Cospedal es nega a donar més explicacions sobre el cas Bárcenas\nAssegura que és absolutament falsa la seva implicació en l'acomiadament de l'extresorer del PP\nMadridLa número dos del PP, María Dolores de Cospedal, no vol donar cap explicació extra sobre el cas Bárcenas. "Tot el que havia de dir ja ho he dit davant el jutge i no tinc res més a afegir". No obstant, davant les preguntes reiterades sobre la seva presumpta implicació en la negociació de la liquidació per l'acomiadament de l'extresorer Luis Bárcenas, que avui publica 'El Mundo' –aportant com a prova nous missatges telefònics de Bárcenas–, Cospedal ha exclamat: "El que ha sortit avui és rotundament fals. Però tot, rotundament fals”, ha repetit diverses vegades seguides.\nCospedal ha presumit d'haver anat sempre "amb la veritat per davant" en el cas Bárcenas. Durant la roda de premsa posterior al comitè executiu del PP presidit per Mariano Rajoy, ha assegurat que ella "està molt tranquil·la" per com s'estan desenvolupant els esdeveniments, com "ho està tothom", ha afegit.\nDurant la seva compareixença pública, Cospedal no ha dissimulat que li molesta respondre a les preguntes sobre els dos ordinadors de Bárcenas que el PP va entregar al jutge instructor del cas amb els discs durs esborrats. "El PP ha obrat, en tot moment, conforme a la llei", ha assegurat Cospedal, qui ha insistit que sempre ha fet arribar a la justícia tot el que li han sol·licitat.\nCospedal ha negat que la seva falta d'explicacions sobre el cas Bárcenas sigui per una ordre interna. Ha exposat que "quan un declara davant un jutge com a testimoni no té motius per estar donant la rèplica a un presumpte delinqüent. Per omplir papers, no", ha afegit per justificar els seus silencis.\n“El PP s'està portant com un gran partit, malgrat els intents d'atac a la unitat del partit", ha conclòs Cospedal.\ncospedal BÁRCENAS PP contracte


Can Culleretes | Hop on Hop Off Barcelona\nEl restaurant més antic de la ciutat\nPer què visitar Can Culleretes?\nCan Culleretes és el restaurant més antic de Barcelona i el segon d’Espanya. Es va fundar abans fins i tot de la Revolució francesa, l’any 1786, com a una granja on s’hi venien dolços i des de llavors, no ha tancat mai.\nA finals del segle XIX el va comprar Tito Regás, conegut empresari de la restauració a Barcelona, i el va transformar en un restaurant. Va instal·lar-hi unes llums molt amples, tres grans pintures murals que representen imatges de la ciutat i sis panells de ceràmica catalana de l’artista modernista Xavier Nogués, que es troben exposades al Museu de Ceràmica de Barcelona.\nActualment, gestionat des de mitjans del segle XX per la família Agut Manubens, el restaurant s’ha especialitzat en cuina de mercat i productes catalans, servits en un ambient que evoca l’època modernista, on també podreu admirar centenars de fotografies de famosos que han menjat o sopat al restaurant.\nCom arribar a Can Culleretes?\nPodeu arribar des de la Plaça Catalunya, origen i final tant de la Ruta Blava com de la Ruta Vermella del Barcelona Bus Turístic o bé des de la parada de Colom – Museu Marítim de la Ruta Vermella del Barcelona Bus Turístic.\nSabies que: Diu la tradició que el restaurant va adoptar el nom de “Can Culleretes” perquè l’establiment va néixer com una granja on se servia xocolata amb nata. Era tan popular que els cambrers estaven constantment demanant “culleretes”.\nConsell del barceloní: No us oblideu de demanar els canelons, són una especialitat de la casa!\nImprescindible per a: gaudir de la gastronomia catalana en un ambient familiar.\nCom arribar a: Can Culleretes


