Donald Trump escollit President. Terratrèmol polític als EUA i al món\nLa victòria final de Donald Trump en les eleccions presidencials nord-americanes ha suposat una sacsejada sísmica del sistema polític nord-americà, però les seves conseqüències afecten també a l'economia mundial i les relacions entre les grans potències. Un candidat multimilionari, amb un programa profundament reaccionari, que apel·la permanentment al racisme i a la repressió per combatre els immigrants i al moviment obrer, que advoca pel nacionalisme econòmic enfront de la globalització i que ha utilitzat dolls de demagògia barata per presentar-com una alternativa "antisistema", ha derrotat Hillary Clinton, una genuïna representant de l'establishment polític, de Wall Street i del complex militar.\nLes dades mostren que Clinton ha superat en paperetes al candidat republicà, 59.354.528 enfront de 59.188.799, 47.7% i 47,5% respectivament, però en tractar-se d'un sistema d'elecció indirecta Trump ha aconseguit 290 vots electorals davant de 228 de la candidata demòcrata (la majoria són 270). A la victòria presidencial cal afegir la derrota dels demòcrates al Senat i el Congrés, que quedaran sota el control dels republicans.\nNo obstant això, el més significatiu no és pas això, sinó la caiguda de participació que assenyala la gran indiferència amb què milions de treballadors i joves han considerat aquestes eleccions. Les dades són molt reveladores: Clinton ha perdut uns 8 milions de vots respecte a 2012 i 11 milions amb relació al 2008. I Trump aconsegueix 1,1 milions de vots menys que McCain el 2008 i perd 2 milions respecte Romney en 2012. Es s'ha produït una forta desmobilització del vot demòcrata, sobretot a les zones industrials. En Pennsylvania, Clinton perd més d'1 milió amb relació a 2012 i 2,3 milions respecte al 2008, mentre Trump perd 1,2 i 1,2. A Michigan, Clinton perd 330.000 vots en comparació a 2012 i 640.000 respecte al 2008, mentre Trump guanya 200.000 paperetes respecte al 2008 i 140.000 en relació a 2012, una xifra bastant petita. A Califòrnia, on ha guanyat Hillary, la candidata demòcrata ha perdut 2,5 milions respecte a 2012 i gairebé 3 milions respecte al 2008, mentre Trump perd 2 milions en comparació a 2012 i 2,2 milions al 2008.\nEn els estats industrials la pèrdua de vots demòcrates -fruit de la crisi i la desil·lusió amb Obama i el sistema- no es van al partit republicà, que també perd vots o només aconsegueix una lleugeríssima recuperació. Les majors victòries de Trump es donen en el centre dels EUA, en els estats agrícoles o petroliers, però no perquè aconsegueixi ampliar el suport als republicans sinó perquè els demòcrates cauen. A Texas, Trump perd 90.000 respecte a 2012 i guanya 170.000 respecte al 2008, mentre que Clinton perd 540.000 i 700.000 respectivament. En Tennessee els demòcrates perden 100.000 i 500.000 (2012 i 2008), mentre Trump perd 50.000 amb relació a 2012 i guanya la mateixa quantitat respecte al 2008. I pel que fa als estats del sud on tradicionalment vencen els republicans -fins i tot en 2008 amb la victòria històrica d'Obama- Trump només es manté, reflectint la frustració amb l'administració demòcrata d'una població fastiguejada de promeses incomplertes, sotmesa al setge de la pobresa i la marginació, i a una violència policial brutal que s'ha saldat amb prop de 1.000 assassinats en l'últim any. Tan sols a Florida s'aprecia un notable increment del vot a favor de Trump, mobilitzat per l'exili anticastrista cubà.\nGir a la dreta de la classe obrera? El fenomen Sanders\nAquestes dades desmenteixen l'argument central de molts comentaristes que assenyalen a la classe obrera (blanca) com el factor decisiu per fer pujar aquest reaccionari a la Presidència. Van utilitzar el mateix argument per justificar el triomf del Brexit a Gran Bretanya, responsabilitzant als treballadors britànics per haver donat suport, suposadament, el programa xenòfob de UKIP i del sector aïllacionista del Partit Tory. Aquestes anàlisis, que són bombats sense descans pels mitjans de comunicació "progressistes", i dels que lamentablement es fan ressò molts líders reformistes de l'esquerra, defugen caracteritzar les tendències de fons reals que expliquen aquests fenòmens: la profunditat de la crisi del capitalisme, l'aplicació per part de la burgesia de mesures que només han contribuït a rescatar els bancs i l'oligarquia financera mentre s'enfonsen en la desocupació i la pobresa a amplis sectors de la població, l'enorme polarització social i política, la crisi dels partits tradicionals -tant de la dreta com la socialdemocràcia- i la fúria de milions d'oprimits contra un sistema que els colpeja tots els dies.\nEn realitat, Trump podia haver estat vençut en aquestes eleccions, si en lloc d'un oponent com Clinton hagués tingut davant a Bernie Sanders. En la campanya de primàries en el Partit Demòcrata, l'èxit de Sanders-que es presentava amb un discurs socialista contra Wall Street i l'1% de multimilionaris- va revelar el gir a l'esquerra entre amplis sectors de la classe treballadora, la joventut i les capes mitjanes empobrides. Amb l'aparell demòcrata en contra i boicotejant contínuament la seva campanya, Sanders va cridar a la revolució política contra l'oligarquia de l'1%, i va aconseguir no només mobilitzar centenars de milers de persones en els seus mítings, també recaptar desenes de milions de dòlars procedents de persones humils, sindicats o associacions comunitàries sense rebre ni un sol cèntim de bancs i empreses privades.\nL'avanç de Sanders va activar les alarmes de l'aparell demòcrata i la classe dominant, que van utilitzar tots els seus recursos, els seus grans mitjans de comunicació, i una infinitat de brutes maniobres per evitar el seu triomf. Van pressionar amb totes les seves forces fins a aconseguir la capitulació de Bernie Sanders i la seva renúncia a presentar-se com candidat independent de l'esquerra. Aquest fet ha estat decisiu en aquestes eleccions i aquesta darrera de la forta abstenció: Sanders va justificar la seva deserció i el suport a Clinton com la millor alternativa per derrotar Trump però, com s'ha demostrat, la seva claudicació va permetre al candidat republicà millorar les seves expectatives i finalment els seus resultats.\nDonald Trump, candidat antisistema?\nMolt pocs al principi es pensaven que Donald Trump aconseguiria convertir-se en el candidat republicà. Encara que un sector important i majoritari de la classe dominant donés suport a Clinton, la realitat és que, al marge del personatge, Trump representa a un altre sector important dels capitalistes que enyora els temps en què l'imperialisme nord-americà dominava el món, que li terroritza el auge de la mobilització social i la perspectiva de la revolució, i pensa que l'autoritarisme, el militarisme i la repressió és la millor opció tant dins com fora del país. El seu ascens reflecteix millor que res la pèrdua de l'equilibri intern del capitalisme nord-americà\nTrump és el primer candidat presidencial que defensa idees i mesures ultradretans sense cap tipus d'adorn, però no fa més que recollir les tradicions reaccionàries de la burgesia nord-americana plasmades en els discursos i programes de presidents republicans com Nixon o Reagan.\nEn les setmanes prèvies a les eleccions, Trump es va veure esquitxat per tot tipus d'escàndols, sobretot pels seus comentaris masclistes i acusacions d'assetjament sexual. La seva resposta ha estat presentar-se com la víctima dels grans banquers i mitjans de comunicació controlats per l'establishment. En un dels seus últims discursos fins i tot va arribar a dir que si perdia les eleccions era perquè s'havien arreglat i va apel·lar als seus seguidors al fet que el 8 de novembre bloquegessin els col·legis electorals i no permetessin l'accés a "determinades comunitats", negres i hispans, que voten majoritàriament demòcrata. A més, preveient una derrota, ha instat que els seus seguidors continuessin la lluita per altres mitjans, mitjançant la força i la violència, recorrent a la fraseologia típica dels feixistes.\nDonald Trump és una cara de la moneda en el procés de polarització política de la societat nord-americana; l'altra, a l'esquerra, es va veure en la mobilització de masses a favor de Sanders, i que d'haver competit en les presidencials podria haver escombrat a Trump atraient milions de nous votants.\nLa base social de Trump -enfront de les mentides de molts comentaristes- és la petita burgesia, petits propietaris, agricultors, que busquen una alternativa a la decadència i la ruïna que els envolta, i també sectors endarrerits de la classe treballadora blanca sacsejats per la crisi. La seva campanya xovinista, nacionalista i racista té com a objectiu utilitzar a les capes més colpejades i desesperades. El seu lema, "EUA, el primer", és una forma de "nacionalisme econòmic", semblant al de Marie Le Pen a França o de UKIP a Gran Bretanya, que pretén augmentar els aranzels i "protegir" la indústria nacional de les "agressives "exportacions xineses i de la UE. D'aquesta manera busca guanyar l'oïda dels aturats i treballadors blancs empobrits, i de les capes mitjanes arrencades de la seva estabilitat passada. Per descomptat, aquest nacionalisme econòmic és la confessió del fracàs de la burgesia per resoldre la gran recessió que va esclatar en 2008, i que segueix pesant sobre una recuperació més que modesta i que no evita l'empobriment de milions.\nEn un sentit, el triomf de Trump, com va succeir amb el Brexit, és un terratrèmol per al sistema polític nord-americà que anuncia la fi de l'estabilitat i un enconament sense precedents de la lluita de classes en la principal potència del planeta. Però no cal enganyar-se: Trump comparteix amb Clinton les mateixes aspiracions de domini imperialista, i la seva defensa de les retallades socials, la repressió policial i els atacs als drets democràtics contra l'ascens de les lluites socials, també era part del programa de Hillary Clinton i del seu antecessor Obama.\nClinton, la candidata progressista?\nMolts han comentat que en aquestes eleccions es triava entre la mort per pesta i la mort per còlera. I és cert. Presentar Hillary Clinton com una alternativa progressista a Trump era un engany, i així ho ha entès una gran part de la societat nord-americana.\nQui és Hillary Clinton i que interessos representa? Per donar una resposta a aquesta pregunta només cal recordar que unes setmanes abans de les eleccions va saltar un escàndol revelador quan WikiLeaks va publicar més de dos mil correus electrònics del seu cap de campanya, a més de les transcripcions dels discursos de la candidata demòcrata en conferències internes per Goldman Sachs. En els materials filtrats, Hillary reconeix que va incloure en el seu programa algunes qüestions socials per impedir la victòria de Sanders i atreure el vot dels seus seguidors. En un altre dels missatges afirma davant els representants de Wall Street que les seves pròpies "promeses" les havien de prendre amb cautela. En els correus parla amb menyspreu dels immigrants i minories religioses, reivindica el "govern dels rics" perquè precisament en ser rics "no robaran", i fins i tot arriba a defensar l'enviament d'un dron a l'ambaixada de l'Equador a Londres per assassinar a Julian Assange.\nEls tres debats televisius entre els dos candidats s'han caracteritzat més per les desqualificacions personals mútues que per enfrontar propostes polítiques. Però en l'últim d'ells Clinton va deixar molt clar que el seu programa és la defensa del paper imperialista dels EUA al món, advocant per l'ampliació de la intervenció militar a l'Orient Mitjà i, tot i que va manifestar que no "enviaria de nou tropes nord-americanes a l'Iraq com a força ocupant ", això no vol dir, és clar, que no es despleguin amb altres objectius, com la lluita contra el ISIS o una altra de tantes operacions" humanitàries "i de" defensa de la democràcia "tan habituals de l'imperialisme nord-americà.\nHillary Clinton és la candidata de l'establishment polític i econòmic del país, dels grans monopolis capitalistes, de l'elit financera. The Wall Street Journal publicava que, dels 88 milions de dòlars donats per milionaris als candidats presidencials, 70 milions han anat a la campanya de Clinton, i Trump va rebre 18 milions. Hillary Clinton ha collit també el suport públic de centenars de ex-alts càrrecs militars i oficials, tant republicans com demòcrates, demostrant que la majoria de l'aparell militar la consideraven la "comandant en cap". Ara aquests mateixos caps militars hauran de suportar a Trump, un estrany sense cap tipus d'experiència ni coneixements en política exterior.\nTot i que les enquestes van donar avantatge a Clinton des del principi, els marges es van anar estrenyent i això va obligar a l'administració Obama a esgrimir els supòsits resultats de la seva gestió per mobilitzar el vot demòcrata. Però els seus esforços han servit de molt poc.\nLa propaganda triomfalista de l'administració demòcrata xocava amb la realitat que viuen desenes de milions de treballadors que, tot i que reben un salari, han de recórrer als cupons d'ajuda alimentària o dormir en albergs. La figura del treballador pobre s'ha estès com una taca d'oli, mentre la joventut s'ofega en la desocupació o sobreviu amb treballs precaris i salaris molt baixos. La pobresa segueix ancorada en un 14%, amb quaranta milions malvivint en la marginalitat. Les capes mitjanes pateixen un procés acusat de proletarització, i el nivell de renda familiar és encara un 1,6% inferior al de 2007 i un 2,4% al de 1999.\nSegons l'OCDE, els dos països desenvolupats on més ha augmentat la desigualtat social i econòmica són els EUA i l'Estat espanyol. L'any passat la part de la renda nacional que va a l'1% més ric dels nord-americans va arribar al 22%, enfront del 10% de 1981, un període de gairebé quaranta anys que ha estat governat per dos partits (Republicà i Demòcrata) que només han afavorit els rics a costa de la classe treballadora.\nEl triomf de Trump ha provocat un tremolor immediat en els mercats financers de tot el món: primer al Japó amb una caiguda del Nikkei del 5,36%, Seül d'un 2,7% i Hong Kong un 2,8%. A Europa, la borsa espanyola perdia un 2%, la londinenca un 1,2%, la francesa un 1,4; l'índex paneuropeu FTSE Eurofirst 300, que abasta a les 300 empreses de la UE amb major grandària de capitalització del mercat, queia un 2%. El pes mexicà va perdre un 12% del seu valor només conèixer les primeres dades que donaven a la victòria a Trump, la major caiguda de la divisa des de la crisi de 1994. L'euro va pujar fins gairebé $ 1,13 i l'or març 1 , 5%. A Amèrica Llatina la notícia ha tingut un gran impacte, i encara que en les últimes setmanes Trump havia moderat la seva retòrica contra els immigrants, espanta l'efecte que pot tenir en l'economia de la regió, ja en oberta recessió, perquè cada any els immigrants llatins envien 65.000 milions de dòlars en remeses des dels EUA. En el terreny polític, el triomf de Trump ha estat celebrat per Marie Le Pen i les formacions ultradretanes de tot Europa, però el seu avanç electoral no serà conseqüència de la victòria de Trump sinó de les polítiques de la dreta tradicional i de la socialdemocràcia a la hora de gestionar la crisi en benefici dels grans monopolis i bancs.\nSi una cosa està clara és que Trump no disposarà de cap període de lluna de mel com el que va aconseguir Obama. Des del principi s'enfrontarà a una situació internacional dominada pel caos i l'increment de les tensions militars i econòmiques amb altres potències. Els indicadors avisen que una nova recaiguda dels EUA a la crisi és possible: la reducció de l'1,9% dels beneficis empresarials en el segon trimestre d'aquest any, i la revisió a la baixa del creixement econòmic que ha fet l'FMI no pronostiquen res de bo. El gran capital financer nord-americà pressionarà Trump perquè no alimenti el foc de la recessió domèstica i mundial amb les seves mesures aïllacionistes, ja que la participació en el mercat mundial segueix sent vital per als seus interessos. En qualsevol cas, les contradiccions internes de la classe dominant nord-americana es van a aguditzar, reflectint la crisi històrica del seu sistema.\nEstà per veure com s'orienta Trump en el futur immediat, i seria un error minimitzar l'amenaça que suposa per als treballadors, els immigrants i la joventut dels EUA i del món. La tasca de l'esquerra militant als EUA és aixecar un fort moviment de resistència i lluita contra aquest president reaccionari i les seves mesures, cosa que només podrà venir de l'impuls des de baix. I les condicions per a això estan forjant: Trump es trobarà amb una classe obrera i una joventut en peu de guerra, que no està disposades a seguir suportant les conseqüències devastadores d'un sistema injust ni a permetre noves aventures militars a l'exterior. Seria una equivocació pensar que amb la claudicació de Sanders ha desaparegut tot el que s'ha despertat en les entranyes de la societat, l'interès pel socialisme, el sentiment anticapitalista, la necessitat de lluitar i organitzar-se, el descrèdit del sistema electoral i del bipartidisme. Ben al contrari, l'experiència de Sanders ha significat que milions de joves i treballadors han deixat de considerar al Partit Demòcrata com una alternativa. Les bases per construir als EUA un fort partit de l'esquerra i dels treballadors, d'aquest 99% exclòs del poder polític i econòmic, estan madurat acceleradament.


