Sota l'Arbre #17 - Desembre 1999 by Ajuntament de la Pobla de Segur - Issuu\nVISCA LA POBLA!! En repetides ocasions us he manifestat que un dels motius pels quals val la pena ser el vostre alcalde, és per l'orgullós que un se sent del comportament de la Pobla i dels poblatans, i només cal fullejar aquest Sota l'Arbre per veure que aquest comportament molts cops assoleix cotes difícilment superables. La Pobla vol i sap mobilitzar-se en actes i fets que suposen una aportació altruista de les seves possibilitats i virtuts envers els més diversos i variats objectius. El campionat d'Espanya de Trial i la Marató de TV3 son un clar exemple d'aquesta entrega i de la diferència de motius que la provoquen. Però no tan sols aquestes macroactivitats són la mostra de la nostra riquesa cívica de la que en podem presumir, sinó que també tot un seguit de petites i fins i tot discretes propostes han tingut un ressò importantíssim amb una gran resposta per part de tots plegats, i d'això també en tenim proves en les pàgines que segueixen.\nDe tot cor desitjo que aquest esperit participatiu i d'entrega no tan sols es mantingui, sinó que si és possible creixi i es diversifiqui cap a tot tipus d'activitats per així aconseguir ser, no tan sols un poble model d'organització i entrega, sinó també de prosperitat i progrés. Que aquest proper mil.leni que aviat començarà sigui el marc propici perquè a la Pobla es desenvolupin totes les energies de que som capaços i de les que, se'ns dubte, no ens en falten motius ni possibilitats per a tenir-les. En marxar el "Paco" de la Marató de TV3em va dir amb el seu to desenfadat: " tio saps que tens un poble collonut? " Jo li vaig contestar: " I tan que ho sé, i espera't que encara no ha dit de tot el que és capaç". Que passeu unes bones festes en companyia de tots els vostres, i ara més que mai.. ... feliç i profitós 2000 !1. Narcís Balagué i Bosch El vostre Alcalde\nPLENARI PLE EXTRAORDINARI DEL 22/09/99 * Aprovació d'una moció sobre el centenerari de la fundació de la congregació de les Missioneres Filles del Cor de Maria, atès la tasca que venen desenvolupan a la Pobla des de 1918. * Proposar a la Fundació Pública Institut d'Estudis Ilerdencs de la Diputació de Lleida com a candidats a consellers del seu consell General el Or. Miquel Viñas Ciordia, el sr. Manuel Gimeno Llarden i la sra. Creixell Solduga Tartera. * Aprovació d'una moció per proposar com a candidat al premi Nobel de literatura l'escriptor Míquel Martí i Pol. * Aprovació de la renovació del conveni singular entre el Departament d'Ensenyament i l'Ajuntament de La Pobla de Segur pel funcionament del centre docent municipal (lES municipal) a partir de 1'1de setembre de 1999.\nde la Pobla de Segur Av. Verdaguer, 35 Tel. (973) 68 00 38 Fax (973) 68 11 07\n* Aprovació de la sol.licitud al Consell Comarcal del Pallars Jussà de la instal.lació d'una subseu a la Pobla de Segur .. * Creació dels Consells Sectorial de Cultura, Fira Promopallars i Àrea Vacacional. PLE ORDINARI DEL 04/11/99 * Atès que en breu s'iniciarà la millora de la línea de tren, LleidaLa Pobla de Segur, i la propera creació de la xarxa de gas a La Pobla es demana a Localret que aprofiti aquestes obres per a desplegar la xarxa de cable i la resta de telecomuniciacions. * Aprovació de l'adhesió a la Declaració de Barcelona "La ciutat i les persones amb disminució", que fou promulgada l'any 1995. * Aprovació de la ratificaciód'un acord entre el Ministeri de l'Interior i l'Ajuntament de La Pobla de Segur per a la rehabilitació de la caserna de la Guàrdia Civil de la localitat. * Aprovació de la modificació d'ordenances fiscals per a l'any 2000, amb una pujada mitjana del 3,5%.\nCoordinació: Cristóbal Trujillo Redacció: Montse Enjaume Núria Farrús\nNOTA DE LA REDACCIO Qualsevol persona no resident a la Pobla que desitgi rebre un exemplar de Sota l'Arbre només cal que ho comuniqui a l'Ajuntament i l'hi farem arribar.\nNúmero 17, desembre 1999\nJa sabeu que normalment aquesta secció de Col-Iaboracíó Especial va destinada a descriure fets, passats o presents, de diferents estudiosos o col-laboradors que ens expliquen diversos esdeveniments que han estat de rellevància especial per al nostre poble. En aquest número voldria que tot el poble es fes partícep del retolat superior, perquè sense la COL.LABORACIÓESPECIALde totes i cadascuna de les institucions, associacions i particulars que, amb el seu esforç desinteressat han treballat pel bon funcionament de tots els actes que s'han desenvolupat al voltant de la MARATÓde TV3 Perquè no només hem demostrat que la Pobla col-labora monetàriament a un acte solidari (es van recaptar 1.880.200 pessetes, que van ser destinades a la Marató), sinó que també hem donat un exemple d'organització i de saber unir esforços. Aquesta és la veritable Col-laboració Especial.\n- AMPARaiers - APAlES Pobla - APASagrada Família - Ajuntament de la Pobla de Segur - Àrea Vacacional - Associació Cultural Comú de Particulars - Associació Cultural dels Raiers de la Noguera Pallaresa - Associació Cultural Pal de Paller - Associació d'Esports d'Aventura del Pallars Sobirà - Autocars Franch - Bar Boavi - Bar l'Argenteria - Bombers de la Pobla de Segur - Brigada Municipal - CEIP Raiers - Cambra de Comerç - Carnisseria Aubarell - Carnisseria Bastús - Carnisseria Bellera - Carnisseria Guàrdia - Carnisseria Prió - Carnisseria Rall Carnisseria Tomàs - Casal de Gent Gran - CoLlegi Sagrada Família - Comissió de Caramelles - Comissió de Festes - Coral Verge de Ribera - Correus - Creu Roja Pallars Jussà - Diputació de Lleida - Distribucions Roset - Edison Mission - Embotits Fèlix (Les Iglésies) - Emmutits de Llania - Escoltes de la Pobla de Segur - Ester Simón - Família Echalar-Rubió - Família ArillaFarrús - Família Perati-Lloan - Família Viñas-Maluquer de Motes - FECSA-ENHER- Forn de pa Albert - Forn de pa Corneli - Forn de pa Valero - Forn de pa Vila - Fruites Gràsia - Fustes Comenje - Fustes Madó - Grup d'Amics de la Sardana - Grup Escènic lo Tamarro - lES Pobla - Jordi Ros, impressor - La Caixa - Llibreria Chalamanch - Miquel Rius - Pastisseria Sant Miquel - Personal Administratiu de l'Ajuntament - Plus - Poblaliment - Policia Municipal - Sprint Ciclo Club Pobla - Tallers Capdevila - Vins Cortina - Artistes: Joan Subirà, Rosa Buïls, Miquel Segué, Xavier Gigó, Anna Rius, Maria José Gonzàlez, Enric Corona, Sisco Martínez, Montse Miró, Vicente Antón de Pedro, Antonio Piedra, Carles Ros, Montse Sorigué, Miguel Angel Corral, Goretti Pomé, Miquel Ruiz, Elias Hernandez, Joan Fuster, Joan Fabregàs I a tots aquells comerços, industries i pàrticulars que han ajudat a fer possible l'entrega de lots durant les activitats realitzades al Comú de Partículars, així com els col.laboradors del Casal de Gent Gran (cosidores i reposteres), de la Comissió de Caramelles, de l'EPS, de l'Associació Cultural dels Raiers de la Noguera Pallaresa, de l'Associació Cultural Pal de Paller, de l'Associació d'Esports d'Aventura del Pallars Sobirà, dels Bombers de la Pobla de Segur, de laComissió de Festes, del Grup Escènic Lo Tamarro, de l'Associació Cultural Comú de Particulars, dels Col.legis Sagrada Família, Raiers i lES Pobla. A totes aquestes persones, institucions, associacions, i a tots aquells anònims que han pogut fer aquest acte possible, MOLTESGRÀCIES. L'Organització\nAPORTACIONS AL PLA COMARCAL\nL'Ajuntament de la Pobla ha fet tota una serie de propostes a l'enquesta pública preoia al tercer Pla Comarcal del Pallars Jussà. Les propostes fetes són les següents:\nOrganització del territori, urbanisme i habitatge\nTurisme i comerç - Calla dotació d'ajudes per a la creació d'equipaments\n_ Concloure el Pla Especial del Llac i condicionar el seu entorn (passeig perimetral). - Construcció d'una piscina coberta a l'àrea Vacacional. - Urbanització del casc antic i manteniment de les ajudes del Pla d'habitatges potenciant les promocions de vivendes de Protecció Oficial tant de compra com de lloguer.\nturístics, tant pel que fa a allotjament com a activitats, a la Pobla es concreta amb l'ajuda per a l'Hotel de l'Àrea Vacacional. - Suport al projecte de les pistes d'esquí de Filià, creient en la seva repercusió beneficiosa per la comarca com a eina dinamitzadora. - Inventariar, classificar, dotar de mitjans per a la difusió i promoció del patrimoni natural, arquitectònic, històric i industrial de la comarca.\nMedi Ambient - Millorar els accesos i camins a les zones forestals. - Exigir el, cabal ecològoc dels rius, especialment del riu Noguera Pallaresa, des de la presa de Sossís. - Continuar la promoció de campanyes per a la sensibilització mediambiental. - Creació d'una ADF (àssociació de defensa forestal). - Creació d'un abocador comarcal de runa.\nXarxes de comunicació - És un tema molt important prioritzar a nivell municipal el tram de la carretera la Pobla-Tremp. - Cal continuar la carretera de Xerallo fins al Pont de Suert i la de Senterada-Capdella. - Adequar els horaris de trens i coordinar-los amb altres línies de transport públic. - Facilitar la implantació del cablejat de fibra òptica.\nAgricultura i Ramaderia - Millorari potenciar les ajudes a la creació d'Indústries agroalimentari es. - Creació d'un calendari de xerrades per als pagesos i ramaders per informació i reciclatge. - Buscar una solució ~fer la recollida d'animals morts. - Fomentar el cooperativisme en aquests sectors.\nInudstria i treball - Preveure un pla d'ajudes per a la modernització de Coopirineu. - S'ha de considerar la comarca com una zona d'urgent industrialització i s'ha de dotar d'incentius que ajudin a la implantació d'empreses a la comarca. - Treballar per captar empreses a nivell comarcal.\nSanitat, serveis socials i assistencials - Execució del nou CAP de la Pobla amb la dotació de serveis adequats. - Promoure la dotació pressupostària necessària per fer vàlida la UVIque té la Creu Roja. - Preveure l'ampliació dels serveis de l'Hospital Comarcal. Ex. Diàlisi, laparoscòpies, etc. - Ampliació de l'oferta de llitsde malats de llarga estada. - Preveure la concessió d'ajudes per a habitatges tutelats per a la gent gran. - Dotació o millora del transport per l'accés al centre de dia de la gent dels pobles. - Centre de disminuïts a laPobla.\nEnsenyament i Cultura - Consolidació de l'lESmunicipal de la Pobla dins de la xarxa del Depratament d'Ensenyament de la Generalitat. - Potenciació de la relació entre els centres d'ensenyament de la comarca. - Concessió de cicles formatius fent una oferta conjunta i racional entre els centres de la comarca. - Dotació de partides pressupostàries que ajudin a la continuació de les diferents activitats culturals . - Senyalització i retolació d'edificis emblemàtics amb les explicacions referents a tot el patrimoni cultural, edicions de guies, ... - Potenciació dels Raiers donant suport a les activitats que els envonten. - Preveure el condicionament de casa Boixareu dintre del conjunt de "Casa Mauri". - Condicionament del cinema Avinguda com a local de cine i teatre.\nOBRES I SERVEIS RE OVAC ÓOE L'E LLU E AT PÚBUC En el passat número 14 de Sota l'Arbre del mes de març, us informàvem de que l'Ajuntament tenia redactats els cinc projectes per condicionar els enllumenats públics més deficients de la Pobla. També us diem que tan sols teníem subvenció per a un d'ells i que per tant calia buscar-ne per als altres. Doncs be, ara ja podem confirmar que ja tenim els ajuts necessaris per als quatre projectes més urgents i necessaris de portar a terme. Per tant, en breu seran contractades les fases que corresponen als carrers indicats en el planell adjunt i que tenen un pressupost de 40 milions de pessetes, subvencionats al 50 % per la Diputació de Lleida. La resta seran aportats per l'Ajuntament i pels veïns\ni±l farmàcies O Informació\nque siguin beneficiats per la millora de l'enllumenat públic dels seus carrers. Cal fer esment que actualment s'està portant a terme la renovació total de la xarxa de baixa tensió i de l'enllumenat públic de Sant Joan de Vinyafrescal. Aquesta obra que està a punt de finalitzar-se suposarà la culminació de la dotació dels serveis a aquest nucli agregat de la Pobla, i s'ha pogut dur a terme gràcies als ajuts rebuts de la Generalitat i dels fons de la Comunitat Europea, així com per les aportacions dels veïns de Sant Joan. Amb aquestes actuacions tan sols quedarà pendent una cinquena fase i alguna altra zona de la Pobla que de moment no precisa ser renovada amb tanta urgència, donat que la seva instal-lació és més recient.\nili Telèfon Públic Bombers\nli! Llar d'infants FASEA3\nfil Parqving ~\n[;l Gasolinera FASEA4\n* Ares Arjó Solduga Número 17, desembre 1999\nNATALICIS * Aina 17-08-99\nCAMPIONAT D'ESPANYA DE TRIAL\nLa Pobla va acollir el passat dia 17 d'octubre l'última prova puntuable pel campionat d'Espanya de Trial, organitzada pel Moto Sport Pallars, amb la col-laboració dels ajuntaments de la Pobla i de la Conca de Dalt. L'èxit va ser absolut tant pel que fa al nivell organitzatiu, com pel que fa al resultat esportiu, donat que a la Pobla es va decidir qui seria el nou campió d'Espanya, resultant guanyador absolut el corredor Marc Colomer, que es disputava el títol amb Amós Bilbao. Els 18 trams puntuables, que havien de ser recorreguts dos vegades, estaven situats a diferents zones de Sossís i el Pont de Claverol, i alguns d'ells van ser qualificats com de prova del Campionat del Món pels participants, tant pel que respecta a la seva bellesa, com pel que fa a la seva dificultat. Hem de fer menció també a la col-laboració, un cop més de tota la Pobla, que va fer possible que l'organització fos perfecta i que permeté que el trial de la Pobla, que celebrava la seva dissetena edició, ja tingui la categoria de nacional.\nTambé s'ha de fer menció a la gran expectació que despertà el trial entre els nombrosos aficionats de la comarca que van acudir al circuit de forma masiva així com als estands preparats pels equips a la zona del col-legí els Raiers, on van mostrar les màquines pel proper any i on també es va fer la "coronació" del nou campió d'Espanya de Trial\nNúmero J 7, desembre J 999\nACTMTATS DEL PAVELLO\nEn aquest Sota l'Arbre us relacionem les activitats que està previst realitzar al Pavelló Municipal d'Esports durant els propers tres mesos i que han estat organitzades pel Patronat Municipal d'Esports, l'APAdel col.legl Raiers i l'APAdel col.legl Sagrada Família.\nGIMNÀSTICA DE MANTENIMENT Durada: del IOde gener al 31 de març Monitors: Gemma Algueró i Jose Tripau Classes: dilluns, dimarts i dijous de 8 a 9 h. dilluns, dimarts i dijous de 9 a 10 h. dilluns, dimarts i dijous de 16 a 17 h. dilluns, dimarts i dijous de 20 a 21 h. Preu soci: 1 mes, 3.500 ptes. Preu soci: 3 mesos, 9.000 ptes. Preu no soci: 1 mes, 4.125 ptes. Preu no soci: 3 mesos, 11.700 ptes.\nIOGA Durada: 11 de gener-30 de març Monitora: Danne Smith Classes primer curs: dimarts i dijous de 17 a 18 h. - Preu soci: 5.775 ptes. - Preu no soci: 7.350 ptes. Classes segon curs: dimarts de 20 a 21 h.\nPREPARACIÓ FÍSICA Durada: 10 de gener-31 de març Monitor: Pep Fontelles Classes: dilluns, dimarts i dijous de 21 a 22 h. Preu soci: 1 mes, 3.500 ptes. Preu soci: 3 mesos, 9.000 ptes. Preu no soci: 1 mes, 4.125 ptes. Preu no soci: 3 mesos, 11.700 ptes.\nHÀNDBOL (alumnes de 4t, 5è i 6è de primària) Monitor: Josep Llovich Classes: dilluns de 18 a 19 h. Preu soci: 2.200 ptes. Preu no soci: 2.500 ptes.\nBÀSQUET Monitor: Dani Mateo Classes: dimecres de 18 a 19 h. (alumnes de lr, 2n i 3r de primària) dimecres de 19 a 20 h. ( alumnes de 4t, 5è i 6è de primària) Preu soci: 2.200 ptes. Preu no soci: 2.500 ptes.\nMonitor: Ivan Ortega Classes: dijous de 18,30 a 19,30 h (alumnes de 3r de primària) divendres de 18 a 19 h. (alumnes de 1r i 2n de primària) Divendres de 19 a 20 h. (alumnes de 4t, 5è i 6è de primària) Preu soci: 2.200 ptes. Preu no soci: 2.500 ptes.\nDurada: a determinar Monitor: Pedro Gonzàlez Molina Classes: dimecres de 17,30 a 18,30 h. Preu soci: 3.000 ptes. Preu no soci: 4.100 ptes.\nPer més informació us podeu adreçar al Pavelló Municipal d'Esports. Cal recordar tambè que tots els cursos hauran de tenir un mínim d'inscrits.\nBALLS DE SALÓ Durada: 3 mesos Monitor: Daniel Saez , Classes: a determinar els dies (es farà una reunió prèvia amb els interessats), l'horari serà de 22 a 23 h.\nPRIMERA FIRA D'ESQUI ALAPOBLA\nESTADES CICLOTURÍSTIQUES LA POBLA\nLa forta activitat de l'SCC Pobla va ser recompensada el passat mes d'octubre amb la celebració al nostre poble de la IX edició de les estades cicloturístiques que anualment organitza la Federació Catalana de Cicloturisme per tal d'agraïr a tots els amants de la bicicleta la seva tasca. S'ha de mencionar també l'organització d'una visita a la Pobla i les seves rodalies. A les jornades, en que hi participaren membres de la federació, es reconegué la tasca del club i també la del poblatà Josep Bochaca. La primera edició de la fira d'Esquí de la Pobla va ser un èxit total com ho demostren els 1.000 visitants que van passar els dies 4,.5 i 6 de desembre pel Comú de Particulars on hi havia ínstal-lada la mostra. Després dels tres anys de celebrar la Fira de Material de Segona Mà, i davant el creixent interès que aquest esport d'hivern desperta, el CEPS es va agosarar i va aconseguir que la Pobla ja tingui la primera fira d'esquí de la comarca. Els visitants, però, també tingueren l'ocasió de comprar i vendre material d'esquí de segona mà. Les novetats i el canvi de nom vingueren motivades per la participació de comerços de la comarca, tant del Pallars Jussà com del Sobirà, relacionats amb accessoris d'esquí. Les pistes de Port-Ainé, Espot Esquí i Tavascan també hi foren presents per tal d'informar de les novetats d'enguany a tots els que s'hi aproparen. Els objectius d'aquesta fira han estat els de promocionar les activitats d'hivern tot just quan es donava el tret de sortida a la nova campanya.\nCONCURS HÍPIC DE SALT D'OBSTACLES El dia 3 d'octubre es va realitzar a la plaça El-líptica de l'Àrea Vacacional un concurs hípic de salt d'obstacles organitzat entre l'Ajuntament, el Centre Eqüestre i l'Àrea Vacacional. Una vintena de participants van realitzar les tres proves de salt d'obstacles a 80, 100 i llOem. Cal destacar l'èxit d'assistència i la bona impressió que es van endur els participants, fet que anima a promoure altres proves com podria ser un concurs nacional per a l'any 2000. Els assistents van gaudir molt amb les actuacions dels genets Eva Puigredon, Sergio López i Carina de la Rosa, que van ocupar respectivament els tres primers llocs de la classificació a la prova de 100 cm. i les de Joel Vallés, Angel Vàzquez i Maria Oña que van copar el pòdium a la de llOem.'\nNou Consell del Patronat Municipal d'Esports. Elpassat 22 de novembre es constituí el nou Consell del Patronat Municipal d'Esports després de que s'hagués esgotat el mandat de l'anterior consell. ElPatronat està format per representants de les diferents entitats esportives, de les escoles i altres membres, en total 28 persones, que des de el mes de novembre treballen en les diferents activitats de caire més esportiu que tenen lloc a la Pobla.\nELS POBLATANS CELEBREN ANYS\nt= :::c t'fj\nCom és tradicional a la Pobla, els poblatans i les persones vinculades a la nostra ciutat que durant l'any celebren un aniversari es reuneixen per a fer una celebració conjunta. A les fotografies podeu veure les celebracions que s'han fet aquest any. Moltes felicitats a tots !.\nLA POBLA SOLIDARIA LA POBLA ES VOLCA EN LA SEVA PARTICIPACIO A LA MARATO DE 1V3 ~\nEl passat diumenge 12 de desembre TV3va organitzar la Marató de TV3que aquest any estava destinada a recaptar fons per investigar sobre el rebuig i els efectes secundaris que produeixen els transplantaments d'organs, i en aquesta ocasió la Pobla va tenir un paper molt destacat. La Pobla de Segur va ser l'únic punt de Lleida on es va fer una connexió en directe des de l'autocar de la Marató que recorre el territori durant tot el dia i per aquest motiu es va organitzar una gran festa solidaria a la que tota la població es va abocar de manera esplèndida. La festa solidària de la Pobla s'inicià a les 11,30 del matí al costat de la Xocolatera Vella on es van organitzar una actuació de la Coral Verge de Ribera, unes sardanes solidàries a càrrec de l'Associació\nCultural Pal de Paller, activitats per a nens i joves a càrrec de l'EPS, i dos actes centrals que van ser, d'una banda una baixada de rais i ràfting a càrrec de l'Associació Cultural dels Raiers de la Noguera Pallaresa i de l'Associació d'Esports d'Aventura del Pallars Sobirà, que va ser retransmesa en directe pels populars Paco i Ingrid del programa la Cosa Nostra, i de l'altre els plats preparats per la Comissió de Caramelles i la Comissió de Festes per l'esmorzar-dinar solidari, que el Paco i la Indrid van voler tastar abans de marxar. Aquest dinar es va elaborar amb mongetes i llonganissa cedits gratuïtament pels comerços i carnissers de la Pobla i els postres van ser preparats per les mestresses del Casal de la Gent Gran. D'aquest dinar es van vendre un total de 700 tiquets, mentre que a la zona de la Xocolatera Vella van assistir més de 1.500 Número 17, desembre 1999\nLA POBLA SOLIDARIA\npersones durant tot el matí. La jornada solidària va continuar a la tarda amb les sardanes solidaries a càrrec de l'Associació Pal de Paller que van celebrar a la plaça de l'Arbre, el bingo popular organitzat per el Grup Escènic Lo Tamarro i la subhasta d'obres d'Art organitzada per aquesta entitat, realitzades les dos al Comú de Particulars. Número 17, desembre 1999\nFinalment el Casal d'Avis també va organitzar el sorteig d'una gran cistella. Tots els productes que es van sortejar durant la tarda van ser donats de forma gratuïta. La solidaritat de la Pobla i les institucions coordinades per Jesús Sànchez, va tenir el fruit final d'una recaptació total de 1.880.200ptes. Tot un rècord solidari.\n25 ANIVERSARI DE UNIÓ DE PAGESOS\nARRELS PER ANAR ENDAVANT\nEnguanyes celebra el 25è aniversari de la creació de Unió de Pagesos, el sindicat agrari més representatiu de Catalunya. Evidentment pels pagesos i pels ciutadans és un motiu de satisfacció poder commemorar aquesta data, però també pot ser una ocasió per la reflexió sobre quin volem que sigui el nostre paper en la societat del present i del futur. L'any 1974un grup de pagesos, en la clandestinitat, va elaborar les bases del que continua sent el nostre sindicat. Aleshores a Catalunya i a l'Estat espanyol es vivien moments difícils en que a la lluita per unes millores laborals i socials s'havia d'afegir la ferma voluntat de recuperar unes llibertats inexistent. A la mort de Franco, però, es va haver de lluitar per no deixar-se recuperar per els partits al poder, que volien seguir mantenint l'estructura dels sindicats verticals. Encara l'any 1985, els pagesos vam haver de sortir al carrer per posicionar-nos en contra la llei de Cambres Agràries. Per sort sembla que el marc institucional ja està establert, sobretot després de les eleccions sindicals que van tenir lloc l'any 1994, i en que la Unió de Pagesos va destacar com a sindicat representatiu de la pagesia catalana. En aquests anys han estat molts els problemes als que els pagesos i pageses han hagut de fer front: des de les primeres tractorades de l'any 1977 fins ara, les negociacions de l'Agenda 2000, passant per les innumerables baixades de preus i les contingències de producció. D'aquests anys destacaríem també la formació de la COAG, que és la coordinadora estatal de varies Unió de Pagesos i\nque ens permet enfrontar-nos amb més eficàcia al Ministeri i participar a través d'una altra coordinadora europea en les converses de Brusseles, on es defensa un model d'agricultura molt diferent al nostre. Elpaper de la pagesia en la nostra societat està canviant moltíssim. A hores d'ara a Catalunya som només el 3 % de la població activa, amb perspectives de que aquest percentatge es redueixi a la meitat en pocs anys. Tothom reconeix no obstant que una societat no pot prescindir de la pagesia ja que aquests pobles i masies disseminats pel nostre territori són els guardians d'uns espais naturals i d'una part de la nostra cultura. Però perquè la població rural continuï existint ha de poder viure dignament de la seva professió i aquest model de petita pagesia no es considera important en el marc d'una economia cada vegada més global, i més lluny de les persones que se'ns vol imposar. La situació ha canviat des de el 1974 però igual que aleshores no són suficients les lluites corporatives, sovint un problema dels pagesos o qualsevol altre. ~\nEXPOSICI9 de Pagesos COMMEMORATIVA El passat dia 5 de desembre la el Molí de l'Oli va acollir la presentació d'una exposició commemorativa dels 25 anys. L'acte comptà amb la presencia del president de Unió de Pagesos, Pep Riera, que va recordar la tasca que ha fet el sindicat durant els seus 25 anys d'història.\nCULTURA PRESENTACiÓ DEL NOU LLIBRE DE MANEL GIMENO gons ella, determinats noms que apareixen indiquen les tendències polítiques que hi havia en aquell moment a la ciutat, o els gravats de les factures de començaments de segle mostren una clara influència del modernisme, que també trobem en determinats edificis. D'altra banda l'alcalde, també va parlar del llibre i de la col·laboració que ha prestat l'Ajuntament en la seva elaboració i va aportar el seu granet de sorra parlant també com a comerciant. L'acte comptà també amb el regidor de cultura, Jesús Sànchez, també historiador i arqueòleg que feu un recorregut històric pel llibre. L'acte comptà també amb la presencia de Josep Borrell, com a membre d'una antiga família de comerciants de la ciutat, que parlà de com el llibre li ha fet recordar moltes experiències viscudes a l'antic forn familiar.\nEl dia 6 de desembre el Molí de l'Oli va acollir l'acte de presentació del llibre que Manel Gimeno ha dedicat als últims 150 anys d'història dels comerços i industries de la nostra ciutat. Aquest acte, que despertà una gran expectació, com ho demostra el fet de que a la sala d'actes no hi cabia ningú més, comptà a la taula presidencial amb la presencia de l'autor, que recordà algunes anècdotes de la redacció del llibre i instà a tots els que el facin servir com a guia històrica que recorrin els carrers de la seva ciutat amb una visió històrica, ajudant-se de les nombroses fotografies antigues que en ell s'hi troben. Juntament amb el Manel Gimeno, a la taula, van parlar d'una banda la professora i doctora de la UdL, Conxita Mir, que va fer una anàlisi extensa del llibre, mostrant com es pot extreure molta més informació de la història de la Pobla en els dos darrers segles de la que podria semblar. Per exemple, se- L--",",,---=~__ -=--\nL'ARBRE ~ ~\nACTMTATS DEL COMU\nUna de les exposicions que se'ns dubte ha despertat més curiositat últimament a la Pobla fou la que durant el mes d'octubre el Comú de Particulars mostrà en una de les seves sales, sota el títol "la Bellesa de la Tècnica". Aquesta exposició recollia maquinària elèctrica de les empreses del país, així com fotografies, de diferents moments de la història de la indústria elèctrica. L'exposició fou organitzada per Fecsa, Enher i Endesa. En el mateix mes d'octubre els artistes de Le Fousseret, França, tornaren la visita que van fer els artistes del Pallars a la seva comarca amb motiu de l'intercanvi cultural que anualment celebren. Aquesta mostra pictòrica permeté visitar durant 15dies les obres dels artistes convidats, que oferiren un ampli ventall de diferents estils pictòrics. Finalment hem de fer menció a una altra de les exposicions que l'Associació ha organitzat, la que es pogué veure des de el 28 de novembre fins al IS" de desembre, en la que artistes pallaresos i ribagorçans participaren en la dissetena mostra d'artistes de les dues comarques. D'altra banda el Comú de Particulars continuarà la seva activitat durant les properes setmanes i per això durant les festes de Nadal i el mes de gener el Taller d'Art mostrarà el pessebre amb les seves figures: durant les dates nadalenques també es podrà visitar l'exposició de pintures a l'oli d'Agustí Sellart. Número 17, desembre 1999\nSOLIDARITAT AMB PARAGUAY\nCom ja sabeu el Nadal passat el germà Llorenç Rubió va fer arribar a la Pobla un projecte de solidaritat amb la Comunitat de San Antonio (Paraguay). Tal i com aleshores va prometre, un cop realitzat el projecte, ha fet arribar a l'ajuntament les factures detallades de les despeses i una carta d'agraïment en nom de la comunitat. La carta es el text que us oferim ara: En nombre de la Comunidad de San Antonio-Santa Librada quisiera agradecerles por su inestimable ayuda para la concreción del proyecto de Letrinización de la Comunidad. El hermano Lorenzo Rubió, hijo de la Pobla de Segur y durante tres años educador en Horqueta, tuvo una activa participación en la vida de la Comunidad de San Antonio implicando también a alumno/as mayores de la ciudad de Horqueta. Durante los meses de diciembre y enero del 98-99, en que estuvo de visita de familia en España, les presentó a ustedes el proyecto que con generosidad apoyaron. Desde Mayo hasta Agosto del 99 nos ha ocupado la realización del proyecto, ayudados por 4jóvenes voluntarios españoles perteneciente a la ONC SED. He de decirles que la implicacion de la Comunidad ha sido tantastica -las fotos son buena muestra de ello-. Agradecemos, de nuevo, su colaboración Les envío detalles de algunas facturas, fotos y una carta de agradecimiento de la comunidad. Si tienen alguna consulta que hacer o necesitan alguna otra documentación, con sumo gusto se la prop orcion arem os. Afectuosamente Francisco J. Montori Arbues Centro Educativo Marista.\nEls alumnes de 5è i 6è de primària del Centre d'Ensenyament de Primària dels Raiers guanyaren un dels premis ejército de redacció i dibuix que anualment atorga el Ministeri de Defensa. L'acte de lliurament del premi va tenir lloc a les instal-lacions de l'Acadèmia General Bàsica de Suboficials de Talarn i els 35 alumnes guanyadors, corresponents als dos cursos pel treball en equip, van rebre un lot de regals i de material escolar, així com l'escola que també es veié gratificada amb un trofeu i material escolar. Desprès del lliurament de premis els alumnes van poder visitar les ínstal-Iacions de l'Acadèmia.\nEn commemoració de l'any internacional de la Gent Gran la setmana del 25 al 29 d'octubre es van fer una sèrie d'activitats en que la gent gran en va ser la protagonista. Els actes es van organitzar de forma conjunta per l'Ajuntament de la Pobla, l'Àrea Bàsica de Salut, el Casal de la Gent Gran i el Consell Comarcal.\nBàsicament es feren una sèrie de xerrades en que es van tractar temes tant diversos com el paper de la Gent grans dins el marc de la societat actual, la seva qualitat de vida, exercicis físics preventius, etc ... En Llorenç Sànchez també va participar com a ponent en aquesta sèrie de xerrades, i va tractar el paper del casal en la vida de la Pobla. El dia 28 amb la col-laboració del col·legi Raiers i la Sagrada Família i sota el títol Vivències, usuaris del Casal de la Gent Gran van compartir amb els alumnes les seves experiències i com es vivia en l'àmbit de la pagesia o com eren les festes anys enrera. L'acte va ser valorat molt positivament tant per la gent del casal com pels nens de les escoles. La bona resposta ha servit perquè ja es plantegin tornar a repetir una activitat d'aquestes característiques. Finalment una exposició al Molí de l'Oli va recollir a través d'imatges i de textos explicatius els recursos sanitaris de la gent gran.\nLA SAGRADA rAMfLIA VIU\nEL CANTÓ MÉS HUMÀ\nAmb dues xerrades ben diverses i al mateix temps ben actuals, els alumnes de primària han treballat, per un cató el conflicte de Bòsnia i per l'altre la im-\nportància de la donació d'òrgans. Els passat 20 de novembre i dins de la setmana que van dedicar als 10 Anys dels Drets dels Nens. El tinent coronel de l'AGBS Pepe Ogeda va parlar als alumnes de 5è i 6è de les seves experiències viscudes a Nicaragua com a observador sense armes, i especialment a Bòsnia, com a membre de l'exèrcit de pau. La xerrada s'acompanyà de diapositives. Per altra banda i en motiu de la Marató de TV3, els alumnes de cicle mitjà i de cicle superior poderen expressar tots els seus dubtes sobre el transplantament d'òrgans al pediatra Joan Berenguer i la Montse Figueroa, gràcies a la xerrada que sota el títol "la donació d'òrgans". Els alumnes del centre tingueren un munt de preguntes a fer, moltes d'elles demostraren la preocupació que un tema, a cops, tant llunyà pels nens els es motiu de mots interrogants .\n.•. Número 17, desembre 1999\nVARIS -HOMENATGE ALS 90 ANYS\nEl 12de novembre i tal i com se celebra anualment, el Casal de la Gent Gran va retre un homenatge a tots aquells que aquest any celebren el seu 90è aniversari. En total 9 persones van ser les grans protagonistes de la sèrie d'actes que es van preparar: una missa, l'actuació de la Coral i el corresponent lliurament de un diploma i una medalla commemoratius de l'efemèride. A l'acte hi van assistir la delegada del Departament de Benestar Social, Teresa Ribes, el subdirector general d'Acció Cívica, Josep Maria Sanaüja, acompanyats per les autoritats de les institucions i d'entitats de la Pobla i comarca. Unes 260 persones entre usuaris del casal i familiars dels homenatjats van assistir a la festa que clogué amb un berenar. Paral-lelament es feu una exposició al mateix Casal de quadres de pintura a l'oli i de manualitats per usuaris del Casal en l'últim any.\nHOMENATGE A LA TERESA VIROS El passat dia 10 de desembre, l'actual junta del Casal de la gent gran, presidida per Pilar Lucas Sabarich, va voler retre un homenatge a la que fins ara i des de l'any 1985 ha estat la seva presidenta, la Teresa Viros Farré. Al'acte si van adherir l'Ajuntament, membres d'anteriors juntes i d'altres veins de la Pobla que varen fer palés el seu reconeixement a la Tresin, a la que se li va fer entrega d'una placa commemorativa i de l'escut de la Pobla. Enhorabona i gràcies per tota la teva dedicació i entrega!\nBREUS La Biblioteca repeteix premi.\nEscenaris de la guerra.\nA l'igual que l'any passat la Biblioteca Municipal va rebre del Ministerio de Educación i Cultura i la Federación Española de Municipios y provincias l'oportunitat de participar en el concurs que organitzen per a les biblioteques municipals de menys de 5.000 habitants. La biblioteca tornà a presentar el seu projecte i tornà a ser un dels guanyadors. El premi serà una dotació de llibres per ampliar el seu fons. Cal remarcar també que va sorprendre que el premi es concedís a la biblioteca de la Pobla per segon any consecutiu, donat que al concurs s'hi presenten biblioteques de tota Espanya, el que remarca encara més la importància del premi i la feina de les persones que en ella treballen\nEl passat dia 30 d'octubre el Molí de l'Oli va acollir la projecció de diapositives sobre "imatges recents sobre els antics escenaris de la guerra civil", en la que Manel Gimeno va relatar les seves caminades per l'antiga línia de front, des del Montsec fins a la línia amb França. A l'acte hi va haver gran afluència de públic que va poder, a més de gaudir d'uns paisatges espectaculars, va poder conèixer els esdeveniments transcorreguts durant la Guerra Civil al Pallars. Manel Gimeno ha estudiar durant molts anys aquest fet històric, estant, actualment, una de les persones que coneix més a fons la història d'aquest període a les nostres comarques.\nConcert de Nadal. La Coral Verge de Ribera va tornar a oferir, el passat dia 19, a tots els poblatans el tradicional concert de Nadal que un cop més va fer gaudir a tots els assistents dels millors temes nadalencs.\nL'Horadel conte a la Biblioteca. El dia 4 de novembre a la Biblioteca Municipal va tenir lloc l'Hora del Conte. L'activitat "Un plat pla ple de poesia està" estava dirigida a un públic infantil i familiar i consistia en combinar la música i la poesia en una dinàmica engrescadora. Com ja sabeu l'hora del Conte és l'activitat que té com a objectiu apropar els nens i nenes a la biblioteca per tal de posar-los en contacte amb la cultura.\nNova associació cultural. Ens plau informar-vos de la creació d'una nova associació cultural a la Pobla. Aquesta s'anomena Pal de paller, i, segons els seus fundadors, vol ser un lloc de trobada, d'unió. Segons ells mateixos, la seva base és el teatre, però a partir d'aquí es pretén derivar en diferents activitats, com la recuperació de balls típics del país, cursos d'interpretació, intercanvis culturals, etc. L'associació està oberta a tothom que tingui ganes d'espressar les seves inquietuds i motivacions, on, segons ells, "hi hagi bon rotllo". Si voleu més informació podeu contactar amb l'Eli Sauquet o la Montse Blesa.\nConferència sobre voluntariat. El passat dia 4 de desembre, a les quatre de la tarda, el Molí de l'Oli va acollir una conferència sobre el voluntariat que tingué per títol, "Voluntariat una relació humana alternativa". Aquesta conferència, que va ser molt dinàmica donat que es va plantejar com un joc de rol, va servir als assistents per conèixer el que realment significa el voluntariat i en que consisteix. D'altra banda pel proper any s'està preparant la celebració d'un curs sobre temes de voluntariat que permetrà a tots els que ho desitgin, iniciar-se o bé conèixer i formar-se a fons en aquest món, a molt proper a tots però, molts cops molt desconegut.\nEl Consorci per a la Normalització Lingüística ha endegat una campanya per donar a conèixer quins són els passos a seguir per canviar el nom o el cognom i actualitzar-lo al català. Podeu recollir el fulletó informatiu a l'Ajuntament. Número 17, desembre 1999\nSota l'Arbre #17 - Desembre 1999