25 de de novembre del 2021. 21:10\nLa Policia Nacional ha detingut a Barcelona els 14 membres «més violents» dels ‘Boixos Nois’ i del seu entorn més pròxim, segons informa el cos estatal a través d’un comunicat. L’operació, portada a terme el 2 de novembre, va estar dirigida pel Jutjat número 1 de Sabadell (Barcelona), que va decretar el secret de les actuacions fins ahir, 24 de novembre. Als arrestats se’ls imputen delictes greus per tràfic de drogues, explotació sexual de dones, tinença il·lícita d’armes o blanqueig de capitals, entre d’altres. Set han ingressat a la presó.\nEls agents van fer l’entrada i registre a 18 vivendes i locals, en què van trobar deu armes de foc, nombroses armes blanques, un quilo de cocaïna, més de 5.000 plantes de marihuana i 42 quilos de cabdells, així com diferents substàncies estupefaents com cocaïna rosa i haixix. També s’ha intervingut material de caràcter supremacista vinculat al grup dels ‘Boixos Nois’ i a la banda motera ’Hells Angels’ –àngels de l’infern– a què pertanyia un dels seus capitostos. D’altra banda, es van bloquejar més de 20 comptes bancaris, es van embargar tres vivendes i 27 vehicles, i es van intervenir més de 300.000 euros en efectiu, provinents presumptament de les activitats il·lícites realitzades per l’organització.\nLa investigació es va iniciar en el primer trimestre del 2020, quan els investigadors van detectar com aquest entramat delinqüencial, encaixat dins del grup ultra ‘Boixos Nois’, facció més radical de seguidors del F.C.Barcelona, actuava com una organització criminal jeràrquica i disciplinada, i amb un «excessiu caràcter violent» que manifestaven davant altres clans contra qui es disputaven el territori.\nDurant el desenvolupament de la investigació judicial, la Policia Nacional afirma que va esbrinar que per finançar-se la banda estaria cometent una gamma àmplia de delictes greus, com el tràfic de drogues o la importació de medicaments il·legals, principalment de fàrmacs anabòlics, d’alguns es desconeix l’origen –no tenen l’autorització de l’Agència Espanyola de Medicaments i Productes Sanitaris– i el seu consum pot arribar fins i tot a causar la mort. El cultiu i venda de marihuana s’ha convertit en una manera d’aconseguir diners fàcilment a què organitzacions recorren cada vegada amb més freqüència per finançar-se. Des de fa anys, cossos com la mateixa Policia Nacional o els Mossos d’Esquadra expliquen que quan investiguen a un entramat criminal, sense importar excessivament en quina tipologia delinqüencial inverteixen l’esforç, acaben apareixent, tard o d’hora, plantacions de cànnabis.\nPis destinat a l’explotació sexual\nDurant la investigació, la policia va descobrir l’ús d’un pis en què la banda obligava algunes dones a prostituir-se, una cosa que, segons remarquen fonts policials, es va convertir en una prioritat, com recull el Pla de la Policia Nacional contra el Tràfic d’Éssers Humans amb finalitats d’explotació sexual. Els diners obtinguts amb aquesta explotació sexual també servien per finançar-ne les activitats, «principalment relacionades amb l’assistència a esdeveniments musicals i esportius per a la difusió d’odi, hostilitat i violència cap a altres col·lectius vulnerables o antagònics», diu el comunicat.\nEl grup ultra ‘Boixos Nois’ va ser fundat el 1981, recorda la nota de la policia estatal. Des d’aleshores, alguns dels seus membres han participat en nombroses agressions a col·lectius ultres ideològicament antagònics i han sigut objecte de diferents operacions policials vinculades principalment al tràfic de drogues, blanqueig de capitals, extorsions, amenaces, detencions il·legals, agressions violentes.\nUn dels moments més negres de la història d’aquest grup radical va ser el 1991, quan cinc dels seus membres van assassinar a punyalades un jove de 20 anys seguidor del RCD Espanyol de Barcelona als voltants de l’antic estadi de Sarrià, la primera mort ultra a Espanya.


Participació escoles Tu també pots\nHome > Participació escoles\nBenvingut/da al projecte “Tu també pots”!\nEstem encantats de que connectis amb nosaltres…\nAgraïts de que vulguis sumar amb l’equip del pit-roig posant una gota més en aquest mar que entre tots volem crear per millorar el nostre món.\nSentir i experimentar és la clau per conscienciar.\nEl nostre projecte aporta a nens i joves, i educadors en general, les eines per despertar una consciència d’empatia cap els més necessitats a través de la vivència de valors, així com la implicació en les diferents assignatures de cada curs.\nEn aquest sentit, “Tu també pots” ofereix a les escoles un instrument perquè els alumnes investiguin i decideixin causes locals i internacionals en les que ells mateixos, amb el seu treball personal i una mica de sacrifici d’1 euro al mes, puguin arribar a canviar la realitat d’altres nens que ho necessiten.\nLLEGEIX EL DOSSIER >>\nAixí que, si ets una escola interessada en implicar els teus alumnes i posar la teva gota d’aigua, et convidem a seguir els següents passos:\nTambé pots enviar-nos un correu electrònic a escuelas@tutambienpuedes.info\n1. Envia’ns aquest formulari amb les teves dades:\n2. Un cop rebut el vostre formulari, considerarem que esteu interessats a participar a a l’equip del pit-roig i ens posarem en contacte amb vosaltres, oferint el projecte desinteressadament.\n3. A les escoles participatives només se’ls demanarà un feedback informatiu a final de curs sobre l’aplicació del projecte: procés, resultat, imatges… Amb això, Tú també pots, pretén anar creant una comunitat d’escoles participatives i demostrar que els nens i els joves poden millorar el món.


II Concurs Tísner de creació de Jocs de Català - Escola el Cim Vilanova\nII Concurs Tísner de creació de Jocs de Català\nmaig 10, 2016 | Novetats, Primària\nEl passat diumenge 8 de maig van celebrar l’entrega de premis del II Concurs Tísner de Jocs de Català. Des de la nostra escola havíem presentat 4 jocs, un per cada classe de Cicle Superior. Ens havíem quedat molt bé i estàvem orgullosos del resultat però la competència era molt forta.\nAllà ens vam trobar uns representants de cada classe, i tot i que plovia estàvem contents d’estar allà. Ens vam fer una foto de grup en el “fotocol” i vam entrar a la sala d’actes de l’Estació del Nord, a Barcelona.\nL’acte el va presentar el Roger de Gràcia i després d’una estona de cerimònia, ens van cridar per classes a recollir els diplomes de participació.\nQuan va arribar el moment de l’entrega de premis, vam passar molts nervis i al final no en vam aconseguir cap. Tot i això, va ser una bona experiència que esperem tornar a repetir.\nEn podeu veure un vídeo que ha sortit al Canal Blau en aquest enllaç: CONCURS TÍSNER