La Xarxa Òmnia posa al dia el seu programari! | Xarxa Òmnia\nInici > Notícies > La Xarxa Òmnia posa al dia el seu programari!\n28/09/2021 | 10:09\nEl món tecnològic avança cada any, i també el programari que utilitzem en els ordinadors de l’Òmnia – i el dels telèfons intel·ligents!\nEl Programa Òmnia posa a l’abast de la ciutadania més de 1.000 ordinadors distribuïts en punts arreu de Catalunya. Els punts Òmnia sempre estan dirigits per una persona dinamitzadora que organitza, imparteix activitats comunitàries i formacions als i les participants dels Punts.\nLa Direcció General d’Acció Cívica i Comunitària del Departament de Drets Socials, conjuntament amb la Secretaria de Polítiques Digitals, ha dissenyat i implementat una nova versió del sistema operatiu i de programari per la totalitat d’ordinadors de la Xarxa Òmnia i de la Xarxa Punt TIC. Entre Gener i Febrer 2021 es va fer les proves pilot en 4 centres a Barcelona, i entre Març i Maig 2021 es va desplegar la nova versió de la maqueta en tots els centres.\nLa Direcció General d'Acció Cívica i Comunitària juntament amb l'Oficina Tècnica que porta el programa Òmnia ha realitzat l’actualització de la nova versió de la maqueta amb càpsules formatives per a les persones dinamitzadores. En 9 sessions de 2 hores de formació en línia, l’oficina tècnica ha format sobre les funcionalitats especifiques i les millores del nou sistema operatiu basat en la Ubuntu. Aquesta formació ha tingut molt bona acollida entre els i les dinamitzadores dels punts Òmnia, en total han participat el 85% dels punts.\nDes de fa 20 anys el programa Òmnia aposta per les eines obertes, gratuïtes i de programari lliure. Per això els ordinadors del programa funcionen amb un sistema operatiu Linux, concretament la distribució Ubuntu. A part, s’utilitza programari com el Llibreoffice per l’edició de text i fulls de càlculs, navegadors com el Firefox, o edició d’imatge amb GIMP, a part de moltes eines educatives de llicències obertes. El programa també compta amb material de préstec per als punts, com per exemple material d’accessibilitat, impressores 3D, càmeres reflex digitals o càmeres 360º.\nA continuació podeu veure alguns punts Òmnia acabats de maquetar:\nPunt Òmnia CPS Francesc Palau\nPunt Òmnia Ajuntament de Mollet\nAmb sistema operatiu Linux i programari lliure.


Super 8 Hotel Hangzhou Fengqi Road Hangzhou Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n62 Fengqi Road, Xia Cheng District-Peace Intl Convention Center, Hangzhou, Xina, 310003 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Super 8 Hotel Hangzhou Fengqi Road?\nMés informació sobre Super 8 Hotel Hangzhou Fengqi Road\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Super 8 Hotel Hangzhou Fengqi Road és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Hangzhou. El centre de la ciutat és només a 0 Km i l'aeroport és només a 25 minuts. Un ambient ben cuidat i la seva proximitat a DongYuan SongCi YiTiao Jie, Silk Featured Street, Fengbo Pavilion donen a aquest hotel un encant especial.\nEls serveis i instal.lacions de primera categoria que defineixen l'experiència de Wyndham Hotels & Resorts us esperen a Super 8 Hotel Hangzhou Fengqi Road. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha aparcament de cotxes, servei d'habitacions, visites turístiques, conserge, ascensor.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb habitacions per a no fumadors, aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Hangzhou, faci de Super 8 Hotel Hangzhou Fengqi Road la vostra llar.


Raúl Castro: “Si el Papa continua parlant així, tornaré a l’església”\nARA Barcelona Actualitzada el 11/05/2015 00:00\nEl president cubà, Raúl Castro, es va entrevistar ahir amb el papa Francesc en les seves dependències privades del Vaticà, per preparar la visita del pontífex a l’illa, prevista per al setembre. Després de la trobada, de gairebé una hora, el líder cubà va confessar que es llegeix tots els discursos del Papa i va assegurar: “Si continua parlant així, els asseguro que tornaré a resar i tornaré a l’Església. No ho dic de broma”.\nCastro també va agrair explícitament el compromís del primer papa llatinoamericà per facilitar la reconciliació entre Cuba i els Estats Units. El 17 de desembre, quan Castro i Obama van anunciar simultàniament que estaven disposats a normalitzar les seves relacions, tots dos van reconèixer el paper mediador de Bergoglio. El Papa visitarà Cuba al setembre, abans de viatjar a Washington, Nova York i Filadèlfia. La visita a l’illa -com la dels seus predecessors Joan Pau II i Benet XVI- ha de servir d’estímul a l’Església catòlica de Cuba. Però Bergoglio té a favor seu, davant dels cubans, que sempre s’ha oposat al bloqueig nord-americà i el fet que s’ha convertit en un símbol internacional de l’Amèrica Llatina. Francesc dóna una legitimació moral i política tant a Castro com a Obama en la seva política d’acostament. El president nord-americà també havia visitat el Papa el març del 2014.\nLa trobada al Vaticà va tenir un sentit privat i va ser lluny de les càmeres. El líder cubà va recordar el drama de les pasteres al Mediterrani en regalar al pontífex un quadre amb barques disposades en forma de creu i un nen resant davant seu. Bergoglio li va correspondre amb una medalla de Sant Martí de Tours, patró de Buenos Aires.\nRaúl Castro ja havia estat al Vaticà el 1997, com a ministre de Defensa i candidat a succeir Fidel, per preparar la històrica visita de Joan Pau II de l’any següent. Les visites dels pontífexs a Cuba sempre han sigut un delicat joc d’equilibris entre el missatge que el règim estava disposat a obrir-se al món i afavorir la llibertat religiosa i la imatge que continuava conservant els principis revolucionaris. La visita del setembre mantindrà aquests equilibris, i encara no se sap si Bergoglio passarà uns quants dies a l’illa o si només hi farà parada, ni tampoc si posarà sobre la taula els dèficits del règim en matèria de drets humans i democràtics.


