El blog del Maurici: 2021\nQ. L'independentista autènticament pur ho tenia ben clar quan va escriure que ell no participaria mai en una faula de diàleg.\nW. L'article de la revista de farmàcia va crear confusió: si hi ha opció, cal dispensar sempre el fàrmac genètic.\nE. L'entrenador la va vessar quan va escriure al president que veia els jugadors força desenfrenats a l'inici de la pretemporada.\nR. L'audaç emprenedor va dissenyar una xarxa social ideal per a usuaris que volguessin cridar l'atenció tant com fos possible: Instabram.\nT. Tothom va entendre l'articulista quan va escriure que la repressió i l'exili eren conseqüència directa de l'embut democràtic que patia l'Estat.\nY. El regidor no s'equivocava pas quan escrivia el correu al seu amic constructor: ¿quan quedarem per lubricar el nostre acord?\nPublicat per Maurici a 9:49 8 comentaris (molt benvinguts)\nPublicat per Maurici a 13:12 6 comentaris (molt benvinguts)\nSi observeu bé aquesta fotografia, podreu comprovar com a mínim dues coses:\nPrimera, que València deu ser molt més lluny que Sud-àfrica.\nI segona, que el català baixa a València però deu créixer entre la població sud-africana.\nCoses de la globalització...\nPublicat per Maurici a 12:15 4 comentaris (molt benvinguts)\nSi miro el meu històric de donacions, resulta que fa 28 anys que sóc donant de sang. La meva primera donació va ser amb 18 anys. En realitat aquell dia tenia un examen en el que no tenia cap esperança d’acostar-me al desitjat cinc pelat, així que, potser per algun sentiment ocult de culpa, vaig decidir no presentar-me i compensar-ho d’alguna manera. Tampoc va sortir gaire bé: em vaig marejar una mica i vaig veure com es desmaiava una noia a la llitera del costat. Com a conseqüència de tot plegat, vaig trigar dotze anys a tornar a donar sang. Això sí, tot i marejada, la sang d’aquell 10 de febrer de 1993 va servir com qualsevol altra.\nDesprés d’aquella donació, n’han vingut trenta-una més. Alguns anys he donat més, altres menys i en un parell cap. En tot aquest temps, les instal·lacions dels hospitals on es realitzen les donacions han millorat notablement, el personal sanitari que t’atén continua amb el mateix somriure a la cara i mai falta un voluntari que és allà pel que necessitis. Però el més gratificant de tot és el missatge que t’envien el dia que la teva sang s’utilitza en aquell o aquell altre hospital. Gràcies a aquest missatge, sé que les meves donacions han anat a parar a pacients que estaven a l’Hospital Clínic, a Sant Pau o a la Vall d’Hebron. És un missatge reconfortant que sempre t’arrenca un petit somriure. Aquesta setmana, però, el missatge m’ha arrencat una llagrimeta després de llegir que la sang anava a Sant Joan de Déu.\nSiguis qui siguis, petitona o petitó, noiet o noieta, molta força i endavant! Per a mi ha estat un orgull.\nText escrit el 20 de juny de 2021.\nPublicat per Maurici a 9:56 4 comentaris (molt benvinguts)\nAra ja feia molt temps que no ho celebrava, però les xifres rodones sempre fan gràcia, oi? Deu anys sense tabac! No està gens malament!\nPublicat per Maurici a 7:00 8 comentaris (molt benvinguts)\nPublicat per Maurici a 15:49 4 comentaris (molt benvinguts)\nFoto presa el 20 de febrer de 2021 a casa, Barcelona.\nPublicat per Maurici a 17:54 6 comentaris (molt benvinguts)\nPublicat per Maurici a 11:47 6 comentaris (molt benvinguts)\nAX, redactor d’una revista temàtica d’automoció, era un ecologista de pedra picada, soci d’una de les principals ONGs del ram i voluntari per a la causa sempre que en tenia ocasió. Era dels que pensava que no n’hi havia prou amb substituir de manera gradual el parc automobilístic per vehicles més sostenibles (o, com solia dir, menys contaminants), sinó que per disminuir la contaminació i part dels gasos d’efecte hivernacle calia, sobretot, reduir dràsticament el número de cotxes que hi havia arreu. La contradicció de viure del sector de l’automòbil l’havia rossegat sovint per dins, però, contradiccions de la vida, d’alguna manera calia posar un plat calent a la taula. Malgrat tot, quan ja li faltava menys d’un any per jubilar-se, amb la pensió resultant més que calculada i podent jugar-se la feina sense gaires riscos, va decidir que ja era hora d’actuar des de la seva posició de manera més contundent.\nD’entrada, al penúltim número de la revista havia publicat un article en el que explicava en què consistia la targeta T-verda de l’Autoritat del Transport Metropolità de l’àrea de Barcelona, que proporcionava tres anys de transport públic gratuït si abans es desballestava un vehicle sense etiqueta ambiental amb el compromís de no adquirir-ne cap altre. Al cap de pocs dies el director de la revista el feia cridar al seu despatx per demanar-li explicacions i donar-li un toc d’atenció.\nAl darrer número ja va gosar anar més enllà, i, just abans d’enviar-lo a impremta, va canviar el text de l’editorial. Allà on s’hi havien de llegir tota mena de lloances als nous models que es presentarien al proper saló de l’automòbil, hi apareixia una crítica furibunda a tota la indústria i a la permissivitat de les autoritats europees, estatals, autonòmiques i municipals per la nul·la voluntat mostrada a l’hora de prendre mesures per aconseguir reduir les emissions. El director, enfurismat i pressionat per bona part del gremi, el va suspendre de sou i feina durant un mes, amb l’amenaça d’acomiadament fulminant si reincidia un cop s’hagués reincorporat a la feina.\nA aquelles alçades de la seva vida, es va prendre la sanció imposada com si fos un mes sabàtic. Malgrat tot, encara tenia preparada una darrera jugada que confiava que no seria detectada per l’equip de redacció ni tampoc per la direcció abans que la darrera revista arribés als quioscos. Des de casa es va connectar a la xarxa de la feina, va cercar els arxius corresponents al darrer número i va triar el que duia l’interminable llistat de models de cotxes amb el seu preu i potència corresponents. A la columna de potència, va substituir tots aquells valors de tres xifres seguits per l’acrònim CV per les mateixes tres xifres però seguides per l’acrònim CV+1B. Finalment, a peu de pàgina hi va afegir la llegenda següent:\nCV+1B: Potència en cavalls + 1 burro al volant.\nConte escrit el 14 de febrer de 2021.\nPublicat per Maurici a 13:26 4 comentaris (molt benvinguts)\nComença el 2021 i, com ja és habitual en aquest i altres blogs, toca parlar dels llibres llegits el 2020. Aquest darrer any la xifra de llibres llegits ha estat de tres menys que l’anterior, amb un total de trenta-tres. D’aquests 33 llibres, 19 han estat en català i 14 en castellà.\nA continuació farem el top 3 per dalt i per baix sense distingir, però, quina posició ocupa cada títol.\nEl top 3 dels que m’han agradat més:\nEl día de mañana - Ignacio Martínez de Pisón (un narrador immens com una catedral).\nLa bossa o la vida - Salvador Lladó (un petit llibre divulgatiu sobre la crisi climàtica que ja tenim a sobre).\nDefensa cerrada - Petros Márkaris (enamorat d’aquest autor; en tinc tres més seus al prestatge de pendents).\nEl top 3 dels més decebedors:\nEl coaching emocional - Mireia Cabero (lectura per a un curs que vaig fer; en cap moment me’l vaig fer meu).\nCatalunya: un moment crític - Roger Palà i Sergi Picazo (potser el llibre més fluix dels que he llegit sobre el procés).\nLa cara norte del corazón - Dolores Redondo (es deixa llegir, però el trobo molt forçat respecte la trilogia).\nNous autors descoberts que aniré seguint: 6 (Xavier Aliaga, Salvador Lladó, Andreu Escrivà, Salvador Macip, Arnaldur Indridason i Agustí Vehí). Autors abandonats: 0. En la bona línia: 6 (Fred Vargas, Henning Mankell, Mari Jungstedt, Andrea Camilleri, Petros Márkaris i Ignacio Martínez de Pisón). Autors que m’agraden però que aquest cop no han estat a l’alçada: 1 (Dolores Redondo).\nL'exèrcit furiós - Fred Vargas\nSopa instantània i altres contes - VVAA\nUn dia més de vida - Ryszard Kapuściński\nLa dona de gris - Anna Maria Villalonga\nEl coaching emocional - Mireia Cabero\nEl puto jefe - Isaac Rosa\nCatalunya: un moment crític - Roger Palà i Sergi Picazo\nAlgú que no hi havia de ser - Manuel de Pedrolo\nAnuari Mèdia.cat 2019 - Grup de periodistes Ramon Barnils\nLa bossa o la vida - Salvador Lladó\nL'olor de la nit - Andrea Camilleri\nEl tigre i la duquessa - Jordi Solé\nDos germans asimètrics i altres contes - VVAA\nCruel y extraño - Patricia D. Cornwell\nJugar a ser déus - Salvador Macip, Chris Willmott\nEncara no és tard - Andreu Escrivà\nPetons amb llengua i altres contes - VVAA\nTota la veritat - VVAA\nCompro oro - Isaac Rosa\nAu, que tingueu un bon any i també unes bones lectures per al 2021!\nPublicat per Maurici a 11:00 4 comentaris (molt benvinguts)