LES BESEPTES DEL DR. PERIS PER LA CURA DE L’ÀNIMA. CALAMARS AMB CEBA – Espai BES: Benestar personal, familiar, d’equip i institucional LES BESEPTES DEL DR. PERIS PER LA CURA DE L’ÀNIMA. CALAMARS AMB CEBA - Espai BES: Benestar personal, familiar, d’equip i institucional\nHome / Documentació / BESeptes, comensalitat, receptes / comensalitat / LES BESEPTES DEL DR. PERIS PER LA CURA DE L’ÀNIMA. CALAMARS AMB CEBA\nLa Caputxeta Vermella. Conte transcrit, entre d’altres, per Charles Perrault i els germans Grimm.\nÉs una recepta fàcil de fer i sorprenent perquè sol passar que tens la sensació de posar molts calamars en cru i quan estan cuits et semblen pocs. Ara, el suc que queda és especial i amb ell pots fer un arròs, una fideuà simple o barrejar-lo amb arròs blanc que pots presentar fet boles i serà un èxit i un plaer de menjar.\nAquesta recepta no recordo d’on la vaig treure i m’agrada veure el plat ple d’anelles de ceba i de calamar nedant en suc vermellós. El que puc dir es que fa molts anys que la faig i que sempre em recorda a la meva amiga Cecília que la veig encantada quan troba aquest plat a taula. Es una recepta que fa molt joc quan ets una colla ja que es fa ràpida i amb un arròs bullit s’estira molt, doncs el suc no s’acaba mai i els calamars volen. Per això tireu llarg a l’hora de comprar els calamars que poden ser dels mitjanets, a vegades et pot semblar que son frescos tot i que sovint són congelats i no massa cars. Així que es un plat econòmic també, com la ceba i l’arròs bullit també ho són.\nAra anem a la recepta.\nun quilo o quilo i mig de calamars mitjans, frescos o congelats\nquatre o cinc cebes no excessivament grosses\nun polsim de pebre negre o blanc\nSal (els calamars ja son salats, per tant si es vol es pot posar una mica per la ceba però sovint no és necessari).\nUna fulla de llorer o de sàlvia Un rajolí d’anís.\nUna olla ràpida (si no en tenim, també pot ser una olla o cassola amb tapadora)\nGanivet i fusta per tallar\nUna cullera de servir\nEs netegen els calamars (sense treure la pell que es la que donarà el to vermellós al suc).\nEs tallen a rodanxes fent anelles.\nEs pelen les cebes i es tallen a rodanxes una mica amples.\nAmb cura i pressionant, fem que de les rodanxes de ceba quedin anelles de ceba.\nPosem un bon raig d’oli d’oliva a l’olla i a continuació posem la ceba i calamars barrejats (no ho remeneu, com quedi esta bé).\nPosar el pebre i els ingredients opcionals, si es el cas.\nTapar l’olla i moure-la agafant-la amb les dues mans i fent-la girar (és la manera que remenarem l’olla de tant en tant, no amb espàtules ni culleres, per no trencar la ceba i que quedin les anelles bastant senceres).\nPosar l’olla al foc a foc lent.\nQuan surti vapor moure l’olla i deixar-la uns 10 minuts més.\nRetirar l’olla del foc, obrir-la amb cura i ja tenim els calamars amb ceba per menjar o per deixar-los fets.\nEls calamars s’han de servir calents així que els deixem a l’olla fins a l’hora de servir i si els hem d’escalfar ho fem a foc lent.\nEls buidem a un bol o safata fonda per tal que hi càpiga el suc que és abundós.\nQueda bonic que es vegin les anelles del calamar i les de la ceba així que millor no remenar-ho massa i evitar que es trenquin o desfacin.\nPodem reservar una mica de suc, abans de buidar-los a la safata fonda o bol, per fer-lo servir per a un arròs, un guisat o una fideuà.\nPortem els calamars a taula i cadascú se’n serveix un parell de cullerades i el suc que vulgui.\nEs poden acompanyar d’arròs bullit, mill, cuscús, pasta bullida o unes llesques de pa per sucar.\nAmb tantes anelles podríem dir que es un plat de bon maridatge entre la mar i la terra. Bon profit.\nLES BESEPTES DEL DR. PERIS PER LA CURA DE L’ÀNIMA. FIDEUÀ SIMPLE – Espai BES: Benestar personal, familiar, d’equip i institucional 13 de juny de 2021 Reply\n[…] dels calamars amb ceba que hagi sobrat o brou de peix (uns 400 gr. en […]