Qui s’apunta a la llista municipal del PDeCAT? – Diari de Blanes\nQui s’apunta a la llista municipal del PDeCAT?\nby DdB · Published 3 d'agost de 2018 · Updated 2 d'agost de 2018\nEl PDeCAT Blanes aposta per una llista tranversal de cara a les properes municipals.\nEl Partit Demòcrata de Blanes treballa per una candidatura àmplia i integradora que representi la realitat diversa i plural del municipi.\nPremsa i comunicació PDeCAT Blanes\nInformació rebuda el dia 02.08.2018 a les 16:12 hores\nAquesta setmana, l’executiva local del Partit Demòcrata de Blanes ha acordat presentar-se a les properes eleccions municipals del maig de 2019 en una llista transversal que vagi més enllà de l’estructura convencional d’un partit polític i que integri persones de diferents àmbits i sensibilitats polítiques.\nDurant els propers mesos el partit blanenc treballarà per configurar una candidatura àmplia i integradora, que representi la realitat diversa i plural del municipi. És per això que aquest projecte ja compte amb el suport de persones que anteriorment havien format part d’altres formacions polítiques, i d’altres que, per primera vegada, se sumen en una llista política municipal.\nOriol Comas, president local del Partit Demòcrata de Blanes, afirma que la voluntat del partit és\n“traslladar en l’àmbit municipal l’esperit transversal, plural i republicà de Junts per Catalunya amb la convicció que els temps presents reclamen generositat, visió àmplia, pluralisme i vocació de servei”.\nEn aquest sentit, Comas afegeix que aquesta candidatura és\n“un repte obert a tothom qui vulgui sumar esforços per assolir un projecte il·lusionant i enriquidor per Blanes”.\nLa llista transversal ha de ser capaç de generar una àmplia coalició amb la societat civil, des del diàleg i la cooperació.\nEn relació a la denominació i composició de la candidatura, des del Partit Demòcrata de Blanes se senten molt còmodes amb la fórmula de Junts per Blanes i aposten per una candidata a l’alcaldia que no ha estat vinculada anteriorment a cap partit polític per garantir la voluntat integradora i transversal de la candidatura.\nContra la rao d’Estat acte divendres a Blanes\nby DdB · Published 18 d'octubre de 2018 · Last modified 17 d'octubre de 2018