diciembre | 2011 | Salva Calvo\nTodas las entradas para el mes de 22 diciembre 2011\nENGINYER DE L’EDIFICACIÓ.\nPublicado por Salva Calvo el 22 diciembre, 2011\nHem puc imaginar, que per molts de vosaltres serà una de les primeres vegades que sentireu aquesta nomenclatura. Doncs, aquesta és la nova titulació, que amb el temps anirà substituint poc a poc l’actual Arquitectura Tècnica. A l’estar realitzant-se per als nous estudiants i on altres com jo amb la titulació, ens trobem realitzant un curs d’adaptació a la mateixa.\nTot açò es deu a la declaració de Bolonya de 1999, firmada per 30 països, basada en uns principis de qualitat, mobilitat, diversitat i competivitat, amb dos objectius estratègics:\nPromoure la creació de treball en la Unió Europea.\nConvertir a les universitats europees en un lloc d’atracció per estudiants i professors de tot el món.\nAleshores, quina finalitat té Bolonya respecte a les carreres universitàries en general?\na. L’adopció d’un sistema fàcilment llegible i comparable de titulacions, mitjançant la implantació, entre altres qüestions, d’un suplement al diploma.\nb. L’adopció d’un sistema basat, fonamentalment en dos cicles principals (Grau i postgrau).\nc. Promoció de la cooperació europea per assegurar un nivell de qualitat per al desenvolupament de criteris comparables entre països distints.\nd. La promoció d’una necessària dimensió europea en l’educació superior.\ne. La promoció de la mobilitat per a l’exercici lliure de la professió.\nEn resum, es busca una uniformitat a les titulacions, deixant de costat la diversitat de carreres amb 3, 5 i 6 anys i d’aquesta manera igualar el sistema docent a l’utilitzat a tot europa, amb una especialització dels alumnes. Açò fa que desapareguen les carreres anomenades tècniques o diplomatures de 3 anys i passen ser un grau de 4 anys. I per altra banda, les llicenciatures passen de 5 a 4 anys.\nGRAU> MASTER> DOCTORAT\nHabilita professionalment Especialització Investigació\nUn gran exemple de tot açò, és la titulació d’Arquitecte Tècnic, al tenir un reconeixement a Espanya, però aquesta es perd a Europa, al no existir aquesta nomenclatura. El decret de Bolonya busca que totes les titulacions tinguen el mateix valor a qualsevol país de la CE. Cal dir, que l’ocupació d’Arquitecte Tècnic és coneguda com a Enginyer de l’Edificació, i açò creava problemes aquells titulats que intentaven exercir a altres països.\nAbans de saber quines noves atribucions té l’Enginyer de l’Edificació, deguem saber que és l’Arquitecte Tècnic.\nDoncs estem davant d’una de les professions més antigues que existeixen, abans eren anomenats Mestres d’Obres, per a més tard anomenar-se Aparelladors, on el seu paper era fonamental al conèixer les tècniques constructives que permetien portar a bon port la gestió d’un projecte.\nPerò actualment, quines són les activitats que poden acomplir els Arquitectes Tècnics?:\nDirecció de l’execució material de les obres: Dir el que es deu fer i com es deu fer a la realització d’una vivenda o bloc de vivendes. Format part de la direcció facultativa de les obres. Aquesta és formada per: Arquitecte i Arquitecte Tècnic.\nProgramació i direcció del control de qualitat: Control dels materials a col·locar a l’edificació.\nEstudis de seguretat i salut.\nCoordinació de seguretat i salut: Compliment a l’obra de la normativa marcada a l’estudi de seguretat i salut i la llei prevenció de riscos laborals.\nRedacció de projectes de nova planta, rehabilitació i demolició, a totes les obres menors o majors de poca importància.\nGestió econòmica de la construcció.\nContractació, organització i planificació dels treballs.\nCap d’obres a les constructores.\nManteniment de les edificacions.\nValoracions i tasacions.\nProjectes de decoració.\nActuacions en troballes arqueològiques.\nCom podem veure, estem davant d’una professió amb un gran ventall d’eixides laborals. Aleshores, que es busca a nivell nacional e internacional amb el canvi a Enginyer de l’Edificació? Doncs:\nMantenir les mateixes atribucions professionals, reconegudes per decret.\nAmpliació de competències.\nDesvinculació com a grau intermig d’Arquitectura.\nDeixa de ser diplomat a tenir grau, amb les millores que comporta a l’administració, així com els convenis amb empreses constructores e Enginyeries.\nProjecció futura laboral i autonomia pròpia.\nNomenclatura reconeguda internacionalment.\nEspecialització laboral davant d’una generalista.\nUtilització com a tota la CE del grau i postgrau.\nCompliment del RD 1044/2003\nCal dir, que estem davant d’una professió amb futur i amb una gran quantitat d’eixides professionals, que ens permetran mantenir una evolució correcta dins del mercat laboral.\nPer finalitzar, m’agradaria aprofundir de la importància a l’edificació de la figura de l’Arquitecte Tècnic, poc reconeguda a l’inici de les obres. On sols es veu que es deuen pagar “X” diners a una persona que moltes vegades quasi no es coneix. Al mateix temps, el promotor no acaba de veure quines funcions hi tindrà, per aquesta raó tots els diners demanats per l’Arquitecte Tècnic pareixen massa.\nPer altra banda, segons la meva experiència professional i per la meva manera de funcionar, així com molts altres companys, amb una continuada visita a l’execució de l’edificació, permet que molts problemes que surgeixen puguen ser resolts de manera ràpida. Es podria dir, que moltes vegades som uns solucionadors de problemes, com previsors dels mateix, i ja sabeu que les solucions a problemes són menys diners a gastar per al promotor de les obres. Així com, el coneixement dels materials, tant d’execució com de cost, que pot produir un estalvi al pressupost de manera notable.\nMoltes vegades promotors i propietaris amb els quals hem tingut el plaer de treballar, al finalitzar les obres m’han comentat, “ els diners se’ls guanyeu ben guanyats”… Això pense jo, encara que…\nPERQUÈ ELS METGES NO FAN D’INFERMERS O ELS POLICIES FAN DE BOMBERS?.\nSTOP DESAHUCIOS YAAAAA!!!!!!!!\nSENSE COMPANYERISME NI CORPORATIVISME A LA CONSTRUCCIÓ.\nÉS MOMENT DE COMPRAR-SE UNA VIVENDA?.\nAPERTURA RÀPIDA DE COMERÇOS I ACTIVITATS.


fallas - Resum del ple del mes d'abril\nEl dimarts 19 d’abril a les 20.00 hores es va realitzar el Ple ordinari de Junta Central Fallera al Saló d’Actes.\nEs fa record del qui va ser Secretari General de la Junta Central Fallera José Manuel Izquierdo Campos, el qual acaba de faltar recentment..\nLa presidència fa balanç del primer exercici de la nova Junta Directiva. Dóna les gràcies i demana disculpes. Gràcies a tota la gent de la Junta Central Fallera pel seu treball i ajuda. Disculpa per les errades que s’hagen comés per la introducció de novetats i propostes. Destaca algunes de les accions que han realitzat les diferents delegacions. La delegació d’Incidències i Participació ha destacat pel treball de mediació que ha realitzat, el conveni firmat amb el col·legi d’Economistes i l’aposta per la formació en els aspectes de la fiscalitat i la privacitat. La delegació de Cultura ha destacat pel desenrotllament del concurs de teatre amb una dotació major per als premis literaris, pels balls al carrer, per l’entrada de bandes i la gala de la cultura. També apunta que caldrà reflexionar al voltant del futur dels apropòsits. La delegació de Protocol ha realitzat un intens treball de transversalitat i ha tingut un contacte molt directe amb les juntes locals. Més d’un centenar de falles han estat en el balcó municipal per a vore les “mascletaes”. La delegació d’Esports, Joventut i Festes ha tingut accions molt destacades amb la preparació de l’Exposició del Ninot en la nova ubicació, l’espectacle de la Crida que s’ha triat pel consens entre diversos agents de la festa, el consens que s’ha creat per a realitzar les bases de la Cavalcada del Ninot, la introducció de l’acte de la “Nit de l’Alba”, l’acte de visita als tallers, les xarrades amb la joventut en els casals fallers i les partides de pilota valenciana. La delegació de Comunicació ha destacat pel treball realitzat per a la promoció de la candidatura de les falles a patrimoni immaterial de la humanitat per part de la UNESCO. També cal afegir: la potenciació de la participació de la Junta Central Fallera en les xarxes socials i la millora de la seua pàgina oficial en internet, l’èxit de les negociacions amb RTVE per a l’ampliació de la programació dedicada a falles, la participació en la fira FITUR, la col·laboració en la campanya de RENFE per a promoure les visites a la ciutat durant les festes falleres, la renovació dels productes fallers oferits en l’Exposició del Ninot, la col·laboració amb la regidoria de Cultura Festiva, la creació de la campanya “Ambaixadors” i els intercanvis amb les festes de Lancaster i Burning Man.\nAgraïx el treball de les delegacions de la Junta Central Fallera. Ha sigut un any intens de treball en el qual s’ha superat la rumorologia amb el bon quefer.\nEl jurat d’incidències han informat que ha hagut incompliment de cinc artistes i que encara no es tenen els informes ni les resolucions de cada expedient.\nLa gala de l’artista faller es realitzarà el divendres 29 d’abril a l’hemicicle de l’Ajuntament de València amb l’assistència dels artistes i els presidents i falleres majors de les comissions implicades.\nEstà prevista la realització de sessions formatives per a directius de les comissions.\nEs recorda que les candidatures per a delegats de sector es poden presentar fins al 22 d’abril i que els censos fallers cal presentar-los abans del 28 d’abril.\nEl 30 d’abril serà la convivència dels membres de Junta Central Fallera. La data límit per a inscriure’s és el 21 d’abril.\nS’anuncia que es permetrà les celebracions musicals de les comissions falleres amb motiu del dia de Sant Joan el 18 o el 25 de juny. Es posarà en marxa el programa de “germanor” perquè es puguen apuntar les falles.\nEs recorda que abans del 30 d’abril s’ha de presentar la documentació per a justificar les subvencions.\nEs aprovada per unanimitat la memòria literària.\n4.DISSOLUCIÓ DE LA JUNTA CENTRAL FALLERA\nEs declara dissolt el Ple de la Junta Central Fallera. La presidència expressa que es constituirà el tercer o quart dimarts del mes de maig.