Estudi genètic de la Síndrome de Williams-Beuren i de les patologies associades al gen de l'elastina\nRodríguez-Revenga Bodi, Laia\nEmpreu aquest identificador per citar o enllaçar aquesta tesi: http://hdl.handle.net/10803/1126\nDirector/a: Carrió Ybáñez, Ana\nTutor/a: Climent Romeo, Fernando\nData de defensa: 17-02-2004\nDipòsit Legal: B.23301-2004\nParaules clau: Desordres multisistèmics; SW; SVAS; Alteracions cromosòmiques; Malalties d'orígen genètic; Trastorns del desenvolupament\nLa síndrome de Williams (SW) és un trastorn del desenvolupament caracteritzat per trets facials característics, retard mental, hipercalcèmia infantil i anormalitats en el teixit conjuntiu que inclouen arteriopaties, com l'estenosi supravalvular aòrtica (SVAS). És un desordre multisistèmic amb una incidència de 1/20.000 nascuts vius amb igual freqüència entre homes i dones. Tot i que la majoria de casos de SW són esporàdics, els casos presenten un patró d'herència autosòmic dominant.\nL'alteració molecular implicada en la SW és una deleció hemizigota d'aproximadament 1'5 Mb en la regió 7q11.23. És per tant, una de les síndromes anomenades de gens contigus ja que la deleció afecta a varis gens.\nEl mecanisme causal en la SW sembla ser l'haploinsuficiència gènica d'alguns dels gens que es troben en la regió delecionada. Fins al moment, s'han descrit 20 gens amb locus en aquesta regió, un dels quals és el que codifica per la proteïna de l'elastina (ELN). Aquest és l'únic gen amb el què s'ha pogut establir una correlació genotip-fenotip, ja que alteracions en la seva seqüència donen les característiques manifestacions cardíaques i vasculars presents en la SW.\nMentre que la SW és el resultat de l'haploinsuficiència del gen ELN i d'altres gens situats al voltant, mutacions en aquest mateix gen donen lloc a dos desordres autosòmics dominants diferents: l'estenosi supravalvular aòrtica (SVAS) i la cutis laxa.\nEls estudis genètics mitjançant hibridació in situ fluorescent (FISH) i anàlisi de pèrdues d'heterozigositat amb marcadors de la regió 7q11.23 evidencien la pèrdua de material genètic i possibiliten el diagnòstic de SW. Aquests estudis permeten acotar les delecions, establir una correlació genotip-fenotip i estudiar l'origen parental i la seva repercussió en el fenotip. El fet d'emprar conjuntament les tècniques moleculars i de FISH no només permet donar un diagnòstic a tots els casos amb sospita clínica de SW, sinó que també permet caracteritzar les diferents delecions que presenten els pacients.\nEl present treball intenta aprofundir en el coneixement de la SW a través de la caracterització dels pacients afectes que el Servei de Genètica de l'Hospital Clínica ha recollit en els últims set anys. De la mateixa manera també pretén realitzar un estudi mutacional del gen ELN en aquells pacients en els que no s'ha demostrat una deleció del mateix gen però que fenotípicament presenten alguna tipus d'afectació cardiovascular, i caracteritzar molecularment la síndrome de cutis laxa.\nS'han analitzat 200 pacients amb sospita clínica de SW i mitjançant alguna de les dues tècniques utilitzades, s'ha posant de manifest una hemizigositat de la regió crítica en 70 casos. Això representa que només un 35% del casos rebuts amb sospita clínica de SW realment presenten la deleció. En 5 d'aquests, l'estudi molecular no ha estat informatiu mentre que en els 65 restants, s'ha pogut estudiar i determinar l'origen parental de la deleció.\nS'ha realitzat l'estudi mutacional del gen ELN en un total de 28 individus que presentaven en el seu fenotip alguna afectació cardíaca o trets distintius de cutis laxa. Aquest estudi ha permès identificar un total d'onze canvis dels quals tres ja havien esta descrits anteriorment. Nou són polimorfismes i els altres dos són canvis missense en els exons 22 i 26. Entre els polimorfismes, sis són intrònics i tres s'expressen al ser exònics. Pel què fa a la cutis laxa, en la literatura només existien 3 casos descrits en els que la mutació causant estigués descrita. L'estudi també ha permès identificar una quarta mutació relacionada amb aquest desordre.\nA part de les implicacions científiques, aquest treball de recerca posa de manifest una vegada més la utilitat de l'anàlisi genètic com a eina diagnòstica per a aquesta síndrome.


La Tintilla de Rota és una varietat autòctona de Cadis. Fins fa poc, el seu ús es limitava als vins dolços. Actualment és fonamental en l'elaboració de vins negres que tenen una personalitat pròpia.\nLa varietat de raïm Tintilla de Rota és, com el seu nom indica, un raïm negre que es troba específicament a la província de Cadis. El seu cultiu s'ha mantingut residual a les poques i petites vinyes de la localitat de Rota. Aquesta varietat està aconseguint novament protagonisme en l'elaboració de grans vins negres per a la nominació VT Cadis. Ara com ara, la producció de la Tintilla és molt petita. Alguns experts asseguren que es tracta de la mateixa varietat que la Graciano de la Rioja i la Parralata de Somontano.\nAl segle XIX la Tintilla s'emprava a la zona de Rota per elaborar negres secs. Per les seves característiques i la qualitat obtinguda, els negres podien rivalitzar amb altres vins reconeguts i de prestigi. Malgrat que les primeres notes que es tenen sobre la Tintilla daten del segle XVII, diuen que es produïa en petites quantitats amb les quals s'elaboraven dos tipus de vins: un negre sec, com el que ara es comença a fer en alguns dels cellers gaditans i un altre vi dolç, aconseguit de la barreja del most de la Tintilla fermentat amb abrigalli –reducció per cocció del most del raïm-. Aquests vins eren molt apreciats a Europa i pràcticament s'exportaven íntegrament. Sempre va ser un vi destinat a mercats selectes.\nFins a aquests dies, la Tintilla s'ha utilitzat només en vins dolços elaborats per tres cellers: Ferrys, amb un vi molt cuidat, Lustau i en els cellers El Gato de Juan Martínez Martín, El Niño. Aquests cellers, El Gato, elaboren el vi dolç Tintilla de Rota amb autèntic mestratge seguint la tradició de barrejar most fermentat amb una petita quantitat d'abrigalli, però no incorporen l’aiguardent com es feia abans.\nLa Tintilla de Rota és un cep que triga a brotar i madurar, poc vigorós. Sensible a la sequera i especialment al fong Botrytis cinerea. La Tintilla de Rota presenta un cep d’aparença alçada, produeix un o bé cap raïm per pàmpol. El raïm és petit i té una presència com si fos pansit. Les seves baies són petites i esfèriques d’un color blau fosc que tira cap al negre, de pell fina. Dóna un baix rendiment en most que, d’altra banda, és un alt contingut en sucres i de mitja acidesa. És una varietat idònia per a barrejar amb vins de guarda.\nEl Celler Huerta de Albalá, dins de la nominació VT Cádiz, elabora seriosos vins negres en els quals incorpora al cupatge el tipus de raïm Tintilla de Rota.\nVi Negre\tLa Encina del Inglés 2018\nVi Negre\tPayoya Negra 2018\nVi Negre\tMHV 2015\nVi Negre\t7 Fuentes Vino de Villa 2018\nVi Negre\tBarbazul 2018\nVi Negre\tBarbazul 2017 Magnum