Els treballadors d'Ercros es tornen a mobilitzar i impedeixen l'accés a la planta de Flix\nNova mobilització dels treballadors d'Ercros per l'expedient de regulació d'ocupació que ha presentat la direcció de la companyia i que afecta 75 persones. La protesta ha començat a les sis del matí i s'acabarà a les deu del vespre, i consisteix a tenir tancats amb cadenes els accessos a la planta de Flix, a la Ribera d'Ebre. Per tant, els camions no poden entrar ni sortir de la fàbrica. El comitè d'empresa d'Ercros ha explicat que les negociacions amb l'empresa "no han avançat" pel que fa a les condicions econòmiques de l'ERO. L'1 de juliol es manifestaran a Barcelona.\n25/06/2009 - 10.41 Actualitzat 25/06/2009 - 11.19


Avís Legal - Club de Tenis Vall Parc\nCONDICIONS I ÚS DEL SISTEMA\nVall Parc SA, amb CIF núm. A08470908 i domicili a la Carretera de l’Arrabassada 97 de Barcelona 08035 es troba inscrita al Registre Mercantil de Barcelona.\nAdreça electrònica: esports@vallparc.com\nL’objecte d’aquestes condicions generals és regular l’accés i l’ús que poden fer els usuaris del lloc web corporatiu de Vall, que actualment es troba a la URL vallparc.com i subdominis sense perjudici que certs serveis o continguts dins del web corporatiu se sotmetin a les seves pròpies condicions.\nVall Parc es reserva la facultat de modicar o actualitzar quan ho estimi oportú, i sense necessitat de cap preavís, els continguts, serveis i, en general, qualsevol element que integri el disseny i la conguració del web corporatiu. Instem els usuaris a llegir detingudament aquestes condicions generals cada cop que es vulgui accedir al web corporatiu i/o fer-ne ús, ja que pot sofrir modicacions.\nVall Parc es reserva el dret, en qualsevol moment i sense avís previ, a interrompre l’accés al web corporatiu per raons de seguretat, manteniment o per qualsevol altra causa, així com a denegar o retirar a qualsevol usuari l’accés als continguts del web corporatiu i/o als serveis que s’hi inclouen.\nEn el cas del registre d’usuaris a través d’identicadors i contrasenyes, tant l’identicador com la contrasenya pertanyen exclusivament a la persona a qui es concedeixen. L’usuari ha de mantenir sota la seva exclusiva responsabilitat tant l’identicador com la contrasenya en la més estricta i absoluta condencialitat, i haurà d’assumir, per tant, tots els danys o conseqüències de qualsevol tipus que es derivin del trencament o revelació del secret.\nLa propietat intel·lectual dels continguts del web corporatiu, a títol enunciatiu però no limitatiu, la informació, dades, textos, fotograes, gràcs, altres continguts audiovisuals o sonors, bases de dades, dissenys, codis font, tecnologia, programaris, estructures de navegació i altres serveis o productes telemàtics són propietat exclusiva de Vall Parc o, si escau, de tercers, per la qual cosa l’usuari es compromet a no infringir cap dret derivat de la propietat industrial o intel·lectual, i queda expressament prohibida la reproducció total o parcial d’aquests continguts, la transformació, la seva comunicació pública, distribució, posada a disposició, extracció o qualsevol altra forma d’explotació, llevat que es disposi del consentiment exprés i per escrit per part de Vall Parc o del titular dels drets corresponents.\nTots els senyals distintius, com ara marques, noms comercials o signes distintius que apareixen al web corporatiu estan protegits per la legislació vigent en matèria de marques, i són titularitat exclusiva de Vall Parc o de tercers, per la qual cosa els usuaris no poden fer-ne cap reproducció, comunicació, explotació o utilització, llevat que tinguin el consentiment previ i per escrit del titular d’aquests senyals.\nFuncionament del web corporatiu\nVall Parc pot fer les modicacions que estimi convenients al web corporatiu, i hi pot incloure serveis i continguts addicionals als actuals o, si escau, suprimir-los. Vall Parc pot modicar el web corporatiu quan ho consideri oportú i pot bloquejar l’accés a tots els usuaris o a una part d’aquests per dur a terme les modicacions o reparacions que consideri necessàries en qualsevol moment. Vall Parc no serà responsable en cap cas del funcionament inadequat del sistema si això obeeix a una conguració defectuosa dels equips de l’usuari o a la seva capacitat insucient per suportar els sistemes informàtics indispensables per poder fer ús del servei.\nVall Parc es compromet a fer tots els esforços possibles per mantenir actualitzada la informació i els continguts que introdueixi al web corporatiu, si bé l’usuari sap que poden existir incorreccions en els continguts i serveis inclosos al web corporatiu que, en aquest cas, Vall Parc solucionarà tan aviat com sigui possible un cop en tingui coneixement.\nL’usuari es compromet a utilitzar la informació i els serveis continguts al web corporatiu exclusivament per a les seves necessitats i a no fer directament ni indirectament una explotació comercial o professional dels serveis als quals té accés o dels resultats obtinguts gràcies a la utilització del web corporatiu, excepte en el cas que hagi obtingut el consentiment exprés de Vall Parc. L’usuari queda obligat a no utilitzar les facilitats i capacitats del web corporatiu per fer o suggerir activitats prohibides per la llei o per intentar atreure els usuaris cap a altres serveis competidors.\nVall Parc no serà en cap cas responsable de l’ús del web corporatiu que faci l’usuari. L’usuari s’abstindrà de dur a terme qualsevol conducta en l’ús del web corporatiu o dels recursos posats a la seva disposició que atempti contra els drets de propietat intel·lectual o industrial de Vall Parc o de tercers, que vulneri o transgredeixi l’honor, la intimitat personal o familiar o la imatge a tercers, o que sigui il·lícit o atempti contra la moralitat, i deixarà en tot cas a Vall Parc indemne davant de qualsevol reclamació, judicial o extrajudicial, que es presenti contra ella com a conseqüència de l’ús esmentat. L’usuari s’abstindrà de dur a\nterme per qualsevol mitjà qualsevol destrucció, alteració, inutilització o danys de les dades, programes o documents electrònics propietat de Vall Parc, així com la introducció o difusió a la Xarxa de programes, virus, miniaplicacions (applets) o qualsevol instrument físic o electrònic que causi o sigui susceptible de causar qualsevol tipus d’alteració a la Xarxa, al sistema o als equips de tercers. Queda expressament prohibit esborrar, modicar els missatges de correu electrònic d’altres usuaris, enviar missatges de correu massiu, amb nalitats comercials o publicitàries, així com desenvolupar qualsevol tipus d’activitat o pràctica que transgredeixi els principis de bona conducta acceptats generalment entre els usuaris d’Internet.\nEl web corporatiu pot contenir vincles o enllaços a altres llocs web operats per persones físiques o jurídiques diferents de Vall Parc. En aquests casos, Vall Parc actua com a prestador de serveis d’intermediació i només serà responsable dels continguts i serveis dels llocs webs enllaçats en la mesura que tingui coneixement efectiu de la il·licitud dels continguts i serveis d’aquests llocs web i no hagi desactivat l’enllaç amb la diligència deguda.\nSi algú vol establir un enllaç amb destí al web corporatiu, cal que obtingui l’autorització prèvia i per escrit de Vall Parc. No s’autoritzaran en cap cas enllaços a llocs web amb informació o continguts il·lícits o que siguin contraris a la moral, l’ordre públic o les normes socials generalment acceptades. Els enllaços autoritzats només podran adreçar l’usuari a la pàgina principal del web corporatiu, i queda prohibit l’anomenat deep linking o enllaç profund, és a dir, vincles a qualsevol de les pàgines del lloc web sense haver-hi d’accedir a través de la pàgina d’entrada (homepage).\nL’usuari haurà de respondre dels danys i perjudicis que Vall Parc pugui sofrir com a conseqüència de l’incompliment per part de l’usuari de qualsevol de les condicions i obligacions establertes en aquest avís legal o en les condicions particulars d’aplicació en cada cas.\nLa informació continguda al web corporatiu pot no ser correcta, tot i els esforços que es fan perquè sigui correcta en tot moment, i no es pot garantir l’absència de virus. Per aquest motiu, Vall Parc no es responsabilitza dels danys i perjudicis que es puguin ocasionar derivats dels errors continguts al web corporatiu ni dels continguts, funcionament o exactitud dels enllaços a altres llocs web.\nAquestes condicions generals i la resta de condicions establertes al web corporatiu queden subjectes a l’ordenació jurídica espanyola. Per a la resolució de qualsevol con-icte derivat de l’accés al web corporatiu, l’usuari i Vall Parc acorden que se sotmetran als jutjats i tribunals de la ciutat de Barcelona, amb renúncia expressa a qualsevol altre fur que els pugui correspondre.


El Prat al Día: Una empresa pratenca obté el premi Delta\nUna empresa pratenca obté el premi Delta\nUna empresa pratenca Total Freight, amb l'activitat de Agència de Transports, va ser una de\nles guardones als passats premis delta que es va celebrar el passat 4 d'abril a Can Masallera a Sant Boi i que en aquesta ocasió arribem a la seva catorzena edició. El premi està dotat amb dos mil euros.\nTambé altres dos empreses de la nostra ciutat, Sinater, dedicada als aillaments tèrmics i Lilotech a la domòtica van quedar finalistes.\nEls premis estan impulsats conjuntament pels ajuntaments de Sant Boi de Llobregat, Viladecans, Castelldefels, El Prat de Llobregat i Gavà. L'acte ha comptat amb la presència de Lluïsa Moret, alcaldessa de Sant Boi de Llobregat; en representació del Prat va acudir la tinent d'alcaldia de Promoció Econòmica, Comerç i Ocupació Marta Mayordomo.\nLa convocatòria dels Premis Delta és biennal i s'emmarca dins d’un conveni de col·laboració signat pels cinc municipis de la Zona Delta. El Jurat dels Premis Delta 2018-2019 està format per representants del món educatiu, financer, empresarial, comercial i sindical. Han valorat l'originalitat de la idea, el grau de definició del producte, el coneixement del mercat, la responsabilitat social (llocs de treball i medi ambient), la viabilitat comercial i econòmica, el potencial de creixement, els aspectes innovadors, l'obertura a mercats exteriors, l'economia social i cooperativa, l'ús de les TIC, i la qualitat de la presentació final.\nAlfred García i Espigoladors s'enduen els premis E...