1 juny 2017| <9ªL> Conselleria d'Educació i Universitat\nGairebé 900 alumnes amb malalties cròniques han rebut atenció específica als centres educatius de les balears NNota Informativa\nSalut i Educació han fet balanç del funcionament del Protocol per atendre alumnes amb problemes crònics a les escoles\nEl conseller d’Educació i Universitat, Martí March, i la consellera de Salut, Patrícia Gómez, han presentat avui els resultats del primer curs d’implantació del Protocol d’atenció a infants i joves amb problemes de salut crònics als centres educatius. Els han acompanyats el director general d’Innovació i Comunitat Educativa, Jaume Ribas, i la directora d’Infermeria de la Gerència d’Atenció Primària, Maria Antònia Font.\nAls centres educatius de les Illes Balears hi ha escolaritzats infants i joves amb problemes de salut. Per tant, és possible que siguin necessàries certes intervencions adreçades a aquests alumnes, amb procediments com l’administració de medicaments o altres actuacions, i, alhora, que sorgeixin dubtes sobre l’atenció que s’ha de proporcionar als infants i joves durant el període escolar. Cal esmentar que la presència i el nombre d’alumnes amb malalties cròniques als centres educatius ha anat en augment els darrers anys. Són infants i joves amb cardiopatia, asma, diabetis i altres desordres metabòlics, càncer, pluridiscapacitat amb problemes respiratoris o d’alimentació, etc., que necessiten una atenció conjunta sanitària i educativa.\nMarch ha explicat que “per a nosaltres la idea d’escola inclusiva és fonamental i l’escola actualment és un espai d’educació i socialització que cada vegada té més infants amb problemes de diferents tipus que hem d’atendre de manera adequada. Amb aquest protocol garantim que estan ben atesos a traves de la coordinació de salut i educació i per a nosaltres es primordial el fet de donar tranquil·litat a professors i famílies”. Gómez ha afirmat que la coordinació de Salut i Educació és un objectiu fonamental del Protocol però també el foment de l’autonomia dels alumnes i, especialment, la formació dels professors.\nLes dades provisionals del curs actual mostren que a les Balears hi ha 895 alumnes amb alguna malaltia crònica (MC) diagnosticada. D’aquests infants, 164 (141 a Mallorca, 14 a Menorca i 9 a Eivissa i a Formentera) han requerit tasques de coordinació específica, atesa la complexitat que presentaven, mentre que la resta de casos han estat coordinats pels equips sanitaris dels centres de salut de referència. D’acord amb la normativa vigent, la funció sanitària correspon a Salut i les tasques de control o vigilància són pròpies del personal dels centres educatius.\nEl Protocol implantat aquest curs per primera vegada a les Balears afecta totes les malalties que requereixen atenció sanitària mentre els alumnes són a l’escola. L’objectiu d’Educació i Salut és que patir alguna d’aquestes malalties no suposi un obstacle en l’escolarització. Per això s’estableixen estratègies que garanteixin tant l’atenció i les cures que necessiten aquests alumnes com l’escolarització en les condicions que es considerin més adequades en cada cas. Per fer-ho possible és necessari coordinar professionals sanitaris, professionals del centre educatiu i, per descomptat, la família i el mateix alumne.\nLes malalties cròniques més freqüents a la infantesa són l’asma, la diabetis, el càncer, les malalties cardíaques i els desordres de salut mental. A més d’aquestes, als centres educatius de les Balears hi ha altres malalties poc freqüents que també requereixen atenció especialitzada.\nUn protocol per a l’autonomia i la seguretat\nPer atendre tot aquest ventall de necessitats, Educació va publicar a principi del curs 2016-2017 unes orientacions per al tractament de la salut als centres educatius. Però aviat es va fer palès que hi havia una casuística molt diversa que obligava a elaborar un protocol més ambiciós per regular una acció coordinada entre Salut i Educació a les escoles, a fi de donar tranquil·litat als docents, a les famílies, als alumnes i als professionals sanitaris.\nEn aquest sentit, les conselleries d’Educació i Universitat i de Salut han elaborat un protocol de coordinació entre totes les persones implicades, de manera que es pugui garantir que tots els infants escolaritzats en un centre educatiu de les Illes Balears rebran l’atenció sanitària que requereixen per accedir a una escolarització adequada, segura, inclusiva i en condicions d’equitat amb els seus companys.\nAmb aquest objectiu, el Protocol preveu actuacions coordinades de tots els agents educatius i sanitaris tant des d’un àmbit global, amb accions formatives per a tots els integrants dels centres educatius amb alumnes amb necessitats, com mitjançant accions específiques per a malalties concretes, però sense deixar de banda un objectiu primordial: el foment de l’autonomia personal. Es pretén, així, que els alumnes amb malalties cròniques, segons les circumstàncies, tenguin les eines necessàries per tractar les seves necessitats de salut de manera autosuficient i disposin de la preparació necessària per a un futur tan autònom com sigui possible.\nEl Protocol marca un itinerari d’actuació clar i ordenat per a tots els implicats: professionals sanitaris, personal del centre educatiu i famílies. D’entrada, la família ha d’autoritzar la inclusió de l’alumne en el Protocol d’acord amb l’escola i el centre de salut. Això suposa que se l’inclogui a l’Aplicació per a la Gestió Educativa de les Illes Balears (GESTIB) i al registre del Centre Coordinador d’Atenció Primerenca i Desenvolupament Infantil (CAPDI). Una vegada fet això, es crea una comissió de seguiment del cas, integrada per l’equip de salut, l’equip educatiu, l’alumne i la família, per coordinar les actuacions que s’han de fer al centre educatiu, d’acord amb un informe de valoració del professional sanitari. Això permet planificar l’atenció a l’alumne i programar la formació corresponent per a docents i alumnes.\nEn el cas que sigui necessari, s’ha d’incloure l’alumne al Programa d’Alerta Escolar. Aquest Programa facilita l’atenció immediata i eficient dels alumnes escolaritzats que tenen una patologia crònica que pot donar lloc a una urgència vital mitjançant la formació sanitària adient en matèria de primers auxilis, en cas d’emergència, dels professors que els atenen. Aquestes patologies cròniques són les següents: asma greu, al·lèrgies amb risc d’anafilaxi, epilèpsia/crisi convulsiva, cardiopaties congènites amb risc de mort sobtada i diabetis/hipoglucèmia. Els professors reben una formació que permet atendre aquests alumnes mentre arriba el personal del 061.\nEl Protocol estableix que en totes les actuacions s’hi han d’implicar els infants i les seves famílies. A més, les accions derivades del Protocol i del Programa d’Alerta Escolar s’han de gestionar conjuntament des del Servei d’Atenció a la Diversitat i els serveis de salut.\nMés del 90 % dels centres de salut han impartit formació a docents\nEls primers resultats provisionals indiquen que el Protocol ha millorat notablement tant la coordinació com la detecció dels casos i l’atenció dels infants. De fet, d’ençà que s’ha implantat s’han registrat més casos d’alerta escolar, ja que s’ha passat dels 146 del curs 2014-2015 als 356 del curs actual.\nLes accions que s’han dut a terme han estat actuacions d’acompanyament, assessorament i formació dels professors; intervencions individuals amb infants que tenen alguna malaltia crònica amb necessitats sobrevingudes, i participació en comissions de salut o de seguiment de casos dels centres educatius.\nMés del 90 % dels centres de salut de les Balears han impartit formació específica a un total de 260 docents i 6 auxiliars tècnics educatius. A més, s’ha de tenir en compte que des del 2015 s’han format 777 docents en el Programa d’Alerta Escolar a 130 centres educatius.\nTall Martí March Protocol Salut (19014.0 KB)\nTall Patrícia Gómez Protocol (16621.0 KB)