Els grups comarcals del PSC, Junts per Catalunya i En Comú Guanyem han signat un pacte de govern pel Consell Comarcal del Vallès Occidental, amb la Presidència del PSC i dues vicepresidències, una per a Junts per Catalunya i una per a En Comú Guanyem.\nA través d'un comunicat, han valorat la tasca feta pel Consell Comarcal els darrers anys i manifestat la intenció de donar-hi un nou impuls, un pacte que, asseguren, és "per i pel Vallès Occidental". El text aposta "per la concertació, la pluralitat i l'equilibri territorial", a més del "benestar de la ciutadania, el suport i els serveis als ajuntaments de la comarca".\nLa configuració del nou govern es deu a la majoria de representació socialista -12 consellers-seguits de Junts per Catalunya -5 consellers- i En Comú Guanyem -3 consellers. El Ple del Consell Comarcal es celebra aquest divendres, 19 de juliol. La propera setmana es presentarà el cartipàs i la configuració del nou govern.\nPDF-1,7 Mb - Arxiu 1


Berenar / Esmorzar Pirata Barcelona - Barcelona Naval Tours\nBerenar / Esmorzar Pirata 1h15min.\nBerenar / Esmorzar\nVols viure una aventura inoblidable, autèntica i diferent? Vine a berenar/esmorzar, a jugar i divertir-te com un autèntic pirata navegant pel mar !!! Embarca’t en el nostra vaixell pirata mentre naveguem pel litoral de Barcelona 1h15m. (Aprox.) Endinsant-nos en el món pirata amb autèntics pirates a bord, espectacle, berenar/esmorzar, jocs infantils pirates i més sorpreses. No t’ho pots perdre!\nTOTS ELS DIVENDRES “Berenar 18:30h”\nTOTS ELS DISSABTES “Esmorzar 11:00h”\nTOTS ELS DIUMENGES “Esmorzar 11:00h”\nNens (5 a 12 anys) : 15€\nNens (Fins a 4 anys) : Gratis * Màxim 2 nens per adult\n* Encara que entrin gratis és obligatori el tiquet\n20 € 15€ (5 a 12 anys)\nGratis (Fins 4 anys)


Junts... eina de servei! | ReusDigital\nJunts... eina de servei!\nLa recent creació de Junts x Catalunya com a organització política va impulsar la creació d’una gran xarxa de representació territorial a les diverses Vegueries del País.\nper Jordi Domingo, 9 d'octubre de 2021 a les 12:26 |\nA la vegada, la capil·laritat també s'ha anat estenent en els àmbits de les sectorials, com és el casa de la sectorial de la Societat del coneixement, que engloba l'educació formal i no formal, l'artística, la formació professionals, la informal, la universitat i la recerca. Una visió holística del fet d'educar que ens ha de permetre, entre d'altres, el trencar barreres conceptuals arcaiques o apostar per la permeabilització entre etapes, itineraris, etc.\nTenim la responsabilitat d’esmerçar tots els nostres esforços per tenir una societat i un sistema educatiu centrat en el benestar de l’alumnat, en crear totes les condicions per oferir-los espais de confortabilitat, seguretat, estímul i progrés, en definitiva, de felicitat, en un recorregut vital que va des dels 0 anys fins on es vulgui.\nJunts, tot i ser un partit jove, té tota la voluntat i determinació d’esdevenir una de les millors eines de suport i de transformació del món educatiu perquè es donin les condicions on tota la comunitat educativa (pares, mares, docents, societat) es conjurin per crear les sinèrgies necessàries i irrenunciables per poder comptar amb les millors generacions de nens i nenes que mai no hem tingut. Junts té aquesta voluntat i assumeix, amb humilitat, la responsabilitat de fer de palanca, conjuntament amb altres actors, del progrés socials del nostre País. Som conscients que tenim entre les mans el bé més preuat de la nostra societat, i per això cal que estiguem atents a les necessitats de millora dels centres, a les reclamacions laborals, a progressar en un sistema just de drets i també de responsabilitats dels integrants dels sistema escolar de Catalunya. I, com sempre, des de la proximitat del territori és on es poden copsar aquestes necessitats, alhora que atendre’n les causes i la cerca de solucions.\nPer això, i com a nou responsable de la vocalia de la Societat del Coneixement de Junts x Catalunya al Camp de Tarragona, em poso a disposició des d'ara mateix per ser l’altaveu de les vostres reivindicacions, el gestor de les vostres demandes, el suport en els vostres dubtes i el guia en els vostres suggeriments. I, sempre, comptant amb el suport dels nostres companys i companyes representants tant a les institucions locals, comarcals, territorials, al Parlament català i a les corts espanyoles. Tot un equip humà que us ofereix un servei en benefici de l'educació del nostres País. També, però , serem coherents amb els nostres plantejaments programàtics, però, alhora, oberts a suggeriments, a guanys en drets i en veure els reptes com a oportunitats de creixement.\nJordi Domingo és responsable de Junts X Cat al Camp de Tarragona en Societat del Coneixement\nDigué el conserge\nPer Pau Bertran el 9 d'octubre de 2021 a les 19:12\nUna veu educativa amb pes!