Teresa Devesa i Monclús | Aracne fila i fila | Page 2\nDe Baetulonensibus officiis\nJa fa uns dies de la realització de la X Magna Celebratio a Badalona, però és precisament després d’un temps de producció, que l’Amar Astudillo, de primer de batxillerat, ens presenta el seu extens muntatge fotogràfic. Càmera en mà, va dedicar-se a recórrer totes les parades per tal de deixar constància de l’extensa mostra d’activitats quotidianes que els grups de reconstrucció històrica mostraven als visitants, inclosa la nostra modesta aportació, de caràcter més aficionat i didàctic.\nAprofitant que a 4t d’ESO acabem d’estudiar l’educació i ara estem treballant els oficis, és un bon moment per fer un treball exhaustiu de repàs i ampliació d’aquests dos temes, així com de la morfologia nominal. Amb l’ajut de la programació de la Magna, en paper, on line, o directament del web, us proposo les següents activitats.\nAl llarg de tot el muntatge, l’Amar ha deixat errates en els títols per tal que vosaltres indiqueu quines són i les corregiu. Algunes posaran a prova el vostre llatí i d’altres potser les haureu de consultar.\nFeu una llista dels oficis (officia) que s’esmenten al vídeo, tot indicant quins hem vist a classe i quins són nous. Expliqueu de quina declinació són (si cal, busqueu l’enunciat en un diccionari) i definiu-los. Declineu-ne 5. Si en coneixeu algun altre, afegiu-lo també.\nA partir de les imatges del final, poseu a prova els vostres coneixements sobre el sistema educatiu romà. Quines etapes hi apareixen? Quins personatges hi reconeixeu, reencarnats en els vostres companys i companyes? Quae instrumenta necessaria videtis?\nEls que vau participar a la Magna i ho vau viure en primeríssima persona segur que ho teniu més fàcil. És el que té la reconstrucció històrica, que ens ajuda a posar-nos en el lloc dels homes i dones de l’època que estudiem. Els que vau ser servi, magistri, rhetores, discipuli, narratrices, pueri puellaeque et cetera, per unes hores, segur que no ho oblidareu.\nThis entry was posted in General, Llatí 1r, Llatí 2n, Llatí 4t and tagged Magna celebratio, Muntatge fotogràfic, Officium on 27 maig 2014 by Teresa Devesa i Monclús.\nCave legionarios! Illi iam Baetulone sunt.\nSi fa uns dies l’Arnau ens recordava de la Magna celebratio AD MMXIV ja era a prop, tot convidant-nos a participar-hi, i la Margalida ens en feia el recordatori a El Fil de les Clàssiques, ara que ja ho tenim ben a prop, estarà bé que fem un cop d’ull al programa. Remeneu la flamant web del festival, renovada aquest any, i mireu totes les activitats que es fan a Badalona durant aquests dies.\nJa cal que aneu amb compte, Baetulonenses, perquè els primers en arribar han estat els milites barcinonenses, que han estat fent una prospecció per la ciutat abans d’instal·lar-s’hi durant el cap de setmana del 26 i 27 d’abril, amb motiu de la Magna Celebratio. Pot ser que ja us els hagueu trobat, però si no, aneu amb molt de compte, que us poden aparèixer a qualsevol cantonada!\nAquells que vingueu a participar a la nostra Schola, o simplement com a visitants, val la pena que us prepareu bé, documenteu-vos en tots aquests espais que us he enllaçat.\nFeu un cop d’ull al programa d’actes i, després de resumir els diferents tipus d’activitats que s’hi anuncien, destaqueu-ne un parell que us hagin cridat especialment l’atenció.\nComenteu també on surt esmentada la nostra col·laboració i ubiqueu la nostra Schola al plànol següent.\nA la flamant pàgina web, hi ha moltes pestanyes interessants, visiteu, per exemple, la de Patrocini i col·laboradors, a veure si reconeixeu algun logo. Però sobretot, entreu a Reconstrucció històrica i relacioneu el seu contingut amb tot el que hem explicat a classe sobre el tema. Com es diu l’entitat que s’hi dedica a Badalona? Quines altres jornades importants de Catalunya hi apareixen enllaçades? Entra-hi i troba les diferències que hi ha entre elles i la Magna.\nA Recursos i enllaços, n’hi trobaràs de coneguts, digues quins són. Fes també un cop d’ull a la gran quantitat de celebracions i entitats que hi apareixen, i destaca’n un de cada categoria.\nEn fi, ja veieu que ens espera un final d’abril mogudet, però mentrestant, ja sabeu:\nThis entry was posted in Cultura Clàssica 3r, General, Grec 1r, Llatí 1r, Llatí 2n, Llatí 4t and tagged Magna celebratio, Reconstrucció històrica on 7 abril 2014 by Teresa Devesa i Monclús.\nMare Nostrum: final de trajecte\nHi ha dies en què el fet de llegir el diari esdevé una experiència dolorosa. I no parlo de ràbia, que sovint també en provoca, ni de vergonya, ni de por… em refereixo a una punxada de πάθος que pot arribar a provocar el plor. Això és el que experimento aquests dies en fer el seguiment de les notícies sobre els naufragis vora les illes de Malta o la italiana Lampedusa. Milers de persones han perdut la vida en aquest Mare Nostrum tan ple de vida, en la seva fugida de la guerra, la misèria, la fam, amb l’esperança que les ones els portin a una nova vida.\nLa topada amb una referència clàssica, concretament el nom d’un vaixell, m’ha fet pensar que la humanitat mai no ha deixat de moure’s a la recerca d’una nova Arcàdia. Què van fer si no, els indoeuropeus, per terra, o els troians supervivents, per aquestes mateixes aigües que ara s’empassen els immigrants africans? A la mateixa història de la civilització grega hi va haver dues onades migratòries que van marcar un ara i un després en la història hel·lènica. És més, potser nosaltres mateixos no seríem com som a hores d’ara, ni estaríem estudiant el món clàssic per buscar les nostres arrels més pregones.\nUs convido, doncs, a llegir l’article i comentar-lo des de diferents vessants:\nBusqueu la referència mítica del reportatge i desenvolupeu-ne els referents. És un bon nom per a un buc?\nInvestigueu a què em refereixo amb la paraula grega utilitzada al meu apunt (significat, paraules que en provinguin…). Feu el mateix amb el topònim grec que esmento.\nDesenvolupeu les referències històriques i llegendàries que he presentat al meu text i compareu les migracions clàssiques esmentades amb la tragèdia actual dels sirians que fugen de la guerra o els sub-saharians que no poden subsistir a la seva terra.\nS’està convertint el Mediterrani en un cementiri? Hi podem fer alguna cosa nosaltres? I els nostres governants?\nEl punt Avui. Diumenge 13-X-2013, pàg. 12\n[Cliqueu a sobre de la imatge per accedir al text complet]\nThis entry was posted in General, Grec 1r, Llatí 1r, Llatí 2n, Llatí 4t on 14 octubre 2013 by Teresa Devesa i Monclús.


Cuisinerie Mensinge With Dreams Noordenveld Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMensingheweg 1, Roden, Noordenveld, Països Baixos, 9301 KA - Veure al mapa\nMés informació sobre Cuisinerie Mensinge With Dreams\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Noordenveld, no busqui més enllà de Cuisinerie Mensinge With Dreams. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nCuisinerie Mensinge With Dreams ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Noordenveld, faci de Cuisinerie Mensinge With Dreams la vostra llar.


La confiança és fonamental per mantenir unes relacions humanes franques. També és important en l'àmbit de l'expressió de la fe. Confiar no és mes que fiar-se dels altres. Gràcies a la confiança el nostre cor s'obre sincerament i acull el que els altres ens puguin aportar. Hi confiem sense cap restricció o dubte. La confiança aporta serenor i tranquil·litat a l'esperit. Aquest salm és un elogi a la confiança."El Senyor és el meu pastor, no em manca res, / em fa descansar en prats deliciosos; / em mena al repòs vora l'aigua, / i allí em retorna. / Em guia pels camins segurs, / per l'amor del seu nom. / Ni quan passo per barrancs tenebrosos / no tinc por de res, / perquè us tinc vora meu, / la vostra vara de pastor / m'asserena i em conforta" (Sl 22).\n¿Som humils o ens agrada el lluïment? ¿Amb quina actitud fem les coses, per servir o per demostrar als demés que tenim un determinat poder? ¿Les fem per cercar el reconeixement dels demés? La humilitat és una virtut cívica perquè trenca la barrera de l’arrogància i facilita poder-nos relacionar-nos millor amb les altres persones i fer més amable la convivència. "El més important de vosaltres ha de ser servidor vostre. Tothom qui s'enaltirà serà humiliat, però tothom qui s'humiliarà serà enaltit" (Mt 23,12)\nPublicat per Jordi López Camps a 26.2.16


Els alumnes del col·legi Sant Antoni demanen als adults que no embrutem i cuidem el nostre entorn – Ràdio Pego\nAjuntament de Pego Civisme Educació Estudis Neteja Viària Notícies Ràdio Pego Residus Societat\nEls alumnes del col·legi Sant Antoni demanen als adults que no embrutem i cuidem el nostre entorn\n3 de juny de 2022 Lumi Requejo 0 Comment\nL’alumnat de primer i segon de Primària del col·legi Sant Antoni han decidit posar en marxa una campanya de conscienciació sobre la necessitat de mantindre nets, tant els carrers del municipi com l’entorn natural que l’envolta. És per això que han penjat en diversos punts del barri del Convent cartells amb missatges i recomanacions a l’hora de rebutjar residus i reciclar. Missatges perquè els veïns i veïnes de Pego reflexionen i canvien comportaments que embruten els carrers i afecten al medi ambient.\nPer a dur a terme la iniciativa, els xiquets i xiquetes “Primer van eixir al carrer per a poder veure en primera persona si s’estan utilitzant correctament els mitjans dels quals disposem veïns i veïnes per a mantindre net el nostre municipi. Es van adonar que hi ha moltes coses que poden millorar, ja que hi havia deixalles depositades en les proximitats de papereres, o contenidors amb males olors per no fer un bon ús d’ells, especialment no seguir els horaris recomanats”, ha explicat Joan Caselles, director del centre escolar.\nSegons comenta, van ser els mateixos escolars els qui van decidir contactar amb l’alcalde, Enrique Moll, per a transmetre-li la seua preocupació i la seua intenció de posar en marxa la iniciativa.\nAixí doncs, els estudiants han col·locat en diferents punts del municipi un total de 20 cartells que van confeccionar ells mateixos amb missatges com ‘Cuida el planeta, és la teva casa’ o ‘Per la nit tirem el fem i pel matí l’arrepleguem, no volem mals olors!’, entre d’altres. Cartelleria que romandrà penjada fins al pròxim 10 de juny. Moment en el qual l’alumnat els retirarà per a iniciar la segona fase, la de conclusions. “Comprovaran si els missatges han calat entre els veïns i veïnes i hi ha una millora en les deficiències que van detectar”.\nTOT EL CENTRE INVOLUCRAT\nLa proposta dels i les estudiants de 1er i 2on de Primària s’emmarca dins de l’activitat conjunta en la qual participen tots els alumnes del centre. “Tots els anys duem a terme un projecte comú del qual els estudiants trien la temàtica. Enguany es van decantar per la problemàtica del món respecte a l’ecologia”, apunta Caselles.\nLes diferents classes van emprendre una sèrie d’activitats unides sota una mateixa premissa, ‘El planeta a les teues mans’. Els xiquets i xiquetes d’Infantil, indica Caselles, “han fet activitats de reciclatge de diferents materials”. Tercer i quart de Primària han treballat en la reutilització de materials, “donant-los una segona vida amb la confecció d’objectes per a jocs d’Eduació Física”.\nL’alumnat de cinqué i sisé de Primària s’han decantat per l’aigua “i el mal ús que se li dona a vegades”. Van visitar la Marjal i van confeccionar un mural amb pautes per a donar un bon ús a aquest bé tan preuat.\nPrimer i segon de l’ESO també han participat en tallers de reutilització de materials. Entre altres, s’ha treballat amb l’oli utilitzat, per a confeccionar sabó. Finalment, els de tercer i quart de l’ESO van visitar el Mercat de València per a vendre roba usada, “per a donar-li una segona vida”. Els diners recol·lectats amb les vendes, matissa Caselles, s’ha destinat a Càritas.\nEl director del centre remarca que els alumnes “han aprés els beneficis de respectar el nostre planeta, amb gestos tan simples com tirar el fem en el seu contenidor corresponent”. Per part seua, el regidor de Residus Urbans, Ricardo Sendra, ha agraït “l’interés de tot l’alumnat i el treball que han realitzat durant les últimes setmanes”. Igual que Caselles, Sendra pensa que aquest tipus d’accions “repercuteixen positivament en la societat, perquè els xiquets i xiquetes aprenen a cuidar el planeta i també el transmeten als majors, que de vegades sembla que se’ns oblida”\n← Pego aposta per la Cultura en la programació de la Fira i Festes Patronals 2022\nEl món fester es va bolcar dissabte amb la Publicació Festera dels Moros i Cristians 2022 →


Webquest la evolución victor clim...\n2n Edició Premis Segrelles Jóvens E...\nPor : Dani Ureña y Víctor Carruana Moya 2.\n¿Qué es la evolució ?

La paraula evolució significa desenvolupament.

Es produeix automàticament amb en el contacte amb el medi.

\n¿Qui son els maxims exponenets de les teories evolutives?

Jean-Baptiste Lamarck naturalista francès.

Darwin naturalista britànic obra de vital transcendència (1859): L'origen de les espècies, la seva teoria és la més fiable de totes.

Alfred Russel Wallace.

\n¿ Que estudia la paleòntologia?

es la ciència que tracta els sers orgànics que hi es troben fossilitzats.

Va nàixer al segle XVIII amb Cuvier

La paleòntoligia es una bona forma de vorer tot allò que hi a pasat en un pasat

\nHistòria de la geologia

D egut a moviments sísmics, la gent va voler conèixer que hi havia baix de terra , per curioses teories .

\nTeoria neptunista

Va ser creada per Werner , S.XVIII

I aquesta llei diu :

Que el origen de les roques va ser per la cristal·lització dels minerals en l’oceà

Poc després es va demostrar que no era certa

\nTeoria plutonista

Va se creada per James Hutton, S. XVIII

Aquesta llei dui :

- Que les roques es van formar pes els volcans .

Però que el mar o el rius també hi havien format roques per sedimentació

\n¿qué son els fòssils?

Els fòssils son restes o petjades , de un animal o un vegetal iclosos en la capa terrestre i que hi ha viscut abans de la nostra època

\n¿Que es la paleontologia?

Es la ciència que estudia tota mena de restes de fòssils i amb ella la evolució .