Benvinguts al Nord ::\nPàgina principal > Benvinguts al Nord\nBienvenue chez els Ch'tis és el títol original de la comèdia francesa de Dany Boon estrenada el 2008. El llargmetratge és una àcida paròdia de la vida a les regions septentrionals de França, a Nord - Pas de Calais. Sota elles, en el Somme hi ha la florida regió de Picardia i els amargs records de la guerra a les trinxeres.\nAl Flandes francès es distingeixen en la distància, ja abans d'arribar a destí, els beffroi, els recarregats i robustos campanars característics de la zona que feien funcions de torre de guaita, campanar i on es dipositaven els tresors i els arxius municipals. El de Bergues, la segona ciutat després Dunquerke, d'aquest Flandes francès, és particularment atractiu, data del segle XIV tot i que, com altres, va ser destruït pels alemanys a la Segona Guerra Mundial i reconstruït el 1961. Encara se celebren concerts de carilló, com el que sonava en el llargmetratge de Boon. A propòsit d'aquest s'organitzen a la ciutat visites als escenaris del rodatge de Benvinguts al Nord, els Ch'tis Tours, començant pel mateix campanar, les oficines de correus, els molls del canal d'aigua que recorre la ciutat i l'ajuntament. El casc antic de la ciutat té una curiosa forma circular que possiblement respongui a una fortificació primitiva, ja que les muralles de les quals encara conserva importants trams s'estenen per un perímetre exterior que va ser dissenyat per Sébastien Le Preste, marquès de Vauban, el cèlebre arquitecte militar francès. També crida l'atenció a Bergues la torre de l'abadia de Saint Winoc, una esmolada agulla de teules de pissarra.\nA la costa, aquest Flandes francès s'uneix al belga en les interminables platges exposades al vent que no dubten a aprofitar els chars à voile, els carros de vela, que arriben a velocitats properes als 135 quilòmetres per hora. Just al límit belga hi ha les poblacions de Bray - Dunes i Zuydcoote que apareixen a la novel·la gràfica d'Hugo Pratt, Les Cèltiques, en el capítol titulat en català Teatre de varietats entre Zuydcoote i Bray - Dunes, originalment Burlesque entre Zuydcoote et Bray - Dunes.\nEn el següent departament, Pas de Calais, és precisament la ciutat que li dóna nom la que monopolitza el pas cap a Gran Bretanya a l’estar en el punt més estret del Canal de la Manega. En altres temps ho eren les barcasses que la unien amb Dover, o en les narracions de Dickens: A Tale of Two Cities, Història de dues ciutats. Actualment és el ferrocarril d'alta velocitat el que les uneix sota terra. Més a l'oest està Boulogne sur Mer que, quan Roma la denominava Bononia, va acollir la flota que hauria d’envair Britannia l'any 43. De fet la planta del nucli antic de la ciutat, la Ville Haute, correspon a la de l'antic campament romà que li va donar forma i al qual pertanyen els fonaments de la muralla medieval. Molts anys més tard, concretament el 17 agost 1850 hi moriria el general José de San Martín qui habitava a la ciutat des de 1848. La casa que va ocupar en el 113 de la Gran Rue, és actualment el consolat argentí. Quan la nit del 15 juny de 1944 tres cents aparells de la Luftwafe van bombardejar Boulogne en el curs de l'última gran guerra van aconseguir destruir una base submarina instal·lada a dos cents metres de l'estàtua del Libertador, no va quedar res dempeus excepte aquesta. Encara avui en diuen el miracle de l'estàtua de Sant Martí. També han arribat sencers fins als nostres dies els accessos al Vieux Boulogne, el casc antic, les portes des Degrés, des Dunes i la Porte Gayole amb les seves dues torres.\nA l'interior del departament, a Arras, on encara hi ha qui parla el dialecte picard com en el veí departament del Somme, destaquen les seves places unides per la rue de la Taillerie. La Grande Place és una gran esplanada de dues hectàrees a la qual treuen el cap les façanes flamenques, alguna del segle XV com el Hôtel des Trois Luppers de 1467, amb els reblons en gradient de pissarra que aquí anomenen pas de moineaux. Encara que cadascuna d'elles té els seus detalls ornamentals que la diferència de les veïnes. La place des Héros, de menors dimensions, té habitatges del mateix estil. Per sobre l'Hôtel de Ville, a la mateixa plaça, ressalta el beffroi del segle XV. Rere d'aquest l'antiga abadia de Sant Vaast acull en l'actualitat el Museu de Belles Arts i la Mediateca municipal. Arras posseeix també una fortalesa, la ciutadella, obra del prolífic arquitecte militar Vauban, que va ser construïda per protegir la ciutat dels espanyols estacionats a Flandes, però, en no haver estat mai atacada va guanyar el sobrenom de la belle inutile, la bella inútil.\nAmiens, capital de la regió de la Picardia, és cèlebre per la seva gran catedral, la major de França doblant en volum a Notre Dame a París. Va ser aixecada en un període de temps relativament breu, entre 1220 i 1269. En la seva façana principal es desenvolupa, esculpida en pedra, una extensa narració de la Bíblia. L'escriptor anglès John Ruskin li va dedicar una àmplia descripció en la seva obra titulada precisament The Bible of Amiens, publicada el 1885. El 1904 Marcel Proust visitaria Amiens per poder traduir el text de Ruskin al qual va sobrepassar en extensió en el seu pròleg. La catedral d'Amiens guarda una relíquia de Sant Joan Baptista, la part frontal del seu crani, el cap que li va ser servit en safata de plata al rei Herodes de Judea. Un canonge de Picquigny, Walon de Sarton, la va portar el 1206 des de Constantinoble després de la quarta croada, oferint-la al seu bisbe Richard de Gerberoy. A l'interior de la catedral el paviment forma un gran laberint a terra. El seu centre convergeix en les quatre figures que representen els responsables de la construcció, els arquitectes Robert de Lozerques, Thomas i Renaud de Cormant i al bisbe Évrard de Fouilloy. A l'edat mitjana els pelegrins que acudien a venerar la relíquia del Baptista recorrien de genolls el traçat del laberint per obtenir-ne indulgències.\nAmiens, la Venècia del nord, té el seu petit Amsterdam al barri de Sant Leu, antic reducte de tintorers travessat pel riu Somme i diversos dels seus canals. A l'àrea propera a la catedral i al llarg del Quai Belu s'alineen les terrasses dels restaurants. Amiens també posseeix beffroi, una massissa torre de temps de Lluis el Gros, Lluis VI de França, que comparteix espai a la place au Fil amb un mercat a l'aire lliure.\nDeixant enrere la capital picarda i seguint el curs del Somme en direcció a la Costa d' Òpal, s'arriba a Abbeville que posseeix dos magnífics exemples de temples gòtics, l'església del Sant Sepulcre i en un cridaner estil flamíger la col·legiata de Sant Vulfran. A Argoules, els Jardins de Valloires exhibeixen cinc mil espècies de plantes i arbustos en un ampli espai de vuit hectàrees en les que res no s'ha deixat a l'atzar, ni la selecció de les varietats ni l'emplaçament escollit perquè creixin. Aquí es poden veure i olorar múltiples varietats de les famoses roses de Picardia.\nRue, ciutat fortificada que una vegada va tenir port de mar, deu el seu nom a Ry, a Jutlandia, d'on procedien els víkings que van assolar la zona i que van acabar establint al segle IX un assentament. S'explica que l'any 1101 va arribar al seu port un dels tres crucifixos miraculosos que es van trobar a la muntanya del Gòlgota, al costat de Jerusalem. Dos van ser portats a Itàlia i a Normandia. Un tercer va quedar aquí, a l'església de Sant Wulfy. El creixent nombre de pelegrins que acudia a veure el crucifix va obligar a ampliar el temple amb la capella del Sant Esprit. A la rue des Soufflets, davant l'atri de l'església es troba una casa medieval d'entramat de fusta, probablement la més antiga, no només de Rue sinó de tot el departament.\nEl Somme troba el mar formant unes àmplies aiguamolls que s'estenen durant quilòmetres. En alguns llocs les aigües, adormides, tornen indolentment el reflex del paisatge que es dibuixa sobre elles. No semblen les teles que van pintar els impressionistes sinó més aviat tenen l’extraordinària cura i el detall que caracteritza l'hiperrealisme. Al nord de la boca està Le Crotoy, una petita població en la que val la pena aturar-se a degustar els seu marisc. Al davant, a l'altra riba, Saint Valery sur Somme va fer fortuna amb el comerç de la sal, es deia que els seus magatzems eren els majors i més sòlids de tota França. A Saint Valery i altres ports pròxims, es va reunir l'any 1066 la flota de Guillem el Conqueridor abans de dirigir-se a Hastings, a l'altre costat del Canal. A la Ville Haute es conserven part de les fortificacions, la porta de Nevers i la de Guillaume amb les seves dues majestuoses torres cilíndriques. En aquest recinte va estar presonera Joana d' Arc a 1430, de camí al seu calvari a Rouen.\nA la Costa d’Òpal hi ha les estacions balneàries que es van posar de moda entre els burgesos parisencs ja al segle XIX. Ault s'obre al mar sobre els seus escarpats penya-segats de guix blanc que ressalten sobre el color del mar a la tempesta. A Mers les Bains els abruptes abismes de Ault es transformen en platja amb les seves corresponents casetes de bany. Aquesta és l'última població de Picardia abans que a Le Tréport, passat La Bresle, anunciï terres normandes.\nFrança | Nord | Flandes | Amiens | Picardia | Roses