Holiday home Øer Højden VI Ebeltoft Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Øer Højden VI\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Ebeltoft, Holiday home Øer Højden VI és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home Øer Højden VI ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nL'ambient de Holiday home Øer Højden VI es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com bany, sauna. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Ebeltoft, faci de Holiday home Øer Højden VI la vostra llar.


BarcelonaQue de mitjana a Espanya un jove marxi de casa als 29 anys i mig, segons dades de l'Eurostat del 2019, delata un enorme fracàs col·lectiu. La mitjana europea se situa en els 26,2 anys. Als països nòrdics és on més aviat s'emancipen els fills, mentre que als mediterranis és on ho fan més tard. Hi ha, sens dubte, motius culturals: la família té un pes social més fort en el món llatí. Però la influència de les causes econòmiques cada cop és també més evident i decisiva. En tot cas, els gairebé 10 anys de diferència marquen un gran desavantatge per als nostres joves, que en molts casos es veuen empesos a marxar a l'estranger per poder-se desenvolupar plenament com a adults o es veuen condemnats a renunciar a portar una vida independent plena. Allargar el que es coneix com la vida d'estudiant (especialment als pisos compartits, fins i tot quan ja s'ha entrat al món laboral) és una realitat cada cop més habitual.\nEl problema no és d'ara. No ha deixat d'empitjorar en l'última dècada i és probable que, amb tot el que estem vivint aquest 2020 marcat per la crisi del covid-19, encara ho faci més. L'Eurostat no dona dades específiques de Catalunya, però segons altres informes l'emancipació s'hi produeix una mica abans, però no gaire. El fort atur que afecta els joves al conjunt de l'Estat (amb una taxa del 40,8%, la més alta de la Unió Europea) i els preus desorbitats per accedir a l'habitatge, especialment a les àrees urbanes de Catalunya, són els dos factors clau que expliquen aquesta tardança a l'hora de marxar de la llar familiar per establir-se per compte propi i per iniciar, així, una vida adulta autònoma, amb tot el que això comporta de realització personal.\nDe fet, una de les les conseqüències òbvies d'aquest retard és la baixa natalitat que també caracteritza la societat catalana i espanyola. A causa de la dependència econòmica dels pares, al jovent li costa molt decidir-se a formar un nou nucli familiar. La manca, a més, de polítiques socials de suport a la natalitat tampoc hi ajuda. Tot i una tradició familiar més dèbil, en molts països del centre i el nord d'Europa amb un estat del benestar més desenvolupat fa dècades que es dediquen molts recursos tant a la natalitat i a la família com al suport als joves estudiants amb beques, amb incentius per a la seva incorporació al mercat laboral i amb ajuts per accedir a l'habitatge. De tot això, aquí, anem coixos.\nLa família, doncs, acaba actuant de xarxa per amortir aquests dèficits socials, laborals i d'habitatge. En aquest sentit, funciona. Però alhora permet que els governs s'inhibeixin en lloc d'actuar amb contundència i ambició per revertir la tendència. I així es perpetua un problema cada cop més enquistat. Tenir una joventut desmotivada, per a la qual l'emancipació està esdevenint cada cop una quimera més llunyana, és contraproduent per a qualsevol societat, que d'aquesta manera perd empenta i talent. Estem hipotecant el futur col·lectiu, estem adormint un jovent privant-lo d'al·licients, de futur.\njoves pares emancipació


L'ORIENTACIÓ a l'abast: NOTES DE TALL 2008\nNOTES DE TALL 2008\nS'han fet públiques les notes de tall de tots els estudis de les universitats públiques de Catalunya.\nPel que fa a la Universitat de Girona, copio el que diu avui el Diari de Girona:\nEls estudiants que han sol·licitat estudiar a la UdG en primera preferència són 3.016, un 7% més que el 2007, que eren 2.817. D'aquesta manera, gairebé el 92% de l'oferta total de places de la UdG l'han demanada els estudiants, en primera opció. Quaranta d'aquests estudiants accedeixen amb una nota igual o superior a un 9.\nEn l'àmbit català, 8 de cada 10 estudiants (78,57%) podran estudiar l'ensenyament que havien sol·licitat en primer lloc, i 7 de cada 10 (69,13%) podran fer-ho a més en el centre que van escollir com a primera opció. Els estudis més sol·licitats en primera preferència han estat Medicina (amb 3.477), Infermeria (2.478), Mestre d'Educació infantil (2.191), i Administració i direcció d'empreses (2.026).\nLa carrera de Medicina s'estrena a Girona amb una nota de tall de 8,14, i el 61% dels alumnes sol·licitants sense plaça.\nA la resta de Catalunya, el resum de les notes de tall més altes és el següent:\nA Catalunya, les notes de tall més altes han estat: Medicina a la Universitat de Barcelona (8,60 i 259 places), Biotecnologia a la Universitat Autònoma de Barcelona (8,56 i 80 places), Grau en Comunicació Audiovisual a la Universitat Pompeu Fabra (8,48 i 80 places) i Enginyeria Aeronàutica a la Universitat Politècnica de Catalunya (8,40 i 80 places).\nPots veure les notes de tall de la Universitat de Girona, després de la primera assignació (18.7.08) aquí.\nI, si vols veure la seva evolució des de l'any 2003 fins ara, la tens aquí.\nEtiquetas: estudis, matrícula, preinscripcions, selectivitat, universitat


Experiència amb el MacBook Pro — Novolscaldo.cat\n← Nous MacBook Pro: aún más rápdio\nUsabilidad en Newsletters →\nExperiència amb el MacBook Pro\nJune 6th, 2007 | Gadgets i Novetats\nUs comento l’experiència amb el MacBook Pro que vaig estar tocant durant una setmana.\nRendiment bo però justet quan treballes amb totes les aplicacions (acostumo a tenir oberts l’Apache, el MySQL, el PHP, l’Eclipse, el Firefox amb totes les seves extensions, el Thunderbird i l’Evolution per al servidor exchange de l’empresa i a vegades el Photoshop i el Freehand). Per sort vaig ser previsor i vaig comprar 1Gb extra de memòria, que vaig instal·lar el tercer dia de treballar amb la màquina. Nota: els nous models com el que acabo de comprar, ja porten 2Gb de sèrie.\nHe recordat que els portàtils tenen ventiladors. La CPU se’m posava a 61ºC fàcilment i els ventiladors passaven de 2100 revolucions a 5000. La part que hi ha entre el teclat i el monitor, quasi que es pot utilitzar com a barbacoa. Trobava a faltar el meu Dell Latitude D505 Tacataca, que seria capaç de jurar que no te ventiladors (és silenciós, silenciós!)\nLa unitat Superdrive, te entrada frontal. El meu antic iBook tenia una safata lateral. Això que no sembla un inconvenient, canvia molt quan utilitzes els suports d’en Gabriel Kornreich que tenim per l’empresa, doncs cada cop que haig de posar o treure un CD o DVD has d’aixecar el portàtil. Ja no parlo de quan s’expulsa un disc automàticament, que ja m’he emportat algun espant…\nEls auriculars del meu iPod de primera generació (si, encara el tinc) no entren bé dins la connexió d’auriculars del MacBook Pro. (Si algú em vol fer un regal, ja pot apuntar uns auriculars )\nEscriure sense el suport d’en Gabriel Kornreich fa que el portatil se’m clavi als canells i agafi postures incòmodes. Espero que això es solucioni amb els rumorejats iBook thin\nEl mighty mouse em resulta poc ergonòmic, la ma no se m’ajusta al ratolí i faig una curvatura forçada. Els 5 botons i l’scroll en 4 direccions és brutal!\nPerò què coi,\nÉs un maquinon i està ple de pijadetes\nel Tiger va genial i ves a saber quines sorpreses tenen guardades amb el Leopard d’aquí una setmana\nÉs finíssim i prou lleuger\n… i mil coses més que tothom ja coneix.\n#1 No vols caldo…? » Blog Archive » Paypal, no apte per a compres impulsives on 07.27.07 at 11:39\nPaypal, no apte per a compres impulsives\nDesprés de comprar el MacBook Pro, i provar el fantàstic Parallels Desktop for Mac, vaig dec [...]