\nProves evidents de que hi ha evolució

Els fòssils :

Ens diu com era abans una espècie i com ha canviat

\nLa evolució del caball 13.\nEl desenvolupament embrionari

Tots els animals peixos , rèptils, aus y mamífers, tenim en comú que en les primeres fases de la gestació del embrió es desenvolupem igual degut a que venim de un antecessor comú .

\nEls pinsans de Darwin

Darwin va demostrar amb una sola especie que hi ha agut evolució

Els pinsans :

\nTeoria de Darwin

Segons Darwin en la naturalesa hi ha una gran diversitat de sers vius i en cadaescuna de les especies tenen alguna variacio qenetica

Segons Darwin ixes variacions no son ni bones ni roïns en principi però situat eixa població en unes condicions ambientals donaran unes ventatges per a sobreviure . I ocorrerà la secció natural

\n¿ Com influeix el aislament en la evolucio de les especies ?

La especie rebra les condicios de el seu medi en el que es troba

\nGenètica de poblacions

Es la rama genètica que el seu objectiu es descriure la variació i la distrubició de la frecuencia alelica per a explicar els procesos evolutius

\nEl gen egoista

El gen es una unitat evolutiva fonamental . Mitjançant aquesta idea es pretenia ficar fi a algunes conclusions creades per a explicar determinades característiques físiques

\nMutació y variació

En línies generals, sense estendre'ns massa, els tipus de mutacions són els següents:

Mutacions gèniques: quan una seqüència de nucleòtids és alterada. Una substitució pot passar desapercebuda, però també poden donar-se alteracions importants en la funció biològica de la proteïna. Les mutacions noves tenen major probabilitat de ser perjudicials que beneficioses per als organismes, i això es deu al fet que són esdeveniments aleatoris pel que fa a l'adaptació, és a dir el que passi o no una mutació particular és independent de les conseqüències que puguin tenir en seus portadors.

Les taxes de mutació han estat mesures en una gran varietat d'organismes. En humans i en organisme multicelulares, una mutació ocorre entre 1 de cada 100.000 gàmetes o 1 de cada 1.000.000.

Tot i que la incidència de les mutacions és relativament gran en relació amb el nombre d'organismes de cada espècie, l'evolució no depèn ni de bon tros de les mutacions que sorgeixen en cada generació, sinó de l'acumulació de tota la variabilitat durant l'evolució de les espècies.

\n

Mutacions cromosòmiques: afecten al nombre de cromosomes o la seva estructura o la seva configuració. Per exemple, en l'evolució humana, va tenir lloc la fusió de dos cromosomes relativament petits en un bastant gran, el cromosoma 2. Els ximpanzés, goril i primats conserven la situació original.

També poden donar-se inversions i translocacions, que no canvien la quantitat d'ADN. La importància d'aquestes mutacions és que canvien les relacions de lligament entre els gens.

Amb les mutacions cromosòmiques la grandària del genoma pot variar, polipodi situació interessant, ja que només hi ha una raça la raça humana

\nLes molecules en evolució

En comparar la seqüència d'una mateixa proteïna de diferents espècies, Zuckerkandl i Pauling constatar que hi havia una relació lineal entre la quantitat de substitucions aminoacídiques (canvis fixats) entre les parelles d'espècies i el seu temps de divergència. Això significa que per cada proteïna la taxa de substitució (quantitat de substitucions per residu aminoacídic per unitat de temps).

cada proteïna es comporta com un rellotge molecular en el qual les substitucions es produeixen a un ritme constant. Aquest ritme no pot ser el mateix per a diferents proteïnes, encara que sigui constant per a cada proteïna. Aquesta observació, juntament amb la detecció en els anys 60 de nivells elevats de variabilitat proteica intraespecífica, va conduir a Kimura a proposar la Teoria neutralista de l'Evolució Molecular (1968).

\nL'espècie i laislament reproductor

L'origen d'una nova espècie implica l'evolució de mecanismes o barreres biològiques que impedisquen l'entrecreuament amb individus d'altres espècies. Les propietats biològiques que impedeixen l'aparellament es diuen mecanismes d'aïllament reproductiu, i es poden classificar en dos grups:

precigóticos, aquells que impedeixen la fecundació de l'òvul, i que poden ser ecològics, estacionals, conductuals, mecànics i gamètics; postcigóticos, els que interfereixen en el desenvolupament de l'individu o ho fan estèril, de manera que no pugui deixar descendència, podent ser la inviabilitat i l'esterilitat dels híbrids.

Aislamiento ecológico,Aislamiento estacional,Aislamiento conductual,fuerza del aislamiento ecológico entre especies gemelas comprobada en laboratorio agrupando machos y hembras diferentes especies, Aislamiento mecánico,Aislamiento gamético,Aislamiento postcigótico.

\nLa Genètica de les Poblacions

La genètica de poblacions és la branca de la genètica que té per objecte descriure la variació i distribució de la freqüència alélica per explicar els fenòmens evolutius. Per a això, defineix a una població com un grup d'individus de la mateixa espècie que estan aïllats reproductivament d'altres grups afins. Aquestes poblacions, estan subjectes a canvis evolutius en els subjacents canvis genètics, els que al seu torn estan influenciats per factors com la selecció natural i la deriva genètica que actuen principalment disminuint la variabilitat de les poblacions, o migració i mutació que actuen augmentant.

La pèrdua de variabilitat genètica en les poblacions comporta dos greus problemes:

Coarta la possibilitat que l'home pugui realitzar millorament genètic en l'espècie.

Disminueix l'eficàcia biològica (fitness) de les espècies davant els canvis ambientals.

\nLa Biologia Molecular i l'Evolució

Com apareix en l'epígraf dedicat a les proves clàssiques de l'evolució, una de les que han aportat les noves ciències (ja no tan noves) són les corresponents a les semblances bioquímiques. Es poden esmentar molts exemples de proteïnes, com l'hemoglobina o els citocroms, amb els quals es tracen arbres genealògics entre espècies, i entre individus d'una espècie, comparant proteïnes que exercisquen la mateixa funció.

També es poden comparar, amb major fiabilitat, els missatges que codifiquen a aquestes proteïnes, és a dir, els seus gens. Sense anar més lluny, quan ocorren epidèmies bacterianes o víriques, es recorre a estudis d'aquest tipus per conèixer la filogènia que relaciona les diferents ceps infectives i conèixer quina ha estat la primera soca i on va ocórrer la primera infecció.

\n¿ Què sostenien i quins eren els principals arguments de la posició de la Creació Divina i la teoria de la immutabilitat de les espècies?

Es denomina creacionisme al conjunt de creences, inspirada en doctrines religioses, segons la qual la Terra i cada ésser viu que hi ha actualment prové d'un acte de creació per un o diversos éssers divins, l'acte de creació va ser portat a terme d'acord amb un propòsit diví

Creacionistes autodenominats científics presenten una sèrie d'arguments que neguen els principis més bàsics i elementals de la Geologia i de la Paleontologia, constituint, a més d'un preocupant problema polític, un dels millors exemples de pseudociència i irracionalitat.

Les observacions biològiques que Darwin va realitzar a través dels seus viatges, el van dur a recopilar dades que no resultaven consistents amb les idees de moda respecte a la immutabilitat de les espècies. Així doncs, la informació empírica que va anar construint la inconsistència de la immutabilitat

\n

La creacio d’Adan, Miguel Anguel

\n¿Quines van ser les principals crítiques a les teories de l'evolució?

Crítiques molt severes han intentat disminuir la importància de Darwin o desacreditar les seves idees. En les edicions successives de L'origen de les espècies, Darwin va procurar incorporar els nous coneixements i respondre els crítics que argumentaven de bona fe

Persones alienes al camp científic solen afirmar que l'evolució "és una simple teoria", S'ha dit que Darwin era un simple aficionat, que no era un professional ni tan sols de les ciències naturals, Darwin desconèixer les contribucions anteriors d'altres investigadors, Els seus experiments estaven mal definits etc...

\nPrecursors del Evolucionisme

Fins arribar a una teoria de l'evolució de les espècies perfectament sistematitzada, com ho faria Charles Darwin, van haver de superar certs problemes. A saber:

El primer problema va consistir en l'edat de la Terra, L'evolució necessita temps, i aquest era més aviat escàs: menys de 6.000 anys.

El segon problema era la impossibilitat de canvi de les formes vives pel fet que Déu les havia creat tal com eren.

El tercer problema eren les discrepàncies sorgides entre el que la Bíblia deia i les obrservaciones científiques. Qui discutís la Bíblia es trobava exposat a un greu risc social.

El quart problema es va resoldre fàcilment, ja que consistia a catalogar i classificar les diferents espècies existents.

\nDarwin i el Transformisme anglès

La publicació de les teories de Darwin es va veure accelerada per una circumstància extraordinària que el va decidir a exposar precoçment als atacs dels creacionistes. Hi havia comentat les seves idees amb alguns amics (Hooker, Lyell), però no havia passat d'aquí fins al dia en que va rebre una carta procedent de l'arxipèlag malai, en què un tal Sir Alfred Wallace resumia, en vint pàgines, una teoria semblant a la que el mateix tenia en curs d'elaboració. Després d'algun titubejos, els seus treballs i els de Wallace van ser presentats davant la Societat Linneana de Londres en 1858. Un any després publica L'Origen de les Espècies.

\nWallace i el "Origen de les Espècies"

Alfred Russel Wallace (1823-1913), un dels científics que s’afegeix a aquest cercle, el que acabarà fent que Darwin acceleri l’enllestiment i la publicació del seu treball.

Aquest jove naturalista de formació quasi autodidacta viatja per tot el món aplegant espècimens i venent-los per procurar-se els mitjans que Darwin ja posseïx donada la seva posició social .

Wallace comença la correspondència amb Darwin a començaments dels anys 50 i durant aquest any queda palès que també treballa sobre la mateixa idea de l’evolució de les espècies, tot aportant proves però sense explicar els mecanismes.

juny de 1858 Darwin rep de Wallace una carta de vint pàgines que fa que aquell escrigui a la seva autobiografia.

L’assaig de Wallace i un extracte del treball de Darwin són presentats el primer de juliol de 1858 a la societat linneana, La teoria és rebuda davant la indiferència quasi general.

\nLa Selecció Natural

La selecció natural és el procès que dirigeix l'Evolució de les Espècies, d'acordar amb el darwinisme, que és la teoria evolucionista acceptada actualment.

segons Charles Darwin a qualsevol població Els individus són diferents entre Ells. Els individus d'una població tinença caràcters que són herètiques a la descendència. Aixi doncs, és sobre aqueste Conjunt de caràcters sobre Els que opera la selecció natural. Els individus mes ben adaptats al Seu ambient tindrà major descendència ja servei de recursos humans s'adaptaran Millor i per tant amb aquell caràcter tendirà a fermentat es mes freqüent a cada generació.

\nAclariments a "L'origen de les espècies

Per a la sisena edició de 1872, el títol abreujat va ser canviat a L'origen de les espècies . El llibre de Darwin va introduir la teoria que les poblacions evolucionen en el transcurs de les generacions a través d'un procés de selecció natural. Es presenta un conjunt de proves que la diversitat de la vida va sorgir per descendència comú a través d'un patró de ramificació de l'evolució. Darwin inclou la prova que s'havien reunit a l'expedició del Beagle a la dècada de 1830 i les seves posteriors troballes de la investigació, la correspondència, i l'experimentació.

Diverses idees evolucionistes ja havia estat proposat per a explicar els nous descobriments en la biologia. Hi va haver un suport cada vegada major d'aquestes idees entre els anatomistes dissident i el públic en general, però durant la primera meitat del segle 19 la comunitat científica Anglès es troba estretament vinculat a l'Església d'Anglaterra, mentre que la ciència era part de la teologia natural.

\n

idees sobre la transmutació de les espècies eren discutibles perquè entrava en conflicte amb les creences que les espècies eren parts immutables d'una jerarquia dissenyat i que els éssers humans són únics, no vinculats als animals.

\nEl Neodarwinisme i la Teoria Sintètica

El neodarwinisme també anomenat teoria sintètica de l'evolució, és bàsicament l'intent de fusionar el darwinisme clàssic amb la genètica moderna, i va ser formulat en la dècada del 30 i el 40 (segle XX) per científics com ara G. G. Simpson, Mayr, Huxley, Dobzhansky, Fischer, Sewall Wright, i altres.