Ubuntu: la revolta global | Comunicació | El Punt Avui\nUbuntu: la revolta global Ubuntu: la revolta global Ubuntu: la revolta global Ubuntu: la revolta global + Ubuntu: la revolta global E-mail\n4 octubre 2020 2.00 h\n‘Ubuntu’, de Raül Romeva i Rueda Avançament editorial\nUbuntu: la revolta global\nDesmond Tutu, a la dreta, i Nelson Mandela van internacionalitzar el terme ‘ubuntu’. A la fotografia celebren que Sud-àfrica havia estat escollida per organitzar el mundial 2010 EFE.\nUbuntu: la revolta global Ubuntu: la revolta global Ubuntu: la revolta global Ubuntu: la revolta global Ubuntu: la revolta global E-mail\nUbuntu és un principi ètic d’origen sud-africà. És un dels principis fundacionals de la nova República de Sud-àfrica i està lligat a la idea d’un Renaixement africà. Té a veure amb la lleialtat amb les persones i la seva manera de relacionar-se. La paraula prové de les llengües zulu i xhosa. Sorgeix de la dita popular «Umuntu, nigumuntu, nagamuntu», que en zulu significa «Una persona és persona a causa dels altres». S’acostuma a explicar el seu significat a través d’un conte. Un antropòleg que estudiava els usos i costums d’una tribu a Sud-àfrica va proposar un joc a uns infants de la zona. Va arreplegar un bon grapat de fruites i dolços i els va col·locar en un cistell sota un arbre. Va cridar els nens i els va dir que qui corrent arribés primer a l’arbre guanyaria el cistell.\nQuan l’antropòleg va donar el senyal de córrer, immediatament els nens es van agafar de les mans i van córrer junts cap a la cistella. Llavors es van asseure i es van repartir dolços i fruita per gaudir-ne tots junts. Sorprès, l’antropòleg els preguntà per què hi havien anat de la mà, quan si un d’ells hagués corregut s’hauria quedat amb tota la cistella. Aquest cop els sorpresos van ser la canalla, que tots alhora van cridar: «Ubuntu! Ubuntu!».\nUna nena va prendre llavors la paraula i va dir: «Com podríem estar feliços, cap de nosaltres, si la resta no ho estigués?».\nLa via ubuntu\nDurant dècades ha primat una lògica basada en l’individualisme (jo, meu, per a mi) o en un determinat corporativisme nacionalista (els meus, els que són com jo, la meva gent). Tanmateix, mai com ara havíem vist tantes ganes i necessitat de parlar d’un nosaltres global, universal i transgeneracional.\nEm sumo al canvi de paradigma.\nEn cap cas es tracta de renunciar a la individualitat i encara menys a la comunitat, sinó d’assumir que la nostra felicitat i benestar individuals i comunitaris estan condicionats a la felicitat i el benestar comuns, també en termes planetaris.\nVa ser sobretot el premi Nobel de la pau de 1984, Desmond Tutu, qui durant la seva lluita contra l’apartheid va internacionalitzar el terme ubuntu. Una persona amb ubuntu, deia, «és oberta, està disponible per als altres, els dona suport, no se sent amenaçada quan algú altre és més capaç i destaca en alguna cosa, coopera en lloc de competir, aprèn i se sent part d’un nosaltres que la transcendeix, se sent segura de si mateixa en la mesura que sap que pertany a una gran totalitat, i entén que es fa petita quan altres persones són humiliades o menyspreades, torturades o oprimides».\nNelson Mandela, per la seva banda, apuntava que actuar amb ubuntu no vol dir que la gent no hagi de mirar per ella mateixa, sinó que la qüestió rau en el fet que tot allò que un o una fa ha de repercutir de manera positiva en la resta de la comunitat.\nÉs per tot plegat que considero ubuntu una gran lliçó sud-africana que ha d’impregnar les nostres vides, cada cop més globalitzades.\nDe la mateixa manera que a Sud-àfrica ubuntu ha servit de llaç d’unió entre cultures diverses, també es pot aplicar a d’altres realitats territorials, siguin aquestes definides (comunitat, ciutat, nació, país) o de caire més universal.\nAixò és ubuntu. Jo soc en tu. Em reconec en la mesura que et reconec a tu. La teva felicitat és la nostra. Jo soc perquè tu ets, perquè nosaltres som.\nNo té a veure amb tu o amb mi, té a veure amb nosaltres. Només si ens veiem com a part integrant d’un ecosistema més ampli i complex podrem existir, ser.\nUna mirada ubuntu ens aboca a començar per petits canvis al nostre entorn que formin part d’una autèntica revolució global. Exemples d’això són el Black Lives Matter de la lluita antiracista, els Fridays for Future del moviment ecologista, o el MeToo feminista, entre d’altres.\nFins i tot, ubuntu és, literalment, el nom d’una de les versions més populars de GNU/Linux, el sistema operatiu lliure desenvolupat mitjançant la cooperació global entre programadors i programadores. Tots aquests moviments formen part d’una lenta però imparable revolució global. No és la seva lluita. És la nostra. La de tothom.\nConstruir la nostra vida al voltant del principi ubuntu ens ajuda a reconèixer i incentivar el nostre potencial com a éssers humans, però també com a col·lectivitat definida, cap a una cooperació efectiva i el bé comú.\nQuan penso en quina mena de país vull per a la meva filla i el meu fill, penso en un que tingui una ànima ubuntu.\nDe la humilitat a la responsabilitat\nCom tanta altra gent em vaig fer lector d’adolescent gràcies al Mecanoscrit del segon origen, de Manuel de Pedrolo. La línia entre ficció i realitat que dibuixa l’obra em va fascinar des de la primera ratlla. Llegit amb ulls d’avui esdevé d’una contemporaneïtat que fa por.\nEn tant que humanitat (Homo sapiens) existim des de fa només 200.000 anys. Què ho fa que ens creguem eterns? S’acosta la Terra, o si més no la humanitat, a la seva hecatombe? Ens hauríem d’estar preparant per a un nou origen, tal com apunta Pedrolo? I si la humanitat estigués demanant a crits una segona oportunitat?\nSigui com sigui, és indiscutible que estem vivint un canvi d’era.\nL’actual model de consum i de producció és un xec en blanc cap a l’autodestrucció de la humanitat, i episodis com el de la covid-19 fan palesa la nostra vulnerabilitat com a espècie i la fragilitat de la governança mundial.\nNomés cal llençar una ràpida llambregada al nostre voltant per adonar-nos que la humanitat (l’Homo sapiens) camina inexorablement cap a un escenari de col·lapse social i ambiental: desregulacions o regles injustes en favor de les elits i els oligopolis, pèrdua de confiança en les institucions a causa de la cobdícia i les corrupteles d’uns quants, desigualtats que creixen intra- i interterritoris (també en l’àmbit europeu), una comunicació fake que alimenta prejudicis i estereotips de manera alarmant, i un planeta cada vegada més maltractat, explotat i contaminat.\nLa revolta és, per a molta gent, l’única sortida digna davant la perspectiva d’un no-futur.\nDesprés de la batalla res no serà igual\nDurant mesos la lluita contra la covid-19 ha ocupat i seguirà ocupant portades i atenció mediàtica. Després de la batalla res no tornarà a ser igual. Les conseqüències duraran anys i algunes seqüeles seran irreversibles. De nosaltres depèn que en sapiguem veure també les oportunitats.\nLa qüestió sanitària, avui crucial, es resoldrà quan trobem la vacuna, cosa que confio que passarà tard o d’hora. En canvi, la part més difícil de la reconstrucció té a veure amb les destrosses socials, econòmiques i institucionals. Com passa sovint, és en el fragor de la batalla que ens adonem de les mancances estructurals, quan trobem a faltar tot allò que hauríem d’haver fet i no vàrem fer per desídia, per inconsciència o per incompetència.\nLa recuperació exigeix canviar prioritats, tant pel que fa a models de producció i de consum com a paradigmes polítics i institucionals.\nDesprés d’aquesta batalla en vindrà una altra, economicosocial, molt més dura encara. Com en tota postguerra, ens haurem de reinventar sobre la base de polítiques keynesianes en què la despesa pública sigui capaç de reactivar l’economia, crear ocupació, reduir les desigualtats i continuar amb el combat davant les amenaces globals encara vigents. Els serveis públics, tan castigats per les retallades, hauran de ser de nou el pilar de la nova era. Però perquè això passi calen tres coses. U: reinventar la fiscalitat. Això exigeix no carregar tant sobre persones i empreses i fer-ho més sobre la riquesa i la regulació d’un mercat global que ha de tenir una funció més productiva i menys virtual que la que té ara.\nDos: invertir en maneres de reactivar l’economia reduint el consum superflu i trobant un equilibri entre produir, viure i conviure, i alhora apostant per una renda bàsica per a la ciutadania.\nI tres: enfortir l’estat del benestar sobre quatre principis: desburocratització, descentralització, eficiència i bon govern.\nTot plegat suposa un canvi de paradigma econòmic i polític. El lliure mercat, l’estat nació i fins i tot la Unió Europea no són avui eines eficients ni suficients. De fet, en alguns casos s’han demostrat fins i tot contraproduents.\nAssumir-ho i treballar per canviar-ho és només el primer pas.\nL’ideal col·lectivitzador es va esfondrar fa anys. Fukuyama va decretar llavors la fi de la història. «No hi ha alternativa possible al capitalisme», pregonava Thatcher.\nDes de llavors milions de persones arreu del món confien que algun dia la màgica mà invisible d’Adam Smith els tregui de la misèria. Smith creia que «en perseguir el seu propi interès, l’individu fomenta, sense ni tan sols ser-ne conscient, l’interès de la societat de manera molt més eficaç que si ho busqués».\nDe moment, però, la mà fa honor al seu nom i seguim sense veure-la.\nDurant dècades hem viscut pràcticament dominats per un sentiment de fatalitat, segons el qual «les coses són així i no poden ser d’altra manera».\nÉs l’èxit del poder intel·ligent, en terminologia de Byung- Chul Han. El neoliberalisme converteix les persones en dependents a còpia de missatges simples i seductors. El poder no nega ni sotmet la llibertat, simplement l’explota. No som lliures per decidir, som només lliures per escollir entre opcions donades.\nNo és el mateix tipus de poder coercitiu que caracteritzava el capitalisme del segle xx, i sobretot el del xix. Avui ens creiem més lliures que mai gràcies a la revolució tecnològica. Creiem que com que tenim accés universal a la informació global ho sabem tot i podem actuar amb independència i sobirania individual. Res més lluny de la realitat.\nArruzza, Bhattacharya i Fraser, per exemple, denuncien a Feminisme per al 99% (2019) la mentida del feminisme liberal, en la mesura que condemna la discriminació i defensa la llibertat d’elecció però es nega a afrontar les limitacions socioeconòmiques que fan que la llibertat i l’empoderament siguin impossibles per a la majoria de dones.\nI, tanmateix, hi ha alternativa\nAra som en el moment adequat per veure-la i sobretot per entendre-la. Perquè el planeta té límits, però la paciència també. I a molta gent, cada vegada més jove, se li està acabant i no està disposada a veure com per manca d’empatia i de responsabilitat global i transgeneracional ens fonem, literalment, el planeta.\nAvui des del món industrialitzat extraiem els recursos d’altres països i consumim de manera obsessiva, compulsiva i malaltissa tota mena de productes que fabriquem en massa a les economies emergents, on la mà d’obra és més barata i més dòcil. Mentrestant, els beneficis circulen en grans quantitats i pràcticament sense control entre els comptes corrents i les butxaques de vestits cars del nord, mentre que als països mal anomenats del sud milions de persones observen el món a través de pantalles d’ordinadors desmantellats, procedents justament d’aquell nord que malden per imitar.\nI si algú creia que pel fet de viure en un nord privilegiat i benestant estava protegit i a recés de la misèria, la covid-19 li ha fet obrir els ulls. La seguretat que hauria de proporcionar l’estat del benestar s’ha vist amenaçada precisament per l’obsessió desreguladora i la manca de visió política global i transgeneracional.\nL’alternativa passa per un canvi de conducta, però aquest no vindrà si abans no hi ha un canvi d’actitud i, per tant, de consciència individual i col·lectiva.\nUna consciència ubuntu.\nEl darrer llibre de Raül Romeva ha estat guardonat aquest estiu amb el Premi Assaig Irla 2020 “per la seva proposta encaminada a gestionar la complexitat política dels reptes globals a través de la presa de consciència col·lectiva i des del concepte del procomú”, segons el jurat. L’exconseller empresonat afirma que en el llibre, que inclou un pròleg d’Oriol Junqueras, es defineixen les línies estratègiques per a la construcció “d’una República catalana cívica, de mirada àmplia i compromesa amb el món”\nDoctor en relacions internacionals i llicenciat en economia, va ser diputat al Parlament Europeu del 2004 al 2014 i conseller d’Afers Exteriors, Relacions Internacionals i Transparència. Ha estat investigador sobre pau al Centre Unesco de Catalunya i a l’Escola de Cultura de Pau de la UAB, sotscap de l’Oficina de la Unesco a Bòsnia i Hercegovina, supervisor electoral per a l’Organització per a la Seguretat i la Cooperació a Europa i coordinador de campanyes de desarmament a Intermón Oxfam. En el judici per l’1 d’Octubre va ser condemnat a dotze anys de presó.\nEl Punt Avui. Girona 04-10-2020, Pàgina 10\nEl Punt Avui. Nacional 04-10-2020, Pàgina 10