TrobadorsPoesia trobadoresca.La poesia trobadoresca va ser fomentada i acollida en les petites i grans corts feudals dels segles XII i XIII. És una revolució de l'amor, l'amor cortès. Basat en les relacions de vassallatge de l'època.\nGuillem de Berguedà, vida.Guillem de Berguedà contemporaniTrobador català (1136-1196).\nPeriod: Jan 1, 1150 to Dec 31, 1200\nEls primers textos en català. Textos anteriors a les Homilies d'Organyà.El primer text que s’ha trobat, escrit en català, és un fragment d’una versió del Forum Iudicum. El Forum Iudicum era un codi de lleis visigòtic que fou traduït al català a mitjan segle XII.\nGuillem de Cabestany i la llegenda del cor menjat(1162?-1212) Trobador català.\nManuscritLes Homilies d'Organyà són uns dels documents literaris més antics escrits en llengua catalana que daten del segle XII i principis del XIII i es tracta d'un fragment de sermonari destinat a la predicació de l'evangeli, considerat el més vell de tots els escrits en qualsevol de les llengües peninsulars. Van ser descoberts a la rectoria d'Organyà el 1904.\nSegons els experts, es van escriure entre el final del segle XII i el començament del XIII.\nPeriod: Jan 1, 1200 to Dec 31, 1400\nNarrativa històrica: les quatre grans cròniques\nPer saber més de Ramon Llull\nLa narrativa didàctica medieval té com a màxim exponent Ramon Llull. L'escriptor mallorquí és considerat el creador del català literari. La seva obra és importantíssima tant per la quantitat com per la qualitat literària. Aquest autor dels segles XIII-XIV va ser el primer d'Europa a utilitzar una llengua romànica per a parlar d'àmbits literaris dominats fins aleshores pel llatí.\nCerverí de Girona(1259-1285?) Trobador català.\nEscrita o tal vegada dictada pel mateix Jaume I, és autobiogràfica i narra els fets més importants del seu regnat, sobretot les conquestes de Mallorca i València. Presenta el rei com un heroi capaç de grans gestes, una fama que va suscitar l'aparició de nombroses llegendes.\nL'autor, Bernat Desclot, era un funcionari reial que es va inspirar en documents oficials per parlar del regnat de Pere II el Gran (finals del segle XIII). Durant aquest període van produir-se lluites en terres italianes i en contra dels francesos.\nCrònica de Ramon Muntaner i Ramon MuntanerHi destaca el relat de l'expedició catalana a Orient (per les actuals Grècia i Turquia) comandada per Roger de Flor, a començaments del segle XIV. Muntaner hi va participar i per això té molt d'interès a destacar la seva presència ens els fets que explica, a fi de remarcar-ne l'autenticitat. Usa el jo per narrar els esdeveniments que ha vist i per dialogar amb el públic\nFrancesc Eiximenis (OFM) fou un escriptor franciscà català del segle XIV a la Corona d'Aragó. Fou possiblement un dels autors catalans medievals més llegits, copiats, publicats i traduïts. Per tant, hom pot afirmar que tant en l'àmbit literari com en l'àmbit polític, tingué molta influència.\nÉs l'escriptor més destacat de la prosa humanista de caire didàctic en llengua catalana.\nCrònica de Pere el Cerimoniós.El mateix Pere III va dirigir la narració d'aquesta crònica, que inclou el seu regnat i el del seu pare i antecessor, Alfons III. És la més moderna i mostra elements innovadors, com la decadència de l'esperit medieval i l'inici de l'Humanisme. Cal destacar-hi la voluntat de justificar les empreses polítiques i militars del monarca, i de fer-ne propaganda. I és que el regnat de Pere III va ser força conflictiu, amb rebel·lions i guerres.\nPertany al segle d'or de la literatura catalana. La seva obra poètica es caracteritza per: la sinceritat, es mostra tal com és. La valoració de l'amor humà, presenta relacions amoroses tant des de la perspectiva física i sensual com des de la intel·lectual. L'ús del catala sense occitanismes. L'ús de versos decasíl·labs. Ausiàs Marc s'allunya dels trobadors amb una poesia més realista.\nMor Ramón de Perellós\n(Ramon de Perellós, vescomte de Perellós i de Roda; segona meitat del s. XIV) Escriptor català. És autor del Viatge al Purgatori (1398), traducció catalana del Tractatus de purgatori sancti patricii (c. 1189), obra d'Enrique de Saltrey, excepte els passatges coetanis de Perellós.\nAnselm Turmeda (1352/5-1430) fa apostàsia del cristianisme i es converteix a l'islam. El personatge és certament singular i digne d'estudi pel seu perfil iconoclasta. Les seves obres més celebrades són La Disputa de l'ase i el Llibre dels bons amonestaments. La seva literatura moral mostra com un autor pot representar els grans moviments de transició del món medieval al Renaixement.\nNeix Joan Rors de Corella\nJoan Roís de CorellaJoan Roís de Corella va ser un religiós conegut per la seva obra literària. Tant la seva vida, com la seva obra, estan condicionades per les transformacions socioculturals que es van produir al segle XV amb el pas de l'època medieval al Renaixement.\nNov 19, 1453\nAquesta novel·la cavalleresca és una de les obres més importants de la literatura catalana. El valencià Joanot Martorell la va escriure entre 1460 i 1468. Narra les aventures del cavaller Tirant des que entra en l'ordre de cavalleria fins als seus viatges i les seves batalles i la seva historia d'amor amb Carmesina. L'obra és marcada per la versemblança i l'absència d'elements fantàstics. La temàtica: la cortesana i la bèl·lica.


Mòdul 3 - EdEc Barcelona\nInici / Curs d’educació econòmica / Mòdul 3\n3. Aprèn a prioritzar despeses\n3.1 Tipus de despeses\n3.2 Com pots reduir despeses?\nCal saber distingir les despeses prescindibles de les imprescindibles, i aquest exercici només el pot fer un mateix.\nHi ha quatre grans categories de despesa en l’economia personal o familiar:\nFixes obligatòries: Són despeses fixes que has de pagar tots els mesos i que no es poden eliminar ni rebaixar. Per exemple: la quota de la hipoteca, el lloguer o l’escola. Aquesta categoria de despeses deixa poc marge de maniobra a l’hora de reduir despeses.\nVariables necessàries: Són despeses que has de realitzar gairebé tots els mesos i que no pots eliminar, però sí pots reduir. Per exemple les factures dels subministraments (aigua, llum, gas), telefonia, alimentació, roba, transport, etc. Algunes despeses d’aquesta categoria sí que es poden rebaixar de manera significativa per mitjà de reduccions en el consum o de rebaixes en els preus.\nOcasionals: Són despeses que es produeixen de manera esporàdica i que poden ser obligatòries o prescindibles. Per exemple la compra d’un electrodomèstic nou quan s’espatlla l’antic, un regal d’aniversari o unes vacances. És molt aconsellable que disposis d’un fons d’emergència per fer front a aquest tipus de despeses.\nPrescindibles: Són despeses que malgrat no ser obligatòries ni absolutament necessàries, les tens gairebé tots els mesos. En tractar-se sobretot d’hàbits i aficions no sempre són fàcils de controlar.\nRestaurants, bars, cinema, tabac, gimnàs.\nElectrodomèstics, viatges, regals.\nSubministraments (aigua, electricitat gas), telefonia, alimentació, roba, transport.\nHabitatge, escola, crèdits, assegurances.\n(Piràmide de tipus de despesa)\n3.1. Tipus de despeses a. Esmorzar en un bar és una despesa fixa obligatòria, perquè esmorzar és una obligació i el bar sempre em cobra el mateix. b. Comprar una nevera és una despesa variable necessària, perquè ho faig només quan la nevera que tinc deixa de funcionar. I amb una nevera nova això pot passar cada 10-15 anys. c. L’alimentació és una despesa variable necessària, perquè alimentar-se és una necessitat bàsica i no gasto el mateix cada mes.\nEn el capítol sobre el pressupost, has vist que un cop realitzat el pressupost es poden donar tres situacions: les despeses poden ser superiors, iguals o inferiors als teus ingressos.\nAixò determina en bona part la teva situació econòmica. En tots els casos, és recomanable que t’acostumis a avaluar de forma crítica les teves despeses, que valoris sempre la seva necessitat i que no gastis només perquè t’ho pots permetre.\nQuan gastes més d’allò que ingresses és necessari posar el focus sobre les despeses i buscar la manera de reduir-les. Com ho pots fer?\nMarca un objectiu: El primer pas és fixar la quantitat que vols reduir. No importa tant l’import, sinó el fet de marcar-te un objectiu.\nPer exemple: Et pots proposar com objectiu gastar un 10% menys cada mes, o pots reduir 20 € la teva despesa mensual.\nEstableix criteris que et permetin prioritzar les despeses: El segon pas és identificar quines despeses pots reduir. Com és lògic, començaràs per la part superior de la piràmide, on es troben les despeses prescindibles, però pensa en allò que és important per tu. Potser hi ha despeses prescindibles de les quals no vols prescindir, i pots trobar maneres de reduir despeses variables necessàries.\nPer exemple: Pots reduir 20 € la despesa mensual deixant d’anar a la perruqueria, però estaria molt millor aconseguir-ho amb una rebaixa de 20 € de la factura de telefonia.\nRedueix despeses prescindibles: Enfoca’t sobretot en les despeses supèrflues que no contribueixen al teu benestar, i que en moltes ocasions són una suma de petites despeses quotidianes que anem fent sense adonar-nos-en, però que a final de mes suposen bastants diners.\nPer exemple: Pots estalviar fàcilment 20 € cada mes si esmorzes a casa en lloc del bar.\nRedueix despeses ocasionals: Si has d’ajustar la teva economia, pensa en reduir les despeses puntuals no obligatòries. Això et pot permetre estalviar sense haver de retallar despeses essencials.\nPer exemple: Reduir la despesa en vacances i regals.\nRedueix despeses variables necessàries: Tot i que són necessàries, aquest tipus de despeses permeten bastant marge de maniobra a l’hora d’estalviar.\nPer exemple: Canviar de companyia de telefonia, reduir la despesa en roba, fer la compra en un súper més econòmic o canviar el transport privat pel públic.\nRedueix despeses fixes obligatòries: Aquestes són les despeses més difícils d’ajustar, i també les que es deixen per casos extrems.\nPer exemple: Canviar de pis per aconseguir un lloguer més barat.\nEvita endeutar-te per cobrir despeses habituals: Finalment, és important no recórrer al crèdit per evitar reduir despeses. A la llarga, el problema no s’haurà solucionat i podem caure en una situació de sobreendeutament cada vegada més difícil de superar. Cal recordar també que els préstecs són despeses fixes obligatòries, es troben a la base de la piràmide i deixar de pagar-los pot generar molts problemes.\nPer exemple: Evitar endeutar-te amb la targeta de crèdit per comprar roba o aparells electrònics.\nAlguns consells per gastar menys:\nNo compris coses que no necessites.\nVes al súper (i a tot arreu) amb una llista de la compra.\nProcura fer les compres habituals pagant en efectiu o amb targeta de dèbit.\nNo facis compres a terminis que no siguin realment imprescindibles, encara que et diguin que no pagaràs interessos.\nBeu aigua de l’aixeta (et fa estalviar diners i redueixes es el consum de plàstic).\nEsmorza a casa.\nPrepara una carmanyola pels àpats.\nControla les despeses de les festes familiars (menjars, begudes, roba i regals).\nVigila amb les compres per Internet.\nCompara preus de tot abans de comprar(subministraments, telefonia, alimentació i begudes, roba, aparells tecnològics, electrodomèstics...).\n3.2. Com pots reduir despeses? a. Quan volem gastar menys, pot ser una bona opció reduir algunes despeses variables necessàries, com el telèfon, la roba o l’alimentació. b. Si volem reduir despeses, gastar 20 euros menys al mes no val la pena. Ens quedem igual que com estàvem. c. Quan ens costa arribar a final de mes i no volem retallar despeses, demanar un crèdit és una bona solució. Així tenim més diners disponibles.\nAcostuma’t a tenir un pressupost per les teves despeses, i no gastis més del previst. Posa un límit a les despeses que no hagis planificat, per mantenir la teva economía sota control.\nExercici 3. Classifiquem les despeses\nQuan fas un pressupost, és important tenir clars els criteris per ordenar les despeses. Aquest és un pas imprescindible abans de prendre decisions d’estalvi. A continuació classificaràs les despeses d’una família segons la seva obligatorietat i també reflexionaràs sobre la seva importància. A vegades hi ha despeses no obligatòries que poden ser molt importants per nosaltres.\nTornem al pressupost de la Claudia (Exercici 1), la dona de 40 anys que viu amb la seva filla i el seu fill de 16 i 12 anys. Ara classificarem les seves despeses en les categories següents:\nPels seus desplaçaments, la Claudia compra cada mes una targeta T-Usual que li costa 40€ (la seva filla i el seu fill tenen la T-16, que els permet viatjar gratuïtament en transport públic).\nLa filla disposa de 50€ per les seves despeses, i el fill rep 30€ cada mes.\nLa despesa mitjana en subministraments (aigua, llum i gas) és de 105€.\nGasten 269€ en aliments i begudes.\nEl preu del lloguer social és de 450€ (despeses comunitàries incloses).\nLa Claudia es reserva 60€ per sortir un cop al mes amb les seves amigues i per anar a la perruqueria amb la seva filla.\nGasten 62€ mensuals en 3 línies de mòbil i en la fibra òptica de casa.\nLa despesa en roba i complements és de 50€.\nEl preu de l’escola pública és de 80€ per nen.\nGasten 45€ en neteja, higiene personal i salut.\nEl nen fa extraescolar de futbol que costa 20€ al mes.\nLa nevera que vol comprar té un cost de 180€.\nTargeta transport públic*\nDespeses personals de la filla i del fill*\nSubministraments (aigua, llum i gas)*\nAliments i begudes*\nDespeses personals de la Claudia*\nDespeses de perruqueria*\nTelefonia i fibra*\nRoba i complements*\nNeteja, higiene personal i salut*\nA continuació es mostren les respostes correctes:\nDespeses prescindibles: despeses dels fills (80€); lleure i perruqueria de la Claudia (60 €).\nDespeses ocasionals: nevera(180€).\nDespeses variables necessàries: T-Usual (40 €); subministraments (105 €); alimentació i begudes (269 €); telefonia (62 €); roba i complements (50 €); neteja, higiene personal i salut (45 €).\nDespeses fixes obligatòries: lloguer social (450 €); escola pública (160 €); extraescolar de futbol (20 €).\nComentari: Cal tenir en compte que les despeses prescindibles estan especialment subjectes a discussió. Per exemple, anar a la perruqueria i trobar-se un cop al mes amb les seves amigues es podrien considerar també com despeses variables necessàries en el cas de la Claudia.