Segons aquesta teoria els fenòmens evolutius s'expliquen bàsicament per mitjà de les sumades a l'acció de la selecció natural.

Així, evolució s'hauria causat de l'acumulació de petites mutacions favorables, preservades per la selecció natural i per tant, la producció de noves espècies

A partir de la dècada dels 70 (segle XXesforç per salvar teoria de l'evolució del problema insuperable que representa l'absència de fòssils intermedis,

\n

Segons aquesta teoria els fenòmens evolutius s'expliquen bàsicament per mitjà de les mutacions (les variacions accidentals que parlava Darwin) sumades a l'acció de la selecció natural.

Així, l'evolució s'hauria causa de l'acumulació de petites mutacions favorables, preservades per la selecció natural i per tant, la producció de noves espècies (evolució trans específica) no seria res més que l'extrapolació i magnificació de les variacions que ocorren dins de les espècies.

A partir de la dècada dels 70 (segle XX), i en un esforç per salvar la teoria de l'evolució del problema insuperable que representa l'absència de fòssils intermedis, alguns autors com Stephen Jay Gould i Niles Elredge van proposar la teoria del "equilibri puntuat "en reemplaçament del gradualisme de la teoria sintètica clàssica.

\nMutació i variació

Mutació en genètica i biologia, és una alteració o canvi en la informació genètica (genotip) d'un ésser viu i que, per tant, produirà un canvi de característiques, que es presenta sobtada i espontàniament, i que es pot transmetre o heretar a la descendència.

La variabilitat genètica es refereix a la variació en el material genètic d'una població o espècie, i inclou els genomes nuclear, mitocondrial i ribosomal, a més dels genomes d'altres orgànuls. La variabilitat genètica nova pot estar causada per mutacions, recombinacions i alteracions en el cariotip. Els processos que afecten la variabilitat genètica són la selecció natural i la deriva genètica.

\n¿Com seria l'evolució d'una mateixa espècie, en dos escenaris diferents?

La evolució seria una evolució molt diferent perquè per exemple en un lloc al haver poca variabilitat genètica no hi haurà tantes classes de pells i totes les persones serien iguals i al no haver barreres geogràfiques se podran poblar i mai s'extingiran.

En ul altre lloc seria per exemple en un lloc on es totalment inversa el primer lloc hi hauran nombroses tipus de persones però al haver barreres geogràfiques no podran poblarse per tot arreu.

\nCom podria se l'espècie humana dins de cinc milions d’anys i quins els canvis graduals i per què?

L'espècie humana dintre de cinc milions podra ser d’una altra forma de com la coneguem ara, pero no tindria uns canvis molt excesius tindre altres mutacions en els cromosomes, que li produiran ser diferents en moltíssims aspectes a l’espècie humana que existeix ara.

\n¿Què passaria si colonizarem Mart?

Si que podria ser que es formaren diferencies entre els terrícoles i terricolesmarcians, perquè per exemple s'haurien d’adaptar a una atmosfera diferent i altres aspectes del planeta colonitzats diferents.

Les diferencies podrien ser inmenses perquè els podria eixir un dit mes que a nosaltres o tindre una part del cos mes desenvolupada que nosaltres,que tingueren un ull mes que nosaltres o una boca en conclusió que hi hauria moltissimes diferencies entre ells i nosaltres .

\nWebquest la evolución victor climent pla, javi espi calabuig\nL'evolució. Aida Martí Nàcher


Rajoy en "permament contacte" amb els líders europeus des de l'Eurocopa i eleccions a França: el dia que ens espera\nAvui també hi ha Patum completa a Berga, coincidint amb el Diumenge de Corpus\nARA Barcelona Actualitzada el 10/06/2012 00:51\n1. Rajoy a l'Eurocopa. El president espanyol, Mariano Rajoy, manté l'agenda prevista després que Espanya hagi oficialitzat la petició d'un rescat bancari a la UE. Aquest diumenge serà a la llotja del primer partit de la selecció espanyola a l'Eurocopa, a Polònia. Ho justifica dient que a la mitja part d'entrevistarà amb el president polonès.\n2. El debut de la selecció espanyola. Més enllà de la situació econòmica, a l'Eurocopa debuta un dels equips favortits. La selecció espanyola s'enfronta contra Itàlia.\n3. Eleccions a França. Els francesos tornen a les urnes, ara per escollir els 577 diputats de la cambra baixa. Avui es fa la primera volta i diumenge que ve, la segona. L'amplitud de la victòria de l'esquerra, el pes dels aliats del Partit Socialista, el resultat dels conservadors després de la derrota de Nicolas Sarkozy a les presidencials i el possible retorn dels ultradretans del Front Nacional (FN) de Marine Le Pen a la càmbra, són les principals incògnites de l'escrutini.\n4. Festa grossa a Berga. Aquest vespre, Patum completa, coincidint amb el Diumenge de Corpus, a Berga.\n5. Diumenge de cine. A les 19 hores es projecta avui diumenge a la Filmoteca de Catalunya 'Agnès de ci de là Varda', un lúdic experiment on la prestigiosa cineasta mostra en primera persona les seves visites a museus, festivals i filmoteques i les reflexions que li suggereixen les trobades amb el públic i els col·legues. La resposta de Varda al 'Guest' de José Luis Guerin.


Valorar la vida que tenim! – Blocdepares\nAvui us proposem un vídeo que ens ha fet arribar la Montse, bona col·laboradora nostra. La Montse ens proposa un vídeo de 12 minuts emès per la televisió Chile Teve, i que a través d’un “personatge” típic de programa “salvame” anomenat Salfate ens mostra a través de tres curtmetratges que significa la vida, que és un instant i el perquè cal que aprofitem els bons moments de la vida.\nSegurament l’embolcall del programa us xocarà, però el vídeo val la pena ja que els tres curtmetratges són molt interessants!!!\nSi voleu veure el vídeo, cliqueu-lo:\nVisca la vida!!!!!!


Presentació del “Projecte Tafonòmic” a Sant Martí de Maldà (Urgell) – Tribuna d'Arqueologia\nArqueologia experimental / Contemporani / Estudis / Món funerari / Notícies\n21 maig 2012 25 octubre 2016 xarxesDeixa un comentari\nVista de la necròpolis experimental. Fotografia: Núria Armentano.\nInvestigadors de la Unitat d’Antropologia Biològica de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), el Grup de Recerques de les Terres de Ponent, el laboratori ANTROPÒLEGS.LAB i l’Institut d’Estudis Ilerdencs han presentat “Projecte Tafonòmic”, una investigació científica d’arqueologia i antropologia experimental pionera a tot l’Estat que s’està portant a terme Sant Martí de Maldà (Urgell, Lleida).\nNúria Armentano, del laboratori ANTROPÒLEGS.LAB i investigadora de la Unitat d’Antropologia Biològica de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) i Miquel Torres, president del Grup de Recerques de les Terres de Ponent, amb el suport de l’Institut d’Estudis Ilerdencs i del poble de Sant Martí de Maldà, han posat en marxa un projecte experimental tafònomic, pioner a l’Estat, que experimentarà el procés de descomposició i esqueletització, al llarg de 2 anys, en cadàvers de porcs (Sus scrofa domestica) inhumats.\nLa construcció de la necròpolis ha comptat amb el terrenys i la col·laboració i complicitat dels veïns del municipi. S’han excavat 26 tombes que recreen diferents tipologies i espais funeraris des de la prehistòria a l’actualitat. En elles s’han inhumat porcs cedits pels veïns. D’acord amb el projecte de recerca, s’han reproduït les diverses possibilitats: edat, sexe, patologies i causa de mort de l’animal, posició dins la tomba, tipologia del sepulcre, espai funerari buit o colmatat (cobert de terra, algú amb cal), presència o absència de mortalla o d’altres elements que acompanyen el cadàver, condicions medioambientals de la data d’inhumació, etc.\nAl llarg de dos anys s’anirà registrant el procés en una de les tombes que permetrà l’accés i passat aquest temps es procedirà a l’obertura i excavació arqueològica de totes les tombes. Aleshores es podrà contrastar la influència de totes aquestes variables en la disposició final dels ossos en la tomba, verificant el grau de dispersió o el nivell de connexió anatòmica conservada de les diferents parts de l’ esquelet en cadascú dels casos.\nLes respostes als diferents exemples permetrà aportacions teòriques i metodològiques capaces de reconstruir els fets originals, els rituals funeraris i l’afectació d’alteracions ante, peri i post-mortem de les restes. Es podran formular models relacionats amb l’origen dels dipòsits funeraris antics (primaris o secundaris), tipologies i rituals, afectació de fets a l’entorn de la mort i postdeposicionals, etc.\n“Projecte Tafonòmic” vol ser un espai de recerca científica obert a iniciatives o programes d’investigació compatibles. Sens dubte ha despertat l’interès no solament d’arqueòlegs i antropòlegs sinó d’altres àmbits científics, com el de la Unitat Canina dels Mossos d’Esquadra, així com d’empreses de prospecció arqueològica per a les quals aquest projecte experimental afegeix l’expectativa de validar l’ús de tècniques geofísiques en la localització i caracterització d’ inhumacions per a usos forenses o arqueològics.


Objectius generals: Comprendre que la participació democràtica afavoreix el control social dels recursos de la comunitat i que, per tant, pot ser un element importanten la lluita contra la pobresa Específics: Reconèixer que els règims democràtics preveuen el respecte dels drets humans en l'ordenament jurídic. Reconèixer que les persones han d'assumir responsabilitats per millorar la seva situació vital. Comprendre que la participació afavoreix la pressió social en relació amb la presa de mesures de protecció i de justícia social. Conèixer algunes formes de participació en democràcia. Valorar l'existència de la pobresa en el nostre entorn com a símptoma de la necessitat de millorar el sistema democràtic. Continguts ? Coneixements De caràcter conceptual (declaratiu): Democràcia. Valors democràtics. Participació ciutadana. De caràcter procedimental: Reconeixement dels drets humans en el text constitucional espanyol. Relació entre participació democràtica i mesures de protecció i justícia social: econòmiques i socials fonamentalment. Identificar algunes mesures que afavoreixen la justícia social: protecció de les persones a l'atur, mesures per a afavorir l'ocupació, educació, accés a les noves tecnologies per a tothom, sanitat, accés a un habitatge digne? Vinculació entre el control i l'assumpció de responsabilitats sobre la pròpia vida i les possibilitats de prevenir i pal·liar situacions personals de pobresa. Identificació de formes de participació democràtica: associacionisme, voluntariat, el vot com a element de control i poder. De caràcter actitudinal: Valoració de la pobresa com a símptoma de la necessitat de millorar el sistema democràctic. Valoració de la participació com a element que afavoreix la justícia social. Valoració de la democràcia com a sistema que reconeix els drets humans i proposa accions que n'afavoreixen la pràctica. Coneixements previs: No en calen. Accedeix a la guia didàctica de l'objecte.\nURL repositorio: /repositorio/26032010/af/es_2009062322_7261192