Enamorar-nos | Bloc de l'APPA\n« Xerrada de l’Ainoa Mateos\nVisita del Degà del COPC, Josep Vilajoana, a l’APPA »\nPublished 3 Abril 2016\tUncategorized Leave a Comment\nAlhora, prou que ens assabentem del què ens està passant. Som conscients que veieml’ altre en clau positiva, però som inconscients del fet que, poc o molt, l’ estem idealitzant. La persona ens sembla posseïdora de totes les gràcies que li atribuïm i aquestes ens semblen objectives i inqüestionables. Per això, situarem l’ enamorament entre els fenòmens projectius, en clara projecció positiva. Quan projectem aspectes de nosaltres que ens són incòmodes o clarament inacceptables, parlem de projecció negativa, inconscient, ocasionadora de dificultats de relació i malentesos, ben bé com la positiva. Sabem que la projecció és defensiva, un mecanisme de defensa. De què ens defensem quan ens enamorem?\nSabem que sempre projectem el que ens resulta inadmissible, tant en censura d’ aspectes negatius com de positius nostres. Ens defensem del que ens incomoda. Però el que ens incomoda també ens atrau, de vegades en forma d’ enamorament. Podem tenir un valor o un do no admès, sigui per baixa autoestima, per prejudicis socials o familiars, per falta de coneixent d’ un mateix, per falta de permís en el sistema familiar o social,…Allò que no podem emparar en la nostra consciència en queda fora, produint un fort fenomen d’atracció psicològica, bioquímica i també pot ser percebuda des de l’esfera espiritual.\nNo som capaços de deixar de mirar cap al que és nostre en l’altre, cap al que el nostre interior reconeix com a propi, mentre que la nostra consciència no ho fa. La necessitat d’integrar aquest aspecte projectat és el que explica l’ atracció irracional cap a qui li hem atribuït els “nostres” atributs projectats. Alhora, ens defensem d’ aquesta integració. La contradicció ens fa grans i complexos.\nL’ enamorament és més potent i intens com més difícil és l’ aproximació entre dues persones. On és més intens i romàntic és en els amors platònics, els que entenem que són quasi impossibles donades les dificultats que hi posa l ‘entorn o les circumstàncies. Caldria menys enamorament, menys defensa en forma de consciència alterada, de ball de serotonina i endorfines, d’ ansietat i desig de veure l’ altre, com més accessible i proper és, com més possibilitats hi ha de conèixer-nos, desmitificar-nos i acoblar-nos com a parella. Finalment, d’ entendre’ns quan a valors i propòsits vitals i comprometre’ns. Aquest procés requereix un esforç per les dues parts i del resultat d’ aquest treball en podem dir estimació, amor i no requereix forçosament d’ enamorament previ. Cada fenomen té la seva importància adaptativa, però convé no confondre l’enamorament amb l’amor, l’atracció amb la relació de parella. Els dos poden ser mutus, però només el primer ens pot portar a prendre un dany psicològic. L’amor és balsàmic, fins i tot si no és correspost, perquè incorpora l’aspecte d’amor propi. Convé que siguem crítics amb les nostres intencions si ens enamorem d’una persona immadura o abusiva envers nosaltres. Podem desenvolupar una actitud addictiva cap a aquella persona poc sostenible o difícil de comprendre pel nostre entorn, per la nostra xarxa social o familiar, que fins i tot, podem sacrificar en la necessitat de seguir a la persona. Si ens trobem en aquesta situació, cal sempre cercar l’ ajuda psicològica, ja que és molt difícil trencar la dinàmica d’ addicció a “estimar massa” sense ajuda externa,.\nPer tant, l’ enamorament no determina la conveniència d’ una relació, ni l’obliga. Només expressa una coincidència entre dues persones d’ un o més aspectes vitals, almenys per part d’ una d’ elles. A nivell romàntic es concep com una predestinació i això porta a moltes situacions dramàtiques, de forma més visible en el col·lectiu femení.\nÉs legítim i necessari voler seguir la petja de l’ enamorament. La prudència mai hauria de ser superior a la curiositat preventivament. De vegades ens porta a treballar aspectes edípics oblidats i podem, a través de la persona de qui ens enamorem, millorar la relació amb el pare o amb la mare. De vegades ens pot portar a integrar un aspecte nostre, com el de l’ homosexualitat o el del compromís en la parella, o una actitud comunicativa o d’ un tret de caràcter envers als altres. L’ enamorament pren importància adaptativa quan l’entenem en clau de desenvolupament personal. Així entenem el seu misteri, la seva grandesa, l’ atracció o l’ evitació que ens mena. Ens enamorem des de l’ ànima, i l’ ànima sap el que necessita. Qui ho determina o límita, som nosaltres, des de la consciència i la comprensió.\n0 Responses to “Enamorar-nos”