Pentagralla, grup de grallers\nBloc del grup de grallers de Reus, Pentagralla\n[\tGeneral ] 23 Novembre, 2009 08:40\nEl 28 Pentagralla es posa la gorra\nAquest dissabte 28 de novembre Pentagralla es posarà la gorra per una bona causa.\nSobre les 11 del matí acompanyarem al Ball de Gitanes de Reus a Portaventura on es cel.lebra la festa de Posat la Gorra a favor de l'associació AFANOC.\n[\tGeneral ] 14 Setembre, 2009 10:04\nS'acosten les festes de Misericòrida 2009.\nPentagralla, com va sent habitual els últims anys, acompanyarà a diversos grups festius de la ciutat.\nEl dia 23 a la tarda es farà el seguici petit pels carrers del centre i Pentagralla acompanyarà al Ball de Gitanetes.\nEls dies 24 i 25 serà el moment d'acompanyar al Gegants Carrasclet. Dijous per la tarda pels carrers del centre i divendres al matí, després de les matinades, anirem fins al Santuari on dinarem i continuarem a la tarda amb els balls de tots els grups festius.\nUs deixem el programa i els 4 videos de promoció que ha encarregat l'ajuntament .\nAprofitem per reinvindicar una festa major pacifista, sense armes al seguici que puguin pertorbar l'ambient festiu i sobretot que no faci plorar als nostres grans espectadors i per als qui fem tota aquesta comèdia, el nens.\nQue tingueu una bona festa major.\n[\tGeneral ] 23 Agost, 2009 21:44\nActuació a Mont-Ral\nAquest migdia els Pentagralla hem realitzat un concert vermut dins el marc de la Festa Major de la Vila de Mont-Ral a l'Alt Camp. Ha fet calor tot i que a l'ombra encara s'hi podia estar gràcies a l'aire que de tant en tant anava corrent.\nLa gent en general s'ho ha passat bé, i fins i tot de tant en tant alguna parella s'arrencava en un ball, (cosa que de vegades en un concert o ball de gralles es difícil), també ens ha sorprès i ens ha agradat molt que un grup de persones formes una rotllana per ballar "La Sardana d'en Peret Ganxet" una peça que fa una colla d'anys que toquem.\nEn resum ha estat una actuació molt agradable, tant pel tracte de la gent com per tal i com han sortit les peces després d'estar unes setmanes de descans sense assajar.\nI per finalitzar hem tingut la grata companyia d'un graller d'Altafulla que es trobava allà i que ens ha demanat de tocar un parell de peces junts, les quals han quedat molt bé!\n] 02 Agost, 2009 20:21\nPentagralla a Vilanova i la Geltrú\nAhir a la tarda els Pentagralla ens varem desplaçar fins a Vilanova i la Geltrú per tal d’acompanyar als Gegants de Reus, a la mostra de gegants centenaris es que va celebrar dins el marc de la Festa Major d’aquesta Població.\nSota una intensa calor varem realitzar la cercavila acompanyant als Vitxets, Moros i Indis pels carrers del Centre.\n[\tGeneral ] 03 Juny, 2009 08:15\nNous elements a la Festa Major de Reus\nEl passat dilluns dia 1 es presentava el programa de la Festa Major de Sant Pere per aquest any,on destaquem dues novetats. La primera és l'aparició a la festa del Ball parlat de Dames i Vells de Reus, i l'altre és la incorporació al Seguici Festiu de la ciutat del Ball de Pere Joan Barceló. Des de Pentagralla volem donar la benvinguda a aquests dos balls i els hi volem desitjar molta sort. (Segueix)\n[\tGeneral ] 17 Abril, 2009 18:33\nFesta del Pi a El Figaró\nAquest proper diumenge 19 d'abril Pentagralla actuarà a la vila Figaró-Montmany (Vallès Occidental) dins de la Festa del Pi\nDeixo uns enllaços d'interès:\nAjuntament de Figaró - Montmany: http://www.elfigaro.net\nFesta del Pi i dels Sants Patrons: http://www.elfigaro.net/com_noticies.asp#368\n[\tGeneral ] 11 Desembre, 2008 08:22\nPentagralla a la Marató de TV3\nAquest diumenge 14 de desembre, Pentagralla participarà en un dels actes que la Ciutat organitza per donar suport a la Marató de Tv3.\nHo farà acompanyat del Gegant Carrasclet a l’Institut Pere Mata, on després de la caminada popular, es realitzarà un vermut, amb actuacions de vàries associacions festives de la ciutat.\n[\tGeneral ] 10 Desembre, 2008 10:07\n17è Concert de grallers de Santa Llúcia\nAquest dissabte 13 de desembre participarem en el 17è Concert de Santa Llúcia.\nTambé hi partciparan:\nELS COFINS (Arboç)\nGAITERS DE AGUILOT (Tortosa)\nGAITEROS DE ESTELLA (Navarra)\nL'acte tindrà lloc a l'Auditori Santa Llúcia, Raval de Robuster nú. 34 de Reus a les 20 h.\n[\tGeneral ] 01 Octubre, 2008 09:50\nHEM FET 10 ANYS !!!!!!\nVolem donar les gràcies a tothom qui va voler celebrar amb nosaltres els 10 anys. Realment feia molt de goig veure el teatre de l’Orfeó Reusenc pràcticament ple. També volem donar les gràcies d’una manera molt especial a la Colla Gegantera del Carrasclet, A l’Esbart Dansaire de l’Orfeó Reusenc i al Ball de Gitanes de Reus per la seva participació a la festa.\nA tots moltes gràcies!!!!\nGrups de Grallers\nGrups i Colles a


Ajuntament de Vilassar de Dalt/Calendari Fiscal 2021\nData i hora oficials: 05/12/2021 22:07\n/ Calendari Fiscal 2021\nDes de l’Ajuntament us presentem el calendari fiscal 2021 on trobareu les dates en què s’han de pagar els tributs que recapta l’Ajuntament. Aquí podeu conèixer els impostos més habituals, els terminis de pagament i les dates de càrrega d’aquells que tingueu domiciliats.\nL’Ajuntament ofereix un Pla Especial de Pagament de Tributs, un procediment que, de forma gratuïta, permet facilitar el pagament dels rebuts municipals.\nSi esteu interessats en pagar de manera fraccionada els tributs de caràcter periòdic de l'exercici 2021, podeu acollir-vos al "Pla Especial de Pagament". Aquest pagament es realitzarà en deu quotes sense interessos.\nQuins tributs es poden fraccionar?\nEl Pla especial de pagament s’aplica als rebuts de caràcter periòdic dels tributs següents:\nTaxa de guals\nTaxa del cementiri\nTaxa animals domèstics\nQuan ho puc demanar?\nPer acollir-s’hi cal sol·licitar-ho a l'Oficina d'Atenció Ciutadana, a través del Catàleg de Tràmits de l'ajuntament o amb una trucada al servei OAC 360 (930 267 225) fins el 15 de gener del 2021.\nData i hora de la darrera actualització d'aquest contingut: 17-12-2020 19:16