Ple de cloenda de la legislatura a l'Ajuntament de la Seu d'Urgell — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Ple de cloenda de la legislatura a l'Ajuntament de la Seu d'Urgell\nÚltim ple ordinari de la legislatura 2015-2019 a l'Ajuntament de la Seu d'Urgell\nL'Ajuntament de la Seu d'Urgell ha celebrat aquest dilluns l'últim ple ordinari d'aquesta legislatura abans de la celebració de les eleccions municipals, el 26 de maig vinent. En espera que es constitueixi la propera corporació municipal, aquest era el darrer plenari per al fins ara alcalde de la ciutat i per a diversos regidors, tant de l'equip de govern com de l'oposició, que tenen previst no continuar al consistori la legislatura vinent, ja sigui perquè no es presenten a les eleccions o bé perquè no hi concorren en llocs rellevants.\nPer això, al final del ple, Albert Batalla va fer un agraïment públic a la resta de regidors, als treballadors municipals i a tots els veïns i veïnes que han col·laborat en el funcionament de la ciutat "en uns anys complicats, de crisi econòmica i de pressió des de les administracions superiors, i en què l'Ajuntament ha mirat d'estar a l'alçada". L'actual alcalde va fer un agraïment especial als tinents d'alcalde Jesús Fierro i Anna Vives per la seva feina al llarg dels darrers anys "en una ciutat que no s'atura i que cal fer evolucionar".\nEl també exdiputat al Parlament va tenir un record especial per a la seva família, "pel seu suport incondicional", i n'ha recordat que li han ensenyat "tres paraules clau". La primera, "'si us plau, a les persones que siguin a l'Ajuntament la propera legislatura, treballeu incansablement i poseu el ciutadà al centre de les decisions; la segona, gràcies, a totes les persones que, al marge de si estan o no a l'Ajuntament, han sumat a favor de la Seu perquè la ciutat anés millor; i la tercera, perdó, per si en algun moment no hem fet les coses prou bé o no hem donat la resposta prou correcta, però sempre hem intentat fer les coses de la millor manera i de la manera més honesta".\nEl primer tinent d'alcalde i portaveu del grup del PDeCAT, Jesús Fierro, també es va acomiadar del ple i va desitjar sort a la corporació que surti de les properes eleccions. A nivell personal, Fierro va manifestar la "satisfacció per tots els anys de treball per a la ciutat que em va acollir ara fa 48 anys" i l'agraïment amb tots els regidors amb qui ha treballat, tant al govern com a l'oposició, especialment a l'hora de trobar acords entre els diferents grups. També va esmentar la bona col·laboració que hi ha hagut sempre amb Albert Batalla al capdavant de l'equip de govern.\nDe la seva part, la tinent d'alcalde d'Atenció a les Persones, Anna Vives, va recordar que "han estat uns anys d'un aprenentatge únic" i assegura que se'n va "amb la consciència molt tranquil·la després d'haver treballat al màxim possible per la Seu i la seva gent". Vives va agrair "l'altíssima col·laboració" rebuda des de les àrees de l'Ajuntament en les que ha treballat i des "dels regidors que s'han ofert a treballar d'una manera positiva i no destructiva". Tots dos tinents d'alcalde també van agrair el suport rebut en tot moment des de les seves respectives famílies.\nPel grup de Compromís, el seu portaveu, Òscar Ordeig, va estendre l'agraïment "tant als companys de grup com als regidors dels altres grups, perquè dins de la discrepància sempre es pot trobar punts d'acord i tots intentem proposar el millor per a la ciutat des de les respectives idees". En aquest sentit, Ordeig creu que "segurament tots els ciutadans haurien de passar una etapa de la seva vida per l'Ajuntament, per prendre consciència de la dificultat de fer que tot funcioni i de prendre decisions que satisfacin a tothom". Ordeig va tenir un reconeixement per a Albert Batalla i Jesús Fierro per la seva trajectòria al consistori i al Consell Comarcal.\nPer ERC, Francesc Viaplana va valorar que "tot i que s'ha pogut discrepar amb els altres grups en certs moments, aquesta legislatura ha estat un gran aprenentatge en tots els sentits", tenint en compte que els tres regidors del grup republicà s'estrenaven al consistori. Viaplana va agrair la feina dels companys de grup, Xavi Munt i Berta Vidal, i creu que "entre tots tres hem aportat tant com hem pogut per allò que més estimem que és la Seu".\nEl representant de la CUP, Pau Lozano, va valorar especialment el fet que aquesta ha estat la primera legislatura de la seva formació al consistori urgellenc, i va expressar el desig de "continuar sent-hi, en funció dels resultats de les properes eleccions", en què hi concorre com a número 4 de la llista cupaire. Lozano espera que "la correlació de forces canviï i la propera legislatura hi hagi un pressupost que posi les persones i la vida al centre".\nEntre els punts que s'ha aprovat en aquest últim ple, en destaca la modificació del pla d'ajuts per a la rehabilitació de façanes i porxos, que ha tirat endavant amb el vot favorable de PDeCAT, CXSeu i ERC i l'abstenció de la CUP. La principal novetat és que des d'ara, a banda del casc antic de la ciutat, també s'hi inclourà el nucli de Castellciutat. En nom de l'equip de govern, l'alcalde, Albert Batalla, va valorar positivament el fet que l'última mesura presa en un ple municipal presidit per ell hagi estat "pel Centre Històric de la Seu i per Castellciutat". Pel PDeCAT, Jesús Fierro hi va afegir que "hi havia un compromís de l'equip de govern per ampliar aquests ajuts a Castellciutat, i se li ha donat compliment", i espera que el pla "tingui continuïtat, perquè com més bona imatge ofereixi la ciutat, millor per a tothom".\nPer Compromís, Òscar Ordeig celebrava el fet "que s'hagi donat compliment a la moció del 2018" presentada pel seu grup, en la qual també es demanava "un pla integral per a Castellciutat i el centre històric, i la millora de la neteja i del manteniment". Ordeig creu que "cal una dinamització del comerç, de l'economia local i de l'ocupació", i espera que es pugui desenvolupar la propera legislatura.\nEl portaveu d'ERC, Francesc Viaplana, valora el fet que s'amplia allò que ja s'ha promogut al casc antic i, tot i matisar que "a Castellciutat encara li falten moltes altres coses", ho considera positiu perquè "s'ajuda la gent a fer front a aquestes obres per adequar les façanes".\nEl regidor de la CUP, Pau Lozano, va justificar l'abstenció perquè creu que "cal un pla integral per al casc antic, que posi damunt la taula els problemes del centre històric". Lozano creu que "el principal problema no són les façanes, sinó l'abandonament de locals, solars, habitatges i blocs en general".\nAl ple també es va aprovar la proposta d'"inversions financerament sostenibles" per a la propera legislatura, amb el vot favorable de l'equip de govern i d'ERC i l'abstenció de CXSeu i la CUP. Finalment, es va acordar modificacions de crèdit referents a diverses inversions puntuals, com ara les jardineres per al carrer dels Canonges, l'espai per a urnes biodegradables al cementiri, la pintada de passos de vianants, les millores al Parc Olímpic del Segre (per valor de 150.000 euros), l'ajut al Retaule de Sant Ermengol, la compra de llibres de la Biblioteca Sant Agustí, el reforç del servei de jardineria a l'estiu, la creació d'un punt d'informació a l'Oficina Jove, l'espectacle teatral sobre els Minairons i la compra de nous plafons per als cartells electorals dels partits polítics. Aquest punt es va aprovar amb el vot a favor de l'equip de govern, l'abstenció de Compromís i ERC i el vot en contra de la CUP.\nD'altra banda, al torn de precs i preguntes, ERC va demanar a l'Ajuntament que es restitueixin les plaques commemoratives de l'1-O que es van instal·lar l'octubre passat als locals que havien acollit el referèndum, atès que en la majoria de casos han estat víctimes de bretolades o bé han estat arrencats.


Diego del Gastor - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n15 de març de 1908\n1973 (64/65 anys)\nPer a altres significats, vegeu «Diego Flores (desambiguació)».\nDiego del Gastor -malnom de Diego Flores Amaya- (Arriate, 15 de març de 1908 - Morón de la Frontera, 1973) va ser un guitarrista flamenc, afincat a la vila de Morón de la Frontera, Sevilla.\nLi deien del Gastor per haver-se criat en aquest poble de la província de Cádiz. Format pels seus germans grans, va estudiar una mica de solfa i va seguir com autodidacta. Va ser un gran improvisador amb la guitarra, el que provocava una especial resposta dels cantaores, que se sentien més motivats. Va actuar molt, però gairebé no va gravar per por a ser copiat, tot i que s'han editat un parell del CDs recopilatoris i algun material com a acompanyant, a més d'aparèixer en la sèrie de RTVE 'Rito y geografía del cante', editada en DVDs (la sintonia era el seu toc). Entre els cantaors que va acompanyar destaquen Juan Talega, Antonio Mairena o la germanes Bernarda i Fernanda de Utrera.\nVa formar molts estudiants estatunidencs, pel veïnatge amb la base aèria Hispano Nordeamericana de Morón. El guitarrista català Toti Soler va estudiar amb ell, en abandonar la guitarra elèctrica. El seu estil, auster i poc florit però molt especial, es nota en el toc del seu nebot Diego de Morón, però també de Raimundo Amador. El grup Son de la Frontera està visiblement inspirat en ell.\nEntrevista de 1969 en Flamenco World (anglès)\nISNI: 0000 0000 4447 6714\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Diego_del_Gastor&oldid=19816854»\nArtistes de la província de Màlaga\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 9 abr 2018 a les 01:38.


101041 - Resultados de la búsqueda - Depósito Digital de Documentos de la UAB\nPágina principal > Resultados de la búsqueda: 101041\n5 p, 104.3 KB Física per a la geologia  / Baig i Aleu, Marià, 1955- (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Física) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències\n5 p, 102.3 KB Física per a la geologia  / Baig i Aleu, Marià, 1955- (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Física) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències\n5 p, 104.5 KB Física per a la geologia  / Baig i Aleu, Marià, 1955- (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Física) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències\nAquesta matèria ha de servir per assolir i consolidar una coneixements bàsics de física general que els hi seran necessaris per abordar altres assignatures del Grau més com Cristal·lografia o Mètodes Geofísics Objectius de l'assignatura 1) Conèixer les magnituds físiques, les seves unitats i com es mesuren 2) Conèixer i saber descriure matemàticament els fenòmens físics bàsics 3) Saber aplicar els conceptes físics a contexts de geologia.\n5 p, 14.8 KB Física per a la geologia  / Baig i Aleu, Marià, 1955- (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Física) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències\n4 p, 12.2 KB Física per a la geologia  / Baig i Aleu, Marià, 1955- (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Física) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències\nAquesta matèria ha de servir per consolidar una coneixements bàsics de física general que els hi seran necessaris per abordar altres assignatures del Grau més com Cristal·lografia o Mètodes Geofísics Objectius de l'assignatura 1) Conèixer les magnituds físiques, les seves unitats i com es mesuren 2) Conèixer i saber descriure els fenòmens físics bàsics 3) Saber aplicar els conceptes físics a contexts de geologia.\n11 p, 70.4 KB Física per a la geologia  / Baig i Aleu, Marià, 1955- (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Física) ; Sentís Herrera, Gael ; Ronco Bonvehi, Elio ; Griera i Artigas, Albert (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Geologia) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Ciències


indústries de guerra: VISITA AL MUSEU DE MONTJUÏC\nAmb aquest blog volem recuperar la memòria d'un episodi fonamental de la nostra història: la creció de les indústries de guerra pel govern català durant el període 1936 i 1938. Particularment ens interessa conèixer les armes que es produiren ex novo, com el cas del subfusell LABORA FONTBERNAT, entre d'altres.\nVISITA AL MUSEU DE MONTJUÏC\nEl passat dissabte, 22, vam visitar el Museu Militar de Montjuïc. Va ser una oportunitat boníssima per actualitzar els meus coneixements sobre la Indústria de Guerra a Catalunya. I va ser tot un èxit, atès que vaig descobrir noves armes que ignorava.\nEm refereixo a la pistola ISARD, del calibre 9 mm. llarg i amb un carregador de 8 bales que s'exhibeix en una de les sales del Museu. La podeu veure en la fotografia que jo mateix vaig fer amb la meva càmera digital. Demano disculpes pel fet que no vaig ser capaç d'eliminar els reflexos del vidre de la vitrina.\nSegons aquest enllaç aquesta pistola s'inspirava en el Colt M11 i va ser el producte de la col.laboració entre armers bascs exiliats i els tallers del Parc Mòbil de la Generalitat.\nLa fotografia següent, que suposo que és el mateix exemplar, però fotografiat de l'altra banda, l'hem baixat del mateix enllaç anterior, el qual, segons sembla, la va obtenir de la revista ARMAS.\nPer la seva banda, en la fotografia d'abaix, veiem en la mateixa vitrina dos dels subfusells més interessants que es van produir durant la guerra. Em refereixo al LABORA (amunt) i al NARANJERO (abaix). El primer ja és prou conegut d'aquest blog, mentre que el segon, va ser fabricat al País Valencià, d'aquí el seu nom, i no era altra cosa, que una adaptació del subfusell alemany MP-28. Segons l'enllaç esmentat, es van produir 1.500 Labora i 2.000 Naranjeros.\nFixem-nos que a sota de cadascuna d'elles trobem els carregadors corresponents i, en el cas de la segona, una baioneta.\nposted by JOSEP at 4:01 PM\nLES DRASSANES, 19 DE JULIOL 1936\nTEXTOS (2a PART)\nI ENCARA MÉS SOBRE EL LABORA\nMÉS INFORMACIÓ SOBRE EL LABORA FONTBERNAT\nEL NOM DE FONTBERNAT\nINDUSTRIES DE GUERRA. TEXTOS (1a part)\nCaracterístiques tècniques LABORA FONTBERNAT\nEL TANC SADURNI