Conversa amb Josep M. Ganyet — Centres Cívics (CCVIC)\nConversa amb Josep M. Ganyet\n19:00 h Vicjove (C. Bisbe Morgades, 15)\nTecnologia i xarxes socials. Conversa amb la periodista Mercè Molist.\nLa tecnologia aplicada a la informació i a la comunicació transforma dia a dia les relacions en tots els àmbits. Jordi Font i José Manuel Gutiérrez conversaran amb Josep M. Ganyet per desgranar com afecten els avenços tecnològics a la gestió de la informació i de les identitats virtuals.\nJosep M. Ganyet a Twitter: @ganyet\nJosep M. Ganyet a Instagram: @ganyet\nJOSÉ MANUEL GUTIÉRREZ CABALLERO\nÉs cofundador de Sobrevia.net i director de Nous Formats i Operatius de NacióDigital, centrat en disseny, experiència d’usuari i col·labora amb el departament de fotografia.\nJosé Manuel Gutiérrez a Twitter: @gutcab\nJORDI FONT MORATÓ\nÉs director de negoci i d'estratègia digital a NacióDigital. Col·laborador en projectes digitats a Sobrevia.net i responsable de l'àrea d'estudis a Fem Produccions (Adolescents.cat).\nJordi Font a Twitter: @Jordifont\nJordi Font a Instagram: @Jordifont


[: Es] Castelló de la Plana i Vila-real viuen este cap de setmana el seu segon tancament perimetral [: ca] Castelló de la Plana i Vila-real viuen AQUEST cap de setmana el su Segon tancament perimetral [:]\nEl tancament perimetral comença el divendres a les 15.00 i acaba el dilluns a les 6.00\n[: Es] Les dos ciutats de Castelló de més de 50.000 habitants viuran este cap de setmana el seu segon tancament perimetral, entre les tres de la tarda d'divendres i les 6 del matí de dilluns, en aplicació de les restriccions adoptades per intentar frenar l'avanç de la pandèmia.\nEs tracta d'una mesura que afecta les dos grans ciutats de la província de Castelló (Castelló de la Plana i Vila-real).\nEn principi es va a aplicar 15:XNUMX caps de setmana, ja que el decret que estableix esta restricció va entrar en vigor la setmana passada i serà vigent fins al proper XNUMX de febrer.\nEn estees 2 localitats queda limitada l'entrada i la sortida de persones entre estees hores de el cap de setmana a l'estrictament indispensable, amb les mateixes excepcions que per al tancament perimetral de l'Comunitat, com ara el retorn a la residència habitual, l'assistència a centres sanitaris o als el lloc de treball, o la cura de persones vulnerables.\nDurant el cap de setmana, la mobilitat en estes municipis perimetrats es va reduir un 50% respecte a l'anterior tant en el transport per carretera com per ferrocarril, segons va explicar diumenge el president de la Generalitat, Ximo Puig, que va agrair la coresponsabilitat de la ciutadania.\nPer garantir el compliment d'esta mesura, que afecta el 46 per cent de la població de la Comunitat Valenciana, més de 2,3 milions d'habitants, es van establir controls policials en els accessos i sortides de les localitats, estacions d'autobusos i trens, centres comercials i zones d'oci.\nTambé es va recórrer a drones ja quads per vigilar platges i zones d'gran afluència d'públic, i es van establir dispositius especials de la Policia Nacional, Guàrdia Civil, Policia autonòmica i policia local.\nEl primer cap de Setmana d'estes tancaments perimetrals es va saldar amb més de 3.900 propostes de sanció, relacionades sobretot amb incompliments de la restricció de circulació i l'ús de la mascareta. La Policia Nacional va aixecar a 3.200 actes de sanció ia 24 persones; la Guàrdia Civil va imposar 512 sancions, i la Policia Autonòmica 202 actes.\n[: Ca] Les dos Ciutats de Castelló de més de 50.000 Habitants viuran AQUEST cap de setmana el su Segon tancament perimetral, entre les tres de la vesprada de l'divendres i els 6 de l'matí de l'dilluns, en aplicació de les Restriccions adoptades per a intentar frenar l'Avanç de la pandèmia.\nÉs tracta d'XNUMX:XNUMX mesura que afecta Les dos Grans Ciutats de la provincia de Castelló (Castelló de la Plana i Vila-real).\nEn Principi s'aplicarà 15 caps de setmana, ha que el decret que estableix AQUESTA restriccions va entrar en vigor la setmana passada i estarà Vigent Fins a l'Pròxim XNUMX de febrer.\nEn aqueixes 2 localitats queda limitada l'entrada il 'eixida de persones entre aqueixes hores de al cap de setmana a l'estrictament indispensable, amb els mateixes excepcions que per a l'tancament perimetral de la Comunitat, com per Exemple El retorn a la residència habitual , l'assistència a centres sanitaris o a l'lloc de Treball, o la cura de persones vulnerables.\nDurant el pasado cap de setmana, la mobilitat en estes Municipis perimetrats és va Reduir un 50% respecte a l'anterior Tant en el transport per carretera com per ferrocarril, segons va explicar el diumenge el president de la Generalitat, Ximo Puig, qui va agraïr la corresponsabilitat de la ciutadania.\nPer a garantir el Compliment d'AQUESTA mesura, que afecta el 46 per cent de la població de la Comunitat Valenciana, més de 2,3 millones de Habitants, és van establir controls policials a els accessos i eixides de les localitats, estacions d 'autobusos i trens, centres comercials i zones d'oci.\nTambé és va fer a drons ia quads per a vigilar Platges i zones de gran afluència de público, i és van establir Dispositius especials de la Policia Nacional, Guàrdia Civil, Policia autonòmica i Policia Local.\nEl primer cap de setmana d'estes tancaments perimetrals és va saldar amb més de 3.900 Propostes de Sanció, relacionades sobretot amb incompliments de la restriccions de Circulació il 'Ús de la màscara. La Policia Nacional va alçar 3.200 actes de Sanció ia 24 persones; la Guàrdia Civil va imposar 512 Sancions, i la Policia Autonòmica 202 actes. [:]


Europa defineix el futur espacial de l'ESA i Espanya reforça el seu compromís - Diari de Girona\nEuropa defineix el futur espacial de l'ESA i Espanya reforça el seu compromís\nLuis de Guindos presideix el consell de Lucerna i anuncia que el Govern espanyol aportarà 600 milions d´euros addicionals en els pròxims anys\nefe lucerna (suïssa) 02.12.2016 | 07:04\nEls països europeus van començar ahir a definir les activitats de l'Agència Espacial Europea (ESA) en els propers anys, que inclouen la segona fase de la missió a Mart i la possibilitat de desviar de la seva trajectòria a asteroides perillosos, a més d'un compromís econòmic reforçat d'Espanya. El ministre espanyol d'Economia, Indústria i Competitivitat, Luis de Guindos, va presidir el consell ministerial de l'ESA, que se celebra cada dos o tres anys i la pròxima reunió tindrà lloc a finals de 2019 a Espanya, tal com correspon a la presidència.\nAcompanyat per la secretària general d'Indústria i Pime, Begoña Cristeto, el ministre va explicar que el Govern comprometrà 600 milions d'euros addicionals per a diferents programes de l'ESA en els propers anys, de manera que la contribució espanyola per al període 2017-2024 ascendirà a 1.512,3 milions. A més augmentarà a partir del 2018 en 50 milions d'euros, fins a una mica més de 200 milions, la contribució anual d'Espanya, va dir.\nEntre molts projectes, l'Agència vol fomentar els satèl·lits «lleugers» -per sota de 500 quilograms a través de les llançadores Arine 6 i Vega / Vega-C, desenvolupar un sistema de transport «reutilitzable» per dotar Europa d'una capacitat independent d'accedir i tornar regularment des de l'òrbita baixa o finançar la participació europea en el projecte Lluna 27.


Els vots del govern romanès bloquegen la investigació del primer ministre per corrupció\nLa seva majoria al Parlament manté la immunitat judicial de Ponta i es preveu que també el salvi divendres d'una moció de censura de l'oposició\nEFE Bucarest 09/06/2015 13:47\n260x366 El primer ministre de Romania, Victor Ponta, després de la votació al Parlament que li manté la immunitat. / Reuters El primer ministre de Romania, Victor Ponta, després de la votació al Parlament que li manté la immunitat. / Reuters\nEl Parlament romanès ha rebutjat aquest dimarts la sol·licitud de la Fiscalia anticorrupció d'aixecar la immunitat al primer ministre, el socialdemòcrata Victor Ponta, un pas necessari perquè avancés la investigació oberta contra ell per conflicte d'interessos, rentat de diners, falsificació i evasió fiscal.\nUn total de 231 diputats -els dels partits que conformen la coalició de govern de Ponta- s'han oposat a la sol·licitud mentre que 120 que l'han recolzat. D'haver tirat endavant la petició, Ponta hauria hagut de dimitir com a diputat i la Fiscalia podria haver presentat una denúncia oficial.\nEn mantenir la seva immunitat, Anticorrupció no pot investigar el cap del govern, ni sol·licitar documents sobre el cas ni interrogar testimonis i tampoc el president conservador Klaus Iohannis pot procedir a suspendre'l en la seva funció de primer ministre.\n"Crec que el Parlament i el Govern tenen l'obligació de respectar la Constitució i de defensar els altres" (investigats com ell), va declarar Ponta després de conèixer el resultat, que va arribar a qualificar de "normal".\nEl president Iohannis va reaccionar immediatament en un to molt més dur: "És una prova d'irresponsabilitat i desafiament cap als ciutadans el fet que els parlamentaris que formen la majoria impedeixin a la justícia complir el seu deure".\n"Estan disposats a destruir la institució del Parlament", ha lamentat Iohannis, que ha reclamat la "dimissió" de Ponta com a "única sortida".\nLa Direcció nacional Anticorrupció (DNA) va anunciar divendres que sospita que Ponta va rebre 50.000 euros el 2011, un any abans de ser elegit cap de Govern, d'un antic soci, Dan Sova, al que després va nomenar ministre.\nDivendres, Ponta haurà de sotmetre's també a una moció de censura presentada per l'opositor Partit Nacional Liberal, del qual es preveu que surti triomfant de nou gràcies a la majoria parlamentària de la qual gaudeix la seva coalició de centre-esquerra.