D'estrena!! - LLibreria l'Aranya\nlaranya 3 d'Octubre de 2016\t No comments\nFa pocs minuts que hem acabat la nostra primera sessió per presentar el cicle “Quin club tan bèstia!”, conduït per la nostra amiga i dinamitzadora cultural, la Carme Ferrer.\nHa estat un èxit. D’assistents i de contingut. Original, fresc i… bestial!\nLa primera lectura proposada és un clàssic : FLUSH, de la Virginia Woolf i en la propera sessió del 17 d’octubre, parlarem del gos que protagonitza aquesta obra, així com de cada animal escollit per cada assistent al club de lectura.\nPRIMER CONTA CONTES DE LA BERTA\nI no podem oblidar l’estrena del passat dissabte: “El conta contes de la Berta” . L’espai infantil de la llibreria estava ben ple i la Berta va aconseguir crear un clima que enyoràvem. Divertida i dolça, va connectar amb els més petits i fins i tot amb els grans! Va explicar dues històries que ens agraden molt i vam fer una manualitat moníssima!!!\nComençar el curs així, dóna gust. Estem encantades amb els nous fitxatges de la temporada. Només podem dir, GRÀCIES CARME, GRÀCIES BERTA I GRÀCIES SILVIA per fer-nos aquests rètols tan “estupendos” de les nostres activitats!!!\nPosted in Activitats de llibreria, Uncategorized


Després de finalitzar la travessia a Catalunya en patí, enguany ens proposem fer la volta a Formentera entre el 28 de juny i el 2 de juliol. Serem 8 patins i 12 patinaires: Pere-Quim, Fede-Guille, Camil-Àlvaro, Jordi R, Jaume M, Carlos, Antonio, Albert V.\nLa idea és fer la volta en trews dies: Es Savina - Mitjorn; Mitjorn - Es Pujols; Es Pujols - Es Savina.\nEls patins els traslladarem en vehicles amb remolc i embarcant amb els ferrys.\nAquest 18 d'octubre ha estat fatídic pels patins al nostre varador. Una forta tempesta d'aigua i vent, que ha passat per sobre de tot Catalunya el 18 d'octubre, ha fet volar varis dels patins del nostre varador.\nMalauradament ha fet importants a un patí, el "Mercé", i ha trencat el pal d'un altre, el "Melbourne".\nConflicte al varador\nLa temporada 2016 serà recordada per a tots els amants de la vela i la mar a Calafell per tots els actes relacionats amb la ubicació del varador, després del trasllat forçat des de l'ubicació que sempre haviem tingut al costat de la confraria.\nCampionat de Catalunya de patí\nEls propers 24, 25 i 26 de Juny del 2016 el CNT Calafell organitza el Campionat de Catalunya de Patí a Vela sènior.\nPodeu consultar més informació al web del Club Nàutic clubcntcalafell.com\nAdjuntem el Full d'inscripció i l'Anunci de regata.


Torre Barceló: qüestió de balcons? – Bloc d'en Joan Jubany\nLa notícia ha estat destapada per la Candidatura d’Unitat Popular (CUP), a l’oposició, que denuncia que “aquest afany de construir més que no permet la legalitat vigent posa de manifest l’operació especulativa arran de la compra de la nau de can Fàbregas i de Caralt per part de Residencial Aurum, SL, a la qual, casualment, ha estat adjudicada la promoció de la Torre Barceló”. Can Fàbregas i de Caralt és una nau industrial del segle XIX catalogada com a patrimoni cultural local amb el màxim nivell de protecció. Aquest edifici havia estat propietat d’una empresa participada al 50% pels oncles de l’actual regidor d’Urbanisme, Ramon Bassas (PSC), fins que va ser venuda a Residencial Aurum just després que la finca fos adjudicada per a la construcció d’uns grans magatzems de El Corte Inglés.\nEl regidor d’Urbanisme, Ramon Bassas, ha tret importància a la suspensió del projecte i ha anunciat a la premsa que les “discrepàncies” es resoldran amb la presentació d’un text refós. Segons Bassas “hi ha dues discrepàncies, una té a veure amb el còmput final de places d’aparcament i l’altra sobre la manera de tancar els balcons, que influeix en el còmput d’edificabilitat”.\nAquest no és el primer cop que la Direcció General d’Urbanisme de la Generalitat atura un projecte a Mataró per excés d’edificabilitat. L’àmbit “Illa 6 Fàbregas i de Caralt” va ser aprovat però se’n va suspende l’executivitat fins que es presentés un text refós. La creació d’un nou barri a la ciutat, el sector Iveco-Pegaso, també està suspès i l’Ajuntament ha interposat un recurs d’alçada contra la Generalitat.\nL’Ajutnament vol canviar la normativa\nParal·lelament el govern municipal va inicar, en el Ple de passat mes de juny, una modificació de la normativa referent als cossos sortints, l’orígen de totes aquestes suspensions per part de la Generalitat.\nPer la seva banda, la CUP ha dut l’Ajuntament al tribunal contenciós-administratiiu en diverses causes, entre elles el projecte de reparcel·lació i de reurbanització del sector on s’ha projectat aixecar la torre de 80 metres d’alçada i el centre comercial de El Corte Inglés.\nNext story La pena de mort no és cap animalada\nPrevious story Citroën Doscavalls “transformer”