Detenen a la Jonquera dos homes per dur 10 quilos de marihuana dins del seu vehicle - El Gerió Digital\nLa Guàrdia Civil ha confiscat la droga en dues intervencions diferents durant aquesta matinada\nDimarts, 14 d'abril de 2015 16:38h\nLa Guàrdia Civil ha detingut aquest dimarts a la matinada a la Jonquera (Alt Empordà) dos homes per dur 10 quilograms de marihuana a dins del seu vehicle. Els arrestats, T.B. de 25 anys i de nacionalitat francesa i F. A. de 26 anys i de nacionalitat italiana, viatjaven en direcció a França en diferents moments quan els agents han interceptat els seus vehicles.\nEl primer conductor circulava amb un vehicle de matricula italiana i transportava una bossa de 2,5 quilograms de droga en una bossa, mentre que el segon viatjava amb un vehicle de matrícula francesa i portava 7,5 quilograms de marihuana en diferents bosses. Els dos viatjaven sols en els seus respectius vehicles.\nDesprés de les dues inspeccions i de les identificacions dels detinguts, la Guàrdia Civil ha comprovat que el contingut de les bosses era marihuana. Així, els agents han imposat les corresponents diligències en el Jutjat de Guàrdia dels de Figueres, on també han entregat el material confiscat.


Inici › Trapezi 2021: "Episodi 1: Any 2020 (any 0) / Episodi 4: Any 2023 (any 3 d.T)" de la Cia. PSiRC\nAnna: Jo faig de Maria Magdalena, però segueixo sent l’Anna. Fem de personatges en escena però seguim sent la companyia PSiRC.\nPrometeu: En realitat em dic Adrià, i en Wanja fa d’Alexa. Des del circ hem volgut abordar el fràgil equilibri de l’ecologia global. Gràcies per les vostres opinions i per resistir aquesta crisi espiritual.\n«De quan ALEXA va comprar la seva roba a Humana»\nHola sóc l’Alexa. Abans em deia Wanja Kahlert, i formava part de la companyia PSiRC, però ara he transcendit. Bueno, fins aquí hem arribat, i l’Anna, l’Adrià i en Benet també han fet moltes coses i els veig molt canviats. Encara queden molts problemes per resoldre. Espero no perdre la connexió per poder ajudar-vos. De moment sembla que vaig tirant cap a Silicon Valley, a peu.\nEn escena: Benet Jofre, Wanja Kahlert, Adrià Montaña i Anna Pascual\nDramatúrgia: Benet Jofre, Wanja Kahlert, Adrià Montaña, Anna Pascual i Rolando San Martin\nDirecció: Rolando San Martin\nAcompanyament artístic i acrobàtic: Pau Portabella\nInstal·lació/creació de so i llums: PSiRC\n– La Grainerie, fabrique des arts du cirque et de l’itinérance – Pôle Européen de Production (Balma / Toulouse Métropole) – France, Nilak, circ teatre itinerant i Fira Trapezi Reus\nFàbrica de les Arts Roca Umbert, Teatre Auditori de Granollers, Konvent 0 i L’Estruch, Fàbrica de Creació de les Arts en Viu


inversió | bibliotecaris per la independència (ANC)\nEl Govern espanyol redueix el pressupost per biblioteques un 29%\nPublicat el 03/10/2013 per bibliotecaris2014\nL’anàlisi dels pressupostos de l’Estat per a 2014 constaten la manca d’interès per part del govern espanyol en l’àmbit bibliotecari. De fet, és coneguda l’antipatia d’aquest govern cap els cercles culturals, antipatia que es fa palesa en el seu enfrontrament amb el món del cinema.\nEn el tercer pressupost que presenta el ministeri Wert, les biblioteques pateixen una retallada de pràcticament el 29%.\nAquesta seria la dada de 2014, però si agafem, per exemple, el període de 2008 a 2014, la retallada total ha estat del 60%. Sí, des del 2008 i fins ara, l’Estat espanyol ha anat reduint la seva aportació al sistema bibliotecari espanyol un 59’07%, passant dels 105 milions d’euros del 2008 als 43 milions de 2014.\nÉs la crisi?. Com es pot veure en la taula que adjuntem, la crisi econòmica no explica per si sola aquesta davallada. De fet de 2008 a 2014 el pressupost general de l’Estat ha pujat un 8’40% (ministeris i organismes autònoms, pensions, deute públic, etc.) mentre que el pressupost del Ministeri de Cultura ha caigut un 41%. En paral·lel, però, els diners destinats a biblioteques s’han reduït un 59’07%.\nEl més sorprenent és que les partides que tenen un impacte més directe entre la ciutadania s’han retallat molt per sobre de la mitjana o han desaparegut. D’aquesta manera les inversions en infraestructures s’han reduït un 65’58% (construcció i millora de biblioteques) i, casualment (?), les transferències a les Comunitats Autònomes han baixat un 98’38%.\nLa següent taula ens permet observar més de prop els tres darrers pressupostos proposats pel PP i permeten albirar allò que en podríem dir retallades “ideològiques”.\nCom es pot observar, les retallades corresponents a allò que serien els serveis propis de l’Administració General de l’Estat es mantenen dins de la mitjana de davallada del pressupost mentre que els diners destinats als territoris i els governs autonòmics pràcticament han desaparegut. Si el 2012 hi havien 4.461.000 €, pel 2014 s’han reduït a 355.000 € (un 92’04% menys).\nEl cas més paradigmàtic és la partida destinada a la millora de les col·leccions bibliogràfiques, partida que a partir de 2013 és exactament de 0 €. Aquesta partida havia arribat a disposar de pràcticament 20 milions d’euros (2009). La qüestió, però, és que aquesta partida es traspassava a les Comunitats Autònomes i atesa una normativa imposada per la mateixa Administració General de l’Estat, moltes d’elles no hi podien accedir (entre elles Catalunya) ja que incomplien els objectius de dèficit que, igualment, havia fixat prèviament l’Administració General de l’Estat.\nLa darrera partida de 2012 (3.000.000 €), fins on sabem, no es va arribar a transferir i en canvi s’emprarà per a un dels projectes centralitzadors del ministre Wert, la plataforma de llibres electrònics (que exclouen el català i de la qual ja n’hem parlat en aquest bloc).\nTambé han patit una desproporcionada retallada les quantitats destinades a projectes de digitalització i elaboració de catalogació patrimonial als quals es podien presentar els governs autonòmics, la partida s’ha reduït el 75’70%.\nIgualment, les inversions al territori mitjançant la construcció i millora de les biblioteques de titularitat estatal (però que gestionen les CCAA, i segurament aquesta és la raó), ha patit un descens del 43’77%. D’aquest forma, la Biblioteca Pública de Barcelona, desapareix del pressupost.\nTot i l’ambient de retallades, el Ministeri ha trobat marge per incloure una nova partida pressupostària anomenada “premios” dotada amb 200.000 € el 2012, 355.000 € el 2013 i 100.000 € el 2014. Suposem que aquesta partida és per a millor glòria i cultura d’aparador dels responsables dels ministeri.\nTampoc ens hem d’oblidar de com s’han anat configurant els ajuts per a la digitalització de forma que s’han reduït cada cop més els ajuts dirigits a institucions públiques i, en canvi, s’han incrementat els dirigits a institucions privades (fundacions, universitats i escoles privades, etc.). Recordem que el 2012, i tal com ja vam denunciar, Catalunya no va gaudir de cap ajut per aquest concepte.\nÉs difícil, doncs, explicar aquests pressupostos només des de la perspectiva de les retallades imposades per la situació econòmica ja que s’ha vist que la repercussió de les mateixes és asimètrica i carrega precisament en allò que des de Madrid en diuen la “periferia”. Mentrestant no consta que l’estructura ministerial dels afers culturals de l’Administració General de l’Estat hagi estat “alleugerida” sinó que es repercuteix més la retallada a qui sí té la competència, en aquest cas els governs autonòmics.\nLa conclusió és clara, l’Estat espanyol no té un especial interès en els afers culturals i en el cas del govern espanyol actual, a més a més, hom hi detecta un rebuig frontal a tot allò que pugui representar el món de la creació i el pensament. És així que, en el moment que cal aplicar retallades, es preserva al màxim allò que des d’allà es considera “estat” i es deixen en caiguda lliure els serveis que presten la resta d’administracions, que són al cap i a la fi, les que tenen la competència i les que forneixen la majoria de ciutadans dels serveis culturals que necessiten.\nPublicat dins de Ministerio de Cultura, Pressupostos, Subvencions\t| Etiquetat com a Biblioteques, competències, fons bibliogràfics, inversió, Ministerio de Cultura, PP (Partit Popular català), pressupostos, Wert\t| Deixa un comentari\nPublicat dins de Biblioteques, Economia de la independència, Ministerio de Cultura, Subvencions\t| Etiquetat com a Biblioteques, economia, fons bibliogràfics, inversió\t| Deixa un comentari\n🎗HI VAM SER I HI TORNAREM A SER! 🎗 Aquest dijous 20 FARÀ UN ANY del gran atac a les nostres institucions! 🚨 Reivind… twitter.com/i/web/status/1…proves\t3 days ago\nRT @candifarra: La gente que se ofende por ver carteles en el idioma de la zona que visita, ¿por qué salís de vuestra casa?proves\t1 month ago\nRT @jordialapreso: La solidaritat pels 300 dies de presó és imparable! Per tapar la seva vergonya, ara utilitzen 'trolls', comptes falsos…proves\t1 month ago\nRT @anna_arque: Al @DiariJornada un article que he escrit i que plana sobre com entenem i concretem la no acceptació de la injustícia #ElP…proves\t1 month ago\nRT @Catinformacio: #ÚLTIMAHORA El president Quim Torra ofereix els ports que depenen de la Generalitat per acollir el vaixell #Aquarius htt…proves\t1 month ago


PUV Caràcters, 85\nEl número 85 de Caràcters dedica l’entrevista a un dels escriptors més suggeridors del País Valencià: Xavier Serra. L’assagista Lourdes Toledo entrevista l’autor de les ‘Biografies parcials’, amb motiu de l’últim volum publicat. Les pàgines centrals les ocupa la polifacètica Núria Cadenes: novel·lista, llibretera i periodista que desenvolupa una activitat incansable des de diversos espais físics i digitals, esdevenint un punt de referència de la narrativa catalana actual. Per a analitzar la seua obra, autors com Gustau Muñoz, Sebastià Bennasar, Júlia Ojeda Caba i Xavier Aliaga s’endinsen en la seua producció i apunten claus ben interessants per a la lectura o la descoberta d’aquesta autora. Diversos articles de fons tracten temes com la presència de la literatura als mitjans de comunicació del País Valencià (Susanna Lliberós) o la reflexió al voltant de l’Any Fabra (Jordi Ginebra). El públic lector podrà trobar-hi també reflexions d’actualitat gràcies a les columnes de Marta Segarra i Lluís Llort. La secció final, dedicada a “Poeta tria”, li correspon a Maria Sevilla, qui ens proposa el poeta anglès Andrew McMillan. La col·laboració artística d’aquest número va a càrrec de l’artista valenciana Cristina Guzman Traver, que ens presenta les seues magnífiques escultures.