Estimat Joan Marc Salvat | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nAquest dimarts fa un parell d'anys de la mort del periodista selvatà, vinculat a Reusdigital.cat i LANOVA Ràdio\n12 de Desembre de 2017, per Marià Arbonès/ Josep Gallofré/ Marc Busquets\nSalvat va formar part de la redacció de Reusdigital.cat i LANOVA Ràdio\nAquest dimarts es compleixen dos anys de la mort del jove periodista selvatà Joan Marc Salvat (1988-2015). Llicenciat en periodisme per la Universitat Rovira i Virgili (URV), l'any 2011, Salvat va tenir una prolífica trajectòria en el món de la comunicació del Camp de Tarragona.\nDesprés d'una estada com a estudiant en pràctiques a Reusdigital.cat, es va incorporar a la plantilla com a redactor, tant en aquest mitjà com a LANOVA Ràdio. L'agost de 2015, a més, va iniciar un nou projecte laboral per desenvolupar les tasques de direcció de Canal Camp i Ràdio La Selva del Camp.\nA banda, Salvat va col·laborar en molts altres mitjans de la demarcació, com ara Tarragona21.cat, El Punt Avui, El 9 Esportiu, Punt 6 Ràdio, Diari Més, La Xarxa de Comunicació Local i Viu Reus. També va viure d'uns mesos a Nova York, l'any 2012, des d'on va col·laborar amb el diari Ara i Intocabledigital.cat amb cròniques sobre la campanya electoral nord-americana que va conduir Obama a la presidència.\nAmb l'objectiu de preservar el seu llegat periodístic i descobrir la feina dels nous comunicadors de les nostres comarques, Reusdigital.cat, LANOVA Ràdio i Infocamp.cat van impulsar la creació del premi jove de periodisme Joan Marc Salvat, amb el suport dels consistoris de Reus i la Selva del Camp, la Diputació de Tarragona i la Cambra de Comerç de Reus, i del qual ja s'han realitzat dues edicions.\nEl lliurament de guardons de l'última va tenir lloc dies enrere al Castell del Paborde de la Selva, amb el veterà periodista Antoni Batista com a convidat. Batista, de fet, va ser professor de Salvat a la URV. En el seu discurs, va recordar-lo "com un alumne brillant" i va recuperar l'últim exercici pràctic realitzat pel llavors estudiant.\nLa redacció de Reusdigital.cat vol transmetre un cop més el seu suport a la família de Joan Marc Salvat.\npremi jove de periodisme Joan Marc Salvat\nEl risc de rebrot baixa 10 punts al Camp de Tarragona