La Fiscalia denuncia per injúries el jutge de Barcelona que va criticar el "terrorisme policial" de l'1-O - Diari de Girona\nacn 18.05.2018 | 12:05\nLa Fiscalia ha denunciat per injúries el jutge que va criticar el "terrorisme policial" de l'1-O des del seu correu electrònic oficial, segons ha avançat aquest divendres 'eldiario.es' i han confirmat fonts del Ministeri Públic a l'ACN. La Fiscalia va presentar la denúncia el 2 de maig i ha tocat al jutjat número 13 de Barcelona instruir-la, el mateix que investiga els preparatius del referèndum. El jutge encara no ha obert diligències, segons les mateixes fonts. El titular del jutjat contenciós-administratiu número 17 de Barcelona, Federico Vidal, va enviar un correu electrònic des del seu compte oficial a altres jutges i magistrats amb expressions com "terrorisme policial" o "terroristes uniformats" per referir-se a l'actuació de les forces i cossos de seguretat de l'Estat durant el referèndum de l'1 d'octubre.\nEl magistrat ja havia estat sancionat el març per la Comissió Disciplinària del Consell General del Poder Judicial (CGPJ) amb una multa de 600 euros per una falta greu de "desconsideració" després que se li obrís un expedient el 9 d'octubre arran de la publicació del contingut del correu electrònic a 'Ok diario'.\nEn les comunicacions, Vidal preguntava si havien "pegat", "vexat", "insultat en públic o amenaçat" algun jutge a Catalunya. "Si és això, tota la meva solidaritat i repulsa", tot i que afegia que no en tenia coneixement. "Si no és així, de què ens lamentem?", es preguntava.\nEn els missatges, també criticava el "terrorisme policial" que va "patir Catalunya". "Ningú té res a dir sobre el terrorisme policial que sí vam patir a Catalunya. Ni sobre els 890 ferits que han provocat els terroristes uniformats?", continuava, "ni sobre els 2,3 milions de persones que es van sentir coaccionades, insultades i menystingudes per voler votar? De debò que no hi ha res a dir?", recollien les comunicacions.\nEl jutge continuava en el seu missatge amb una referència a Felip VI: "Fem com sa Borbònica Majestat i ens mirem el melic per no perdre la plaça o ens enfrontem amb la dura realitat de forma valenta, o sí que haurem d'atendre problemes de veritat". Vidal acabava el missatge dient que no vol mantenir "cap debat sobre la qüestió" i que no respondrà.\nEl missatge de Vidal va rebre respostes molt crítiques de col·legues de la judicatura. Segons va publicar 'Eldiario.es', alguns van respondre al missatge del magistrat acusant-lo de ser "indigne de servir el poble espanyol" i també es van mofar de les seves reflexions. "Potser 'Pucheeron' el premiarà amb un bon càrrec per exemple de president del Tribunal Supremísim la república catalana d'Ikea", contestava un d'ells. Un altre l'acusava d'haver llençat "una bomba fètida durant l'hora del pati" enviant aquest missatge per després "tornar a entrar a classe".


L’edat antiga by Elisabet 34390 views\nL'edat antiga. De l'aparició de l'e... by Joan Picas i Casa... 21974 views\nEdat Antiga by MAICA CIMA 5067 views\nEdat Antiga by rogembak 40544 views\nArmes i eines de l'edat mitjana1 by psalaman 5012 views\nResum Edat Antiga by MAICA CIMA 2927 views\n1. EDAT ANTIGAFet per:Paula.M,Lucia,Yasmin I Manuel.\n2. INTRODUCCIÓLedat Antiga va ser el període de la históriaentre el naiximent de lescriptura i la caiguda delimperi romà.\n3. Començament i final de letapaPiràmide dEgipte Stongenge(Regne Unit)LEdat Antiga va començar a lany 3000aC i va acabar al segle V(476dC). Va des de linvenció i ús de lescriptura fins la caiguda de limperi romà.\n4. CARACTERISTIQUESDaquesta etapa tenim molta informació sobre els humans i el seu món, a diferència de la prehistòria.Es comencen a formar els estats: un territori, unaorganització política, una organització social, una llengua,... També sorgeixen els primers alfabets i les primeres monedes. Alguns daquests grups humans van ser: lestat egipci, els fenicis, els grecs, els cartaginesos,...\n5. ÍBERS I CELTES A ledat antiga la península ibèrica estavahabitada pels íbers i els celtes. Aquests es van unir i van formar els celtíbers. Les principals activitats dels íbers eren lagricultura i la ramaderia. Van ser bons escultors. Els celtes es van dedicar principalment a laramaderia però també van cultivar cereals. Van ser bons en la metal.lúrgia ( fabricaven armes, eines,... de bronze i de ferro).\n6. FENICIS, GRECS I CARTAGINESOS A partir de lany 1.000 a.C. Comencen a arribaraltres grups com els fenicis (de Fenícia); els grecs (de Grècia), i els cartaginesos (de Cartago). Eren comerciants.\n7. ELS ROMANS Un altre estat molt important de ledat Antiga vaser lestat romà. Habitaven a la península Itàlica i la capital era Roma. Eren un poble guerrer i volien formar un gran imperi i van anar per tot laMediterrània. Van arribar a la península Ibèrica alsegle III a.C i van imposar la seva cultura, el seu idioma (llatí) i els seus costums. Van fundar moltes ciutats per tot el territori anomenat Hispània. Van construir teatres, circs, temples, aqüeductes,... Van costruir carreteres. Vandesenvolupar el comerç. I van dur la seva religió.\n8. CONSTRUCCIONS ROMANES Teatre romà de Mèrida,a ExtremaduraAqüeducte de Segòvia,a Castella i Lleó. (Veure fotografies)\n9. EL PARTHENONEs troba a Grècia\n10. Etapes:Mesopotamia:(terra entre dos riusÉs lantiga denominacio de laregió situada entre els dos riusEufrates i Tigris.Estava dividida en 2 parts:Baixa Mesopotamia (Sud) i AltaMesopotamia (Nord).El períodemés important és del 3.100 al 538a.C. Durant el qual hi va haver 3\n11. civilitzacions:sumèria, babilònica i assíria.Mesopotamia sempre va ser desitjada pelsnómades degut a la seva bona posició geogràfica iper la seva riquesa agrícola.\n12. LANTIC EGIPTELantic egipte fou una civilització del Nord-estdAfrica que es devenvolupà al voltant del cursmitja. Limperi Romà, successor de la repúblicromana, va controlar el món mediterrani i bona partde lEuropa occidental a partir del segle I\n13. HISTORIA DE MENORCA A LEDAT ANTIGA Els grecs van donar el nom de ”Meloússa” i ”Kromioússa” A Menorca i Mallorca,pero no se sap quin nom li correspon a cada una. Durant la segona guerra púnica va ser ocupada pels cartaginesos pero lany 123 a.C va ser conquistada pels romans que van anomenar a Menorca ”Balear Petita” don deriva el seu nom. Quan els romans es van instal.lar a lilla van crear tres ciutats: Magó(Maó),Ciutadella i Sa Nitja. Els romans van ser molts dels poblats Talaiòtis. Finalment quan limperi roma va finatza, Menorca va ser invaida pels vandals 424 d.C més tard també va ser invaida pels bintzantins a lany 524 d.C fins linvació islamica\n14. BIBLIOGRAFIA Viquipèdia, el llibre de medi i altres llibres.


Ajudes per fomentar l'activitat econòmica de les empreses (Incentius Regionals)\nAjudes a fons perdut, concedides per l'Estat, per inversions que impliquin la creació d'un nou establiment, l'ampliació d'un d'existent o el llançament d'una activitat que comporti un canvi fonamental en el producte o el procés de producció d'aquest.\nPersones jurídiques espanyoles o que tinguin la seva residència en territori espanyol.\nSis mesos computats des de la data en què la sol·licitud hagi tingut entrada en el registre del Ministeri d'Hisenda.\nLa competència en la gestió i resolució és del Ministeri d'Hisenda. La tramitació de les sol·licituds d'ajudes, a la Comunitat Autònoma de les Illes Balears, correspon al Centre Balears Europa per delegació de la Direcció General de Fons Europeus.\nReial decret 899/2007, de 6 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament dels incentius regionals, de desenvolupament de la Llei 50/1985, de 27 de desembre\nLlei 50/1985, de 27 de desembre, d'Incentius Regionals per a la correcció dels desequilibris econòmics interterritorials\nGuia comunicació Incentius Regionals\nL'Acord del Consell Rector d'Incentius Regionals (criteris de tramitació i valoració).\nGuia d'Incentius Regionals de les Illes Balears\nPresentació de la Instància de Sol·licitud (Annex I) i aportació de la documentació requerida\n1.\tNo haver iniciat la inversió abans d'haver presentat la sol·licitud de subvenció.\n2.\tSer viables tècnicament, econòmicament i financerament.\n3.\tAutofinançar-se, almenys un 25 % de la seva inversió aprovada i comptar amb un nivell mínim de fons propis.\n4.\tL'ajut ha de tenir un efecte incentivador.\n5.\tLa inversió subvencionable ha de ser igual o superior a 900.000 euros (sense IVA).\nLa documentació ha de dirigir-se al:\nc/Palau Reial nº 17- 07001- Palma.\nMés informació www.cbe.es\nModel d'autorització - CAIB\nInstància de sol·licitud (Annex I).\nAcreditació de circumstàncies personals o registrals\nMemòria del projecte d'inversió i annex del qüestionari mediambiental\nConvocatòria oberta fins el 31 de desembre de 2021.\nResponsable del tractament Centre Balears Europa (CBE)\nFinalitat gestió del procediment d'ajudes per fomentar l'activitat econòmica de les empreses (incentius), en base al que estableix la Llei 50/1985, de 27 de desembre, d'incentius regionals per a la correcció de desequilibris econòmics interterritorials i el Reial decret 899/2007, de 6 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament dels incentius regionals, de desenvolupament de la Llei 50/1985, de 27 de desembre, i l'Ordre EHA/2874/2009, de 15 d'octubre, pel qual s'aproven normes complementàries per a la tramitació i gestió dels incentius regionals prevists en la Llei 50/1985, de 27 de desembre i que per obligació legal s'han de facilitar al responsable del tractament (art. 6.1, lletra f del RGPD).\nLegitimació Protegir interessos vitals de l'interessat o d'altra persona física\nDestinatari se cediran a la Subdirecció General d'Incentius Regionals del Ministeri d'Hisenda, als efectes de complir amb allò que preveu l'Ordre EHA/2874/2009, de 15 d'octubre, pel qual s'aproven normes complementàries per a la tramitació i gestió dels incentius regionals prevists en la Llei 50/1985, de 27 de desembre.