El joc és una eina educativa i per tant les joguines també ho són: diverteixen i eduquen. Tingueu en compte l’edat, la maduresa i la sensibilitat dels infants. Valoreu els continguts dels jocs evitant les distincions sexistes o la incitació a la violència. Alhora, les joguines de proximitat fetes amb materials renovables i sense excés d’embolcal...\nA l’escola celebrem el Nadal amb tots els ets i uts! A les aules de l’escola poden veure-s’hi calendaris d’Advent, pessebres, decoracions i manualitats nadalenques... i també s’hi escolta molta música: el concert de Nadal serà una magnífica cloenda del primer trimestre d’aquest curs.\nLes festes de Nadal són dies de trobades familiars, sobretaules infinites, la il·lusió de la canalla, bones intencions i desitjos per a l’any que comença. Una tradició que té un esperit molt especial per a tothom, però que per als creients té un valor afegit extraordinari.\nLlums i color, pessebres, arbres, tions i caganers. Galets i canelons, ...\nCALENDARI DE LA LLAR D'INFANTS I ESPLAI INFANTIL DE NADAL\nPoden fer horari normal fins el 29 de desembre\nEsplai de Nadal en anglès del 27 al 29 de desembre, de 9 a 5\nEducadora: Gemma Ferrer (Amb servei d’acollida a partir de les 8)\nDibuix de Núria Fontanet - 6è. Portada de desembre


Manipulats | Fundació Iris\n936 565 057\nAquesta calculadora automàtica està pensada per calcular el nombre de treballadors amb certificat de minusvalidesa que s’han de contractar o l’import anual de negoci que s’haurà de contractar o donar perquè l’empresa compleixi amb la llei de la LISMI.\nEl Centre de treball Iris ofereix un servei de manipulats d’alta qualitat a uns preus molt competitius. Disposem de serveis d’una gran precisió i qualitat, atenent a demandes de manipulats promocionals, manipulacions industrials i accions puntuals.\nA més, el nostre Centre de treball Iris té els recursos humans i tècnics necessaris per completar qualsevol fase productiva. Podem oferir serveis de muntatge, packaging, ensobrats, alçats o rentat d’embalatges plàstics gràcies a la nostra experiència i maquinària professional. Solucions creatives i personalitzades per aconseguir un producte final de qualitat.\nLa secció de manipulats està formada per 24 operaris i dos monitors per a realitzar treballs de manipulació amb experiència en sectors com l’alimentari, farmacèutic, automoció i material escolar.\nDisposem de maquinària industrial per a realitzar els nostres encàrrecs. A més oferim un servei de manipulació artesanal dedicat al disseny i creació de productes exclusius com detalls d’empreses, centres de taula, participacions personalitzades, detalls per a tot tipus de celebracions, articles fets a mà i bijuteria.\nSERVEI DE REPARTIMENT DE PROPAGANDA\nSom de Sant Vicenç dels Horts, el poble ens coneix i nosaltres ens coneixem el poble. Gràcies a això, podem oferir un servei de repartiment de propaganda i publicacions ràpid i eficients. Igualment, es poden contractar els nostres serveis per repartir en les poblacions de Garraf, Llobregat i Barcelonès.\nMuntatge de peces industrials.\nCargolament en general, muntatge, reblada i embossat.\nMuntatge de jocs.\nControl de qualitat de parts.\nEnsobrats i manipulats publicitaris.\nRetractilats, embalatge i embossat de paquets i productes acabats.\nRepartiment de propaganda i publicacions.\nEXPERIÈNCIA EN DIVERSOS SECTORS\nNova edició del Projecte d'Oci Inclusiu! 8 de setembre de 2021\nCelebrem 25 anys! 30 d'agost de 2021


Tot a punt per iniciar la Festa Major d’hivern de la Canonja amb un extens programa | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nTot a punt per iniciar la Festa Major d’hivern de la Canonja amb un extens programa\nEls actes començaran aquest divendres a la tarda amb la baixada de carretons i durarà dos caps de setmana. Foto: Cedida\nUn any més, la Festa Major d’Hivern de la Canonja ja torna a ser aquí. Durant dos caps de setmana, aquest municipi del tarragonès celebra Sant Sebastià amb un programa d’actes que compta amb la col·laboració de veïns i entitats i que aconsegueix en ple gener treure a la gent als carrers de la Canonja per gaudir d’uns dies de festa.\nUna de les novetats d’enguany és la presentació del projecte dels nanos de la Canonja i la votació popular d’un dels personatges, que es durà a terme el diumenge 19 de gener a dos quarts de dotze del migdia a la Plaça Ernest Lluch. A l’endemà, tindrem una altra novetat amb el ball de tarda, especial salsa, a càrrec de Lrey i el seu grup, al poliesportiu a les 7 de la tarda. I si voleu passar una bona estona i riure no us podeu perdre els monòlegs amb Javi Sancho, al saló d’actes de l’Escola el dia 25 de gener a les 9 del vespre.\nLa resta del programa l’omplen els actes tradicionals que celebrem en aquestes dates, com la Baixada de Carretons que donarà el tret de sortida a la Festa Major el divendres 17 de gener a dos quarts de sis de la tarda davant de l’Ajuntament i que, tot seguit, estrenarà la primera Baixada d’Andròmines. Després de les Baixades, començarà el Correfoc infantil dels Diables de la Canonja i acabarem el primer dia de la Festa amb la Nit Jove al poliesportiu, on enguany hi haurà un Punt Violeta, un recurs que ofereix el Consell Comarcal del Tarragonès i que és un espai informatiu i preventiu per combatre l’assetjament a les dones en les festes organitzades als municipis.\nNo faltarà tampoc el teatre de “Las Chicas de Oro” ni la gimcana de patinets elèctrics. També ens visitarà l’Orquestra Maravella que actuarà el dissabte 18, oferint concert i ball de nit. El dilluns 20, festiu local, celebrarem els actes més oficials, com la missa solemne, la processó i les sardanes. El següent cap de setmana, concretament dissabte 25, arribarà el campionat d’skate i scooter a l’skate park municipal durant tot el matí, amb servei de barbacoes i música. A la tarda el torneig de tennis taula i per la nit els monòlegs amb Javi Sancho. Diumenge 26 posarem el punt i final amb el Cros Sant Sebastià a la zona del Sector Nord i després l’escudella popular que cada any aplega gairebé 500 persones al Poliesportiu municipal.\n09/01/2020 La Festa Major d’hivern de la Canonja omplirà d’actes els últims dos caps de setmana de gener\n14/01/2020 ‘Ha estat descomunal: la fàbrica era una bola de foc’, descriu una testimoni de l’explosió a Bonavista


20 RUTES EN FAMÍLIA PER MALLORCA (CAT). PALOS I NADAL, JOAN CARLES (ISBN: 978-84-16554-23-2) Compra el llibre\n20 RUTES EN FAMÍLIA PER MALLORCA (CAT)\nLA SERRA DE TRAMUNTANA (II)\nHome | Matèries | 20 rutes en família per mallorca (cat)\nL'any 2013 Joan Carles Palos va posar en marxa Fita a Fita –serveis culturals i pedagògics– amb l'objectiu inicial de generar experiències al voltant del senderimes, i de viure-les sobretot en família. Mares, pares i els seus fills; i de vegades, fins i tot, padrines, padrins i néts. Perquè sovint les diferents generacions necessitam caminar juntes de la mà i esquinçar soles de sabata trescant el territori per tal de conèixer-lo i d'estimar-lo encara més.\nEl llibre que teniu a les mans és fuit d'aquesta curolla. Es tracta d'una guia pràctica per gaudir d'una experiència per la muntanya. Després del primer volum de la col·lecció «Rutes en família per Mallorca», continuam ara amb una segona entrega que inclou vint itineraris a peu pel sector de ponent de la Serra de Tramuntana. En concret, les propostes abasten els municipis d'Andratx, Banyalbufar, Calvià, Estellencs, Palma i Puigpunyent. Són excursions senzilles, fàcils de seguir i, sboretot, totes són aptes per fer en família.


Dia europeu de la música - SomDocents\nPublicado poradmin 18/06/2021 20/05/2022 Publicado en Àrees de coneixement, Infantil, Música, Primaria, SecundariaEtiquetas:Recomanació\nBlogdelamusica: La importància de la música com a eina fonamental per a l’aprenentatge en els nens i nenes.\nHola, sóc l’Alba Simo, encara que alguns em coneixereu pel meu perfil d’Instagram @blogdelamusica. Graduada en Magisteri d’Educació Primària amb Esment en Educació Musical.\nEl que més m’agrada de ser mestra és el fet de poder escollir què “ensenyar” i com. La música és una de les àrees més importants de la que l’ésser humà no pot prescindir. Així doncs, l’educació musical ha de treballar-se des de ben petits, ja que ajuda a un millor desenvolupament cognitiu del nen/a. A més, la música aporta nombrosos beneficis a les persones i un d’aquests beneficis, és la motivació a l’hora d’aprendre.\nCal destacar, que la música és una cosa que és present sempre al llarg de la nostra vida i d’aquí la frase «Sense música la vida no tindria sentit». Per això, podem afirmar que si unim l’educació i la música en un mateix conjunt tindrem grans resultats.\nSi un nen/a canta, viu la música, la toca i la sent, podem dir que aquest nen o nena està formant-se com a persona a través d’un element transversal en el qual no sols s’està sentint bé, sinó que està desenvolupant al seu torn, unes competències que l’ajudaran en la seva futura formació.\nNo vull parlar d’una manera tècnica sobre la música ni molt menys, però si vull recalcar la importància que té la música dins de l’àmbit educatiu i els nombrosos beneficis que aquesta porta.\nDes d’una perspectiva educativa, l’educació musical és una de les poques assignatures que engloba el multidisciplinari i transversal, ja que és el conducte des del qual podem impartir diferents àrees com la Llengua, les Matemàtiques o Educació Física. No sols això, sinó que podem ajudar a desenvolupar en l’alumnat, la seva intel·ligència interpersonal a través de les emocions.\nPer això podem afirmar que la música i l’educació viuen en un mateix marc i que han de ser dutes a terme d’una manera activa i motivadora. No podem atorgar-li a l’alumnat unes simples fitxes i esperar que passi la màgia. La música es treballa, es viu i es balla.\nUtilitzar la música com una eina d’aprenentatge ens ajuda a motivar a l’alumnat. Si no mostrem la música com un element atractiu serà més difícil la seva compressió i aprenentatge. Ens subjectem en el poder de la música com a conducte de l’aprenentatge i això ens facilita el procés.\nAixò li afegim que la música no té únicament com a objectiu transmetre’ns emocions i sensacions, sinó que amb ella podem treballar la capacitat de memorització, atenció i concentració de l’alumnat. Al seu torn, fomentem el desenvolupament de la memòria visual i auditiva.\nA més, sabem que, gràcies a la música i a la seva involucració en l’aprenentatge, els nens i nenes poden millorar el seu raonament i les seves habilitats motores. Això es fa a través de la pràctica musical, vivenciant la música i tocant-la.\nPer no parlar de la facilitat que ens dóna la música a l’hora de desenvolupar les nostres habilitats socials i aquesta capacitat d’esperit crític que va naixent a poc a poc dins de nosaltres, les persones. Quan volem treballar de manera grupal formant un cor estem promovent la cohesió social i la igualtat d’oportunitats. Tots els nens i nenes se sentiran protagonistes i podran empatitzar amb la resta de companys.\nNo només això, amb aquestes metodologies també s’aposta pel treball cooperatiu. Els nens i nenes van desenvolupant a poc a poc la seva autoestima i la seva empatia. Al cap i a la fi, som persones i necessitem per dret, socialitzar i estar en continu contacte social. I aquest poder el té la música.\nQueda reflectit que la música és una eina fonamental que afavoreix l’aprenentatge de manera significativa en els nens i nenes. Les persones, per inèrcia, necessiten música per a viure i per això l’aprenentatge també el necessita. Si busquem una manera de treballar la música, aquesta ha de ser activa. Reitero, no podem pretendre que els nens i nenes aprenguin continguts sense abans vivenciar-los i sentir-los. La música està per a sentir-la i ballar-la.\nEn conclusió, encara que finalment el docent serà el guia en el procés d’ensenyament, aprenentatge i els aporti les estratègies necessàries per a formar-se, una d’aquestes, sempre haurà de ser la música, font vital i necessària de l’aprenentatge.\nNo dubtis mai en involucrar la música a la teva vida i en el teu alumnat!


My Drivers permet dur a terme una ràpida detecció, còpia de seguretat i restauració de tots els drivers (o controladors) dels dispositius maquinari instal.lats al PC. També pots trobar l'últim driver per al teu maquinari, i instal-lar-lo en molt pocs passos.\nMy Drivers està especialment recomanat per a les persones que hagin perdut el disc de Drivers d'algun dispositiu, i necessiten instal.lar-lo per poder donar-li ús. Tindràs l'opció de triar un driver en particular per fer la còpia de seguretat, o bé tots els drivers, i empaquetar en arxius EXE. A més, si tens problemes amb algun driver en particular, també pots eliminar utilitzant aquest programa.\nEntre les característiques destacables de My Drivers, cal esmentar que permet clonar els drivers originals instal.lats, identificar gairebé tots els dispositius (reportant informació interna sobre aquest), comprovar la ID, testejar la compatibilitat abans de ser instal.lats, etc. En resum, My Drivers és una completíssima utilitat per a realitzar tot tipus d'operacions i gestions relacionades amb els drivers, que pots descarregar gratis per tal de provar-la.\nMy Drivers 5.1 Descargas Relacionadas Con\nusb drivers sound drivers recover my files npthings gonna change my love for you my usb power