El control social és el conjunt de mecanismes (normes, actituds i valors) establerts per una societat amb la finalitat que algú o alguna organització o grup de persones exerceixi el seu domini sobre els individus que la constitueixen.\nLa vida en societat fa imprescindible que es desenvolupin mecanismes que garanteixin que els membres del grup es comportaran segons els valors i les normes establertes. El control social sempre ha estat associat a la reacció d'una determinada societat davant una conducta desviada. No obstant això, aquest no només va dirigit a perseguir aquells individus que han comès alguna infracció de les normes, sinó que també vetlla perquè la totalitat dels membres d'un col·lectiu es mantingui dins d'uns determinats paràmetres de comportament. La progressiva complexitat de les societats modernes ha provocat que aquests mecanismes es vagin sofisticant amb el pas del temps.\n3 Mecanismes de control social\n3.1 Pràctiques formals\n3.2 Pràctiques informals\n3.4 Coacció manipuladora\n5 Cercles de control\nEs defineix 'control social' com totes aquelles normes, mecanismes i regulacions que la societat desenvolupa a través de diferents agents o instruments per garantir l'acceptació i el compliment de les seves normes, valors i pautes de conducta. Malgrat que en algunes ocasions el control social es realitza per mitjans coactius; en general fa referència a formes no específicament coactives, com els prejudicis, els valors i les creences. La seva essència està constituïda per la pressió que el grup exerceix sobre els seus integrants, tant si són individus com col·lectius, per tant és imprescindible l'existència de dos subjectes: un subjecte actiu i un de passiu.\nS'entén per subjecte actiu un subjecte o col·lectiu que exerceix una pressió o control. A les entitats que exerceixen el control social se'ls denomina òrgans de control social i es defineixen com aquelles societats, col·lectius o vincles socials capaços de produir i aplicar les diverses tipologies de control social. Són exemple de subjectes actius del control social la família, l'estat, l'Església, els partits polítics o els mitjans de comunicació, entre d'altres.\nPer subjecte passiu s'entén aquell individu o grup que rep la pressió perquè adapti la seva conducta a unes normes socials predeterminades. En aquest cas cal distingir entre el control social i l'autocontrol. En l'autocontrol el mateix individu regula la seva conducta d'acord amb les normes que s'ha proposat complir. No existeix, per tant, presència de cap mena de subjecte actiu extern.\nEl terme va ser usat per primera vegada el 1894 a la Universitat de Stanford pel sociòleg nord-americà Edward Ross, que el va encunyar com a categoria enfocada als problemes d'ordre i organització social, a la recerca d'una estabilitat social integradora que fos el resultat de l'acceptació de valors uniformadors d'un conglomerat humà heterogeni ètnicament i cultural. La posterior evolució del terme està associada al desenvolupament de la sociologia nord-americana i, específicament, a la influència de l'Escola de Chicago, amb personalitats com Margaret Mead, John Dewey, Ernest Burgess, Clifford R. Shaw, etc. En aquest context el terme 'control social' fa referència als processos d'interacció com a base de la comunicació social.\nMecanismes de control social[modifica]\nEl control social disposa de nombrosos mitjans o sistemes normatius com la religió, la moral, els costums, la teràpia psicològica, el dret civil, etc.; de diverses institucions socials portadores d'aquest com la família, l'església, l'escola, els partits polítics i els sindicats, els tribunals, etc..; i de diferents estratègies o respostes com la prevenció, la repressió i la reinserció. Els mecanismes de control social vindrien a establir una de les parts primordials de retroalimentació del sistema social per mantenir el seu equilibri. Així mateix constituiria la part conservadora de la societat oposant-se a la reforma i al canvi social. El control social origina sancions des del grup més petit fins a la societat nacional i/o internacional. Se serveix de mecanismes que poden ser des de la funció aculturadora que exerceixen els altres significats des que naixem, fins a l'ordre social, la interiorització de les normes més bàsiques, la guerra, la presó...\nPer la seva eficàcia i desenvolupament el control social es fonamenta en tàctiques que estan limitades a determinats moments. Són la socialització, prevenció i repressió. La més important és la socialització; una bona educació en tots els aspectes fa que previnguem i evitem al mateix temps la repressió. El control social es fa present de diverses maneres: control social formal, control social informal i autocontrol.\nNormes de control social: característiques i tipologies[modifica]\nCercles de control[modifica]\nCada individu està ubicat socialment dins un sistema de cercles concèntrics que, segons Peter L. Berger corresponen a un sistema de control social que va des dels més exteriors i generals als més interiors i íntims. Cada cercle aplica la seva força.\nEls més perifèrics corresponen al sistema legal i polític.\nDesprés es troben els cercles de la moral, els costums i la bona educació.\nMés a prop se situa el cercle ocupacional, molt important perquè determina la resta d'àmbits.\nI encara més a prop es troba el cercle que els sociòlegs alemanys van definir com “l'esfera de la intimitat”, és a dir, la construïda biogràficament com identitària i d'auto-definició. Per a Berger suposa un dels més poderosos cercles de control social, juntament amb el cercle de la família i dels amics personals, és a dir, de la vida privada.\nAquesta representació gràfica composta per cercles concèntrics amb les seves forces, que imposen i coaccionen, ajuda a comprendre la localització personal de cada individu i la necessitat de complaure'ls tots, la qual connecta amb la seva localització en l'estratificació social.\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 Berger, P. Invitació a la sociologia. Una perspectiva humanística. Barcelona: Herder, 1986.\n↑ 3,0 3,1 Mills, C.W.. La imaginación sociológica. Barcelona: Fondo de cultura económica, 1999. ISBN 9789681667948.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Control_social&oldid=26037227»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 16 gen 2021 a les 15:12.


Antoni Gonz�lez Senmart�, president del consorci CBUC, ha comparegut al Parlament\nBarcelona, 02/05/2012.- El president del Consorci de Biblioteques Universit�ries de Catalunya i professor de la URV Antoni Gonz�lez Senmart� va compar�ixer, el passat 19 d'abril, davant la Comissi� d'Ensenyament i Universitats del Parlament. Va informar sobre els seus programes i serveis, les institucions benefici�ries, i dels reptes que es planteja com a projectes de Pa�s.\nAl professor de Filologia Grega i secretari general de la Universitat Antoni Gonz�lez Senmart� el van escollir president del CBUC al novembre de 2009, per un per�ode de quatre anys.\nEl CBUC es crea l�any 1996 amb l�objectiu de millorar la qualitat dels serveis bibliotecaris a trav�s de la cooperaci�. Els seus membres s�n: els fundadors, 7 universitats p�bliques, la UOC, la Biblioteca de Catalunya i el Departament competent en universitats; els associats, les universitats privades de Catalunya la URL, UVic, UIC, i de fora de Catalunya, la UJI, UIB i la U. d�Andorra. Tamb� s�n associatsel Departament de Cultura de la Generalitat, CERCA (Centres de Recerca de Catalunya), MNAC i MACBA. Els membres col�laboradors s�n biblioteques especialitzades i de recerca que participen en diferent grau en les activitats del Consorci: 44 en el CCUC, 35 en el pr�stec entre biblioteques, 10 en la Biblioteca Digital, 57 a RACO, 12 a Recercat, 9 a MDC, etc.\nEl cat�leg col.lectiu del CBUC est� integrat per 4.018.394 documents diferents i 9.967.915 documents f�sics, provinents d'un total de 94 institucions integrades i 212 biblioteques.\nEls projectes que el CBUC es planteja com a Pa�s i que va exposar el president a la sessi� s�n tres: assegurar l�acc�s de tots els membres del sistema catal� de producci� de coneixement a les fonts d�informaci� i documentaci� per tal d�incrementar la productivitat cient�fica catalana; facilitar la difusi� universal de la producci� cient�fica generada pels membres del sistema catal� de producci� de coneixement; i crear un portal d�acc�s a la informaci� que permeti des d�un �nic punt consultar la totalitat dels recursos documentals per a la recerca, tant si aquests s�n contractats, com si es troben en dip�sits propis o formen part dels cat�legs de les biblioteques.