Vacances sobre rodes | ElMotordeGirona.cat\n13 agost, 2015 albertalsina 0\n13 agost, 2015 albertalsina\nAquest estiu milers de cotxes han sortit a la carretera. Seguir uns breus consells ens farà el viatge més agradable i fins i tot ens pot evitar mals majors.\nEstem en ple estiu, al mes d’agost, quan la major part de la gent està de vacances. Els desplaçaments, tant llargs com curts, estan a l’ordre del dia. I no cal abaixar mai la guàrdia, ni en anar de vacances, ni en tornar ni tan sols en un recorregut que ens suposi uns minuts.\nLa Direcció General de Trànsit no cessa en la seva obstinació de lluita per una major seguretat. I en aquest sentit ens dóna una sèrie de consells per arribar a la destinació, o tornar a casa, sense contratemps.\nRevisar el cotxe: cal controlar punts com el sistema d’il·luminació, la refrigeració, la pressió dels pneumàtics … Una revisió abans de sortir ens pot estalviar avaries i accidents.\nPlanificar el viatge. Més val no improvisar i tenir-ho tot controlat, planificant el viatge però mai amb una hora determinada d’arribada al destí que ens indueixi a anar ràpid per complir-la.\nAsseure’s de forma correcta. La posició de conducció és vital. Haurem fer-ho de forma correcta i no la que ens sigui més còmoda, com ara tirar el respatller una mica més enrere.\nTot lligat. A l’interior del cotxe tothom ha de portar el cinturó de seguretat i anar ben lligat, des dels nens fins a les mascotes, passant per petits objectes.\nInformar-se de les rutes. En cas de realitzar un llarg desplaçament mai està de més consultar la ruta principal però també les alternatives per si trobem alguna incidència.\nEvitar la fatiga. La fatiga és la pitjor companya de viatge. Dormir abans del viatge, hidratar-se, mantenir la temperatura interior del cotxe entorn dels 24 graus i aturar-se cada dues hores o 200 quilòmetres ens ajudarà a reduir el cansament.\nEstalviar al volant. Mantenir una velocitat uniforme (ja sigui de forma manual o automàtica, amb el control de velocitat de creuer del cotxe) i utilitzar marxes llargues ens ajudarà a reduir el consum del cotxe.\ntags: Vacances sobre rodes\nprevious Jorge Lorenzo "Valentino està molt fort però no cal descartar a Marc"\nnext Viu l'emoció de la velocitat a l'Espai Gironès


La Nobel bielorussa es nega a declarar davant un tribunal que investiga l'oposició\nSvetlana Aleksiévitx demana ajuda internacional perquè Lukaixenko accepti dialogar\nLa Nobel Svetlana Aleksiévitx demana la implicació de Putin per superar la crisi a Bielorússia MISHA FRIEDMAND / GETTY IMAGES\nLondres"Potser el món ens ajudarà perquè Lukaixenko comenci a parlar amb algú", ha dit aquest dimecres a Minsk, la capital de Bielorússia, la periodista i premi Nobel de literatura (2015) Svetlana Aleksiévitx, a l'arribar a la seu del tribunal que ha d'analitzar l'activitat de l'anomenat Comitè de Coordinació, format per l'oposició al president del país, Aleksandr Lukaixenko.\nEl grup opositor, del qual forma part Aleksiévitx –més com un referent ètic que no pas com una participant gaire activa–, demana la repetició de les eleccions presidencials, després que consideressin fraudulentes les que es van celebrar el 9 d'agost passat, que van resultar en una aclaparadora victòria de Lukaixenko, que ha governat el país amb mà de ferro durant 26 anys. Molts el consideren "l'últim dictador d'Europa".\nAleksiévitx ha advertit els reporters abans d'entrar a declarar que "Lukaixenko només parlarà amb Putin, però ell ha de començar a parlar amb la gent". I en la seva demanda de diàleg per sortir de l'atzucac, ha afegit: "Potser Putin s’hi hauria d'implicar d’alguna manera, tot i que el suport del món és molt important per a nosaltres". Un suport molt més simbòlic que no pas efectiu.\nJa a l'interior de la comissió, Svetlana Aleksiévitx s'ha acollit al dret de no declarar contra ella mateixa i no ha estat ni mitja hora davant el tribunal. "No em sento culpable, tot el que hem fet és legítim", ha declarat també als periodistes. "Hem de donar-nos suport els uns als altres. Si ens divideixen podríem derivar cap a una guerra civil".\nL'explícit esment a Vladímir Putin per part d'Aleksiévitx no és sobrer. El president rus és l'home clau per a l'estabilitat del règim de Lukaixenko. Putin ha assegurat que les protestes contra la manipulació electoral són un assumpte intern i ha assegurat que la intermediació exterior és inacceptable. Els Estats Units, per la seva banda, han denunciat el resultat de les eleccions, i els ministres d'Afers Exteriors de la Unió Europea (UE) podrien fer pública aquesta setmana una llista de 15 a 20 funcionaris bielorussos considerats responsables de la repressió i el frau electoral, als quals es podrien aplicar sancions específiques.\nDe fet, la setmana passada els caps de la diplomàcia dels Vint-i-set van considerar fraudulentes les eleccions i van demanar la repetició dels comicis. En aquest sentit, van seguir la petició feta per la candidata de l'oposició, Svetlana Tikhanóvskaia, que havia demanat a la UE que les exigís.\nPont entre Rússia i Occident\nPerjudicar els vincles amb Rússia "no és l'interès de la societat bielorussa", ha dit també el polític de l'oposició Pavel Latuixka en declaracions a Bloomberg. "Bielorússia hauria de convertir-se en un pont de formigó armat entre Rússia i Occident", ha afegit.\nLatuixka ha sigut un altre dels opositors que han sigut interrogats pel tribunal. Hi va passar dimarts i va haver d’acceptar la no divulgació de la seva declaració. Per la seva banda, Maria Kalesnikava, aliada de Tikhanóvskaia i una de les membres de l'oposició més populars a Minsk, ha sigut convocada per ser interrogada aquest dijous.\nDos membres del Consell de Coordinació van ser condemnats ahir dimarts a deu dies de presó, les primeres detencions dels líders de l'oposició des de la de l'exbanquer Viktor Babariko, que va ser empresonat al juny. La reacció inicial de la policia davant les protestes va ser brutal. Cinc persones van morir i 7.000 van ser detingudes, algunes de les quals van ser torturades.\nBielorússia Aleksandr Lukaixenko Svetlana Alexievitx eleccions


EL BLOC DEL CICLE MITJÀ: 2015\nBon Nadal dels alumnes de 3r EP!!\nAquest any els alumnes i mestres de tercer hem fet una felicitació diferent a les habituals: UN VÍDEO!!\nDesprés de moltes hores de feina, els alumnes de tercer han anat passant-se l'esperit nadalenc.\nEsperem que el gaudiu molt i que tingueu un Nadal ple de gresca i xerinola!\nPublicat per CICLE MITJÀ a 8:25 3 comentaris:\nVISITA DE L'ESCRIPTOR JOSEP GORRIZ\nEl passat dijous 3 de desembre, ens va venir a l'escola, l'escriptor Josep Gòrriz i Verdú. Dins del pla lector, el nostre alumnat, ha llegir el seu llibre Obre la capseta! Finalitzar aquesta activitat amb la visita de l'autor ha estat molt motivador pels nens i nenes. En Josep és un comunicador nat i, des del primer moment, va captar l'atenció de tots i totes. A més a més d'explicar anècdotes de la seva vida els hi va ensenyar que, per fer bons contes, ell escriu històries que ha pogut viure, d'aquesta manera pot transmetre sentiments perquè no s'ha d'inventar res. Un gran consell!!\nEn finalitzar, en Josep va sortejar uns contes i els va dedicar.\nMoltes gràcies per la teva dedicació!!\nMarta Pacios, Montse Beltran, Marta Sans i Montse Galindo\nPublicat per CICLE MITJÀ a 19:02 Cap comentari:\nEl dia 25 de novembre l'alumnat de 4t vam fer una sortida al Cim d'Àligues, un centre que promou l'interès per a la protecció i salvaguarda de les aus rapinyaires i els seus hàbitats.\nLa sortida va ser molt interessant i divertida.\nTelevisió de Terrassa ens va venir a gravar i el reportatge es va emetre al programa El Vallès Educa del canal Terrassa. Us deixem el link per tal que podeu accedir.\nLa tardor ja ha arribat als passadissos de 4t. L'alumnat ha gaudit realitzant treballs plàstics. Amb mandales hem creat raïm. Hem aprés un poema, en castellà, sobre "el otoño y las uvas". Aquesta setmana celebrarem la tradicional castanyada. No podem deixar de banda Halloween.\nTutores de 4t (Marta i Montse)\nPublicat per CICLE MITJÀ a 21:17 1 comentari:\nJa tenim codis Qr!!!\nPer fi hem acabat el projecte de codis QR!!! Aquesta setmana hem penjat els adhesius amb els codis Qr del nostre projecte de visitar Matadepera. A partir d'avui ja podem anar a passejar pels carrers i visitar els edificis singulars del poble, i una vegada hi arribem, fer una foto amb el telèfon al codi QR amb qualsevol aplicació que la llegeixi. Ens reenviarà a la web que vam crear entre tots. Us animem a fer una passejada i anar descobrint els diferents treballs dels alumnes!\nL'adreça web del projecte és https://sites.google.com/a/ginestamatadepera.com/projecte-matadepera/\nPublicat per CICLE MITJÀ a 16:04 Cap comentari:\nEns visita el Matadepera Hoquei 88\nEl dilluns 8 de juny ens van visitar una monitors del MH88. Ens van fer una explicació d'aquest esport i vam practicar una estona. No és gens fàcil però vam anar agafant la tècnica, i al final tots sabíem colpejar la pilota. Ens han convidat a anar al seu club a entrenar, es veu que tenen molts equips i aviat els hi faran un camp nou. Moltes gràcies per la visita!\nPublicat per CICLE MITJÀ a 16:00 Cap comentari:\nD'excursió al Cim d'Àguiles\nEl dijous 5 de juny vam anar d'excursió al Cim d'Àguiles, a Sant Feliu de Codines. Vam poder observar diferents aus rapinyaires, de Catalunya i d'arreu del món, ens van explicar les seves característiques, hàbitats i alimentació. Però el més emocionant va ser el vol d'ocells, en què uns monitors ens ensenyaven com diferents àguiles volaven molt aprop nostre, i els vam poder observar de molt aprop!\nPublicat per CICLE MITJÀ a 15:56 Cap comentari:\nVisitem el camp de golf de Matadepera\nEl dia 26 de maig vam anar a visitar el camp de golf de Matadepera i a fer-hi una activitat d'introducció a aquest esport.Els monitors ens van ensenyar com agafar correctament el pal, com fer un "swing" i un "putt". Vam estar practicant al camp de pràctiques i al "green" de pràctiques. Va ser una mica complicat al principi, però amb al cap d'una estona ja en sabíem bastant!\nPublicat per CICLE MITJÀ a 15:52 Cap comentari:\nAvui dijous hem anat al gimnàs de l'escola a veure l'obra de teatre en anglès "Snow white" sobre la història dels set nans. Hem practicat l'anglès i ens ho hem passat molt bé.\nEl passat dimarts vam anar a visitar el Cosmocaixa de Barcelona. Hi vam fer un taller de matemàtiques anomenat "Xifres i nombres", en que vam descobrir maneres divertides de jugar amb àbacs, missatges secrets, formes geomètriques i jocs de simetries.\nTambé vam fer una visita a l'exposició permanent. Ens va agradar molt els experiments de física i electricitat, però sobretot vam gaudir molt amb el " Bosc inundat".\nVam acabar dinant i jugant a la Plaça de les Ciències. Ens ho vam passar molt bé!\nPublicat per CICLE MITJÀ a 15:51 Cap comentari:\nEl primer dia de classe tornant de les vacances de Setmana Santa, ens van venir a fer una xerrada sobre alimentació saludable.\nLa monitora, que es deia Gina, va ser molt amable i divertida, i vam estar una estona parlant sobre els aliments adequats i els no gaire adequats per al nostre cos. Tenir una bona alimentació és molt important per créixer amb salut, tenir energia, i que el nostre cos sigui fort i saludable. També vam pensar com havia de ser un bon esmorzar saludable per començar bé el dia.\nVa estar jugant i fent activitats molt agradables que ens van fer passar una bona estona.\nPublicat per CICLE MITJÀ a 12:46 Cap comentari:\nVISITA DE L'ESCRIPTOR JOSEP GORRIZ El passat dijo...\nSORTIDA AL CIM DE LES ÀLIGUES El dia 25 de novemb...\nLa tardor ja ha arribat als passadissos de 4t. L'a...


No he pogut donar el pit - Sermare.cat\nNadons (0 a 3 anys) , Post-part\ndonar el pit , lactancia ...\nAvui us vull parlar d’un tema una mica delicat. La Lactància. Tothom en parla i és molt necessària pels més menuts. I que passa amb aquells nadons que no han gaudit de la lactància materna?\nSi us sóc sincera estic totalment a favor de la lactància materna, però també ho estic de totes aquelles mare i dones que han decidit no donar el pit. Jo ho vaig intentar, però no va poder ser… I ara que ja té casi 15 mesos afirmo que no voldré donar el pit al meu pròxim fill (si en tinc cap més, es clar!).\nUs explico la meva història\nCom ja sabeu l’Ïu va néixer amb part provocat. Ja que les últimes setmanes d’embaràs el nen creixia molt poc, fins el punt de no créixer més. Arribats aquell moment, els doctors van decidir que havia de continuar creixent fora la panxa. I així va ser.\nVa néixer amb 2,55 kg i 47 cm d’alt estàvem de 39 setmanes. Tenia molt clar que volia donar el pit i tenia clar que no ho volia passar malament si no me’n sortia. Però la cosa no va anar tan bé com jo volia.\nTinc molt poc mugró i això dificultava l’extracció de llet. L’Ïu havia de créixer i els doctors controlaven moltíssim el pes, però ell no se sabia agafar. I tampoc es queixava. Simplement no menjava. Les infermeres l’alimentaven amb xeringues de llet per tal de que ell creixés, però no ho feia. Seguia perdent pes (mai va perdre més d’un 10% del pes del naixement), però a la revisió dels 2 dies van veure que continuava perdent pes així que em van aconsellar un suplement alimentari i treure’m llet amb màquina per estimular més el pit. Ho vaig fer. Em vaig comprar el millor aparell, però no em servia de res. M’estava hores per treure menys de 50 ml. No tenia ni per una toma del nen. Jo plorava, veia que el nen perdia pes per culpa meva.\nVaig anar a veure la llevadora i em va aconsellar utilitzar mugroneres i així ho vaig fer. Però tampoc va funcionar…. Ell no s’agafava i tampoc plorava, però perdia pes. Finalment, després de 10 dies plorant i sense que el nen s’agafés vaig trucar al meu ginecoleg. Li vaig explicar la situació i ell, que també és el doctor de la meva mare, em va dir que no em preocupés. Que si no s’agafava que li dongués biberó que ell creixeria igual de bé i de feliç. Em va dir que la meva mare li havia passat al mateix. I ara se que a la meva àvia també.\nAixí després de decidir-me i explicar-li al meu marit la meva decisió vam passar al biberons. I tot semblava que tornés a tenir llum. El nen creixia. Menjava i guanyava pes. Estava cada cop més formós.\nAra, després de més d’un any… He decidit que vull no vull donar al pit al pròxim fill. Donar el biberó ha estat també molt bonic. He pogut compartir aquestes estones amb el meu marit, els meus pares i familiars. Així que si us ha passat alguna cosa similar, sigueu fortes i sempre acabarà sortint la llum.\nCom es fa una analítica a un nadó\nBiberons: quin triar i perquè


Les unitats d'ITV mòbils per a vehicles agrícoles i ciclomotors, que supervisa l'Ivace, visiten aquest mes de juliol 25 municipis de la província de València amb l'objectiu d'oferir a la ciutadania un servei pròxim i de qualitat.\nAixí, les ITV recorreran les localitats de Xest, Ràfol de Salem i Salem (1 de juliol), Canals (2 de juliol), Almussafes ( 2 i 31 de juliol), Benifaió (3, 4, 5, 8 i 31 de juliol), Lloc Nou de Sant Jeroni i Real de Gandia (4 de juliol),lL'Olleria (8 de juliol), Massanasa, (9 i 31 de juliol) i Chiva i Godelleta (10 de juliol).\nEl calendari i itinerari està disponible i pot consultar-se en el portal de l'Ivace www.ivace.es, en l'apartat de 'Serveis- Inspecció Tècnica de Vehicles'.\nLa Comunitat Valenciana compta amb set estacions mòbils d'ITV per a vehicles agrícoles i ciclomotors, un servei que es posa a la disposició de la ciutadania i que completa la xarxa de 25 estacions d'ITV fixes i sis unitats mòbils per a turismes.\nCal destacar que gràcies a la labor que exerceixen les unitats d'ITV mòbils per a vehicles agrícoles i ciclomotors cap conductor de ciclomotor o maquinària agrícola haurà de desplaçar-se més de 10 quilòmetres per a passar la inspecció tècnica.


Els alcaldes dubten que sigui legal posar en marxa el Corredor Mediterrani sense desmantellar la via de la costa | NacióTarragona\nEls alcaldes de Cambrils, Salou, Mont-roig i Vandellòs i l'Hospitalet al costat de la via a la capital de Costa Daurada Foto: ACN\nEls alcaldes de Salou, Cambrils, Vinyols i els Arcs, Mont-roig i Vandellòs i l’Hospitalet de l’Infant apugen el to contra el govern espanyol davant la manca de concrecions sobre el desmantellament de la via de la costa entre PortAventura i l’Hospitalet de l’Infant, un cop entri en servei el Corredor Mediterrani.\nSegons han anunciat aquest dimecres des d’un pas a nivell de Salou, els consistoris estudiaran si seria legal iniciar l’activitat a les noves vies sense un pla per enretirar les infraestructures que creuen els municipis, tal com exigeix la declaració d’impacte ambiental del projecte del Corredor Mediterrani.\nEls alcaldes han explicitat aquest dimecres el seu “malestar” per “la manca de resposta” del govern espanyol, que es va comprometre a reunir-se amb ells durant el mes de febrer per informar-los dels plans per desmantellar la via del ferrocarril que quedarà en desús. “Creiem que no tenen res i que no ens reuneixen perquè el projecte no existeix”, ha aventurat el batlle de Salou, Pere Granados.\nPer aquest motiu, abans que acabi el mes de maig, els cinc alcaldes es desplaçaran a Barcelona per forçar una reunió. En concret, llegiran un manifest davant la delegació del govern espanyol i el lliuraran al delegat a Catalunya, Enric Millo. Si després d’aquesta acció, en 15 dies no se’ls convoca a una reunió, han assegurat que es concentraran davant el Ministeri de Foment a Madrid.\n“Tenim seriosos dubtes que sigui legal”\nPer la seva banda, l’alcalde de Vandellòs i l’Hospitalet de l’Infant, Alfons Garcia ha expressat la seva preocupació pels incompliments i la manca de concreció del Ministeri de Foment. “Més enllà dels plans de cada municipi, el fonamental avui és que no tenim projecte ni pressupost i això ens preocupa molt”, ha exposat.\nGeneral, desmantellament, via, tren, costa, corredor mediterrani, Salou, Cambrils, Hospitalet de l'Infant


La fira Arco de Madrid presenta l'obra de set galeristes de Mallorca\nGómez-Baeza deixa la direcció després de 20 anys i prepara un projecte per a Palma\nFoto de família d'alguns dels galeristes i artistes mallorquins que han acudit a Arco.\nEls set galeristes de Mallorca presents a Arco 2006, la fira internacional d'art contemporani de Madrid que avui inauguren els reis, no es mostraven ahir preocupats davant dels previsibles canvis que s'acosten a partir de la pròxima edició, quan Lourdes Fernández rellevi Rosina Gómez-Baeza a la direcció de l'esdeveniment, que en aquesta edició compleix 25 anys amb Àustria com a país convidat.\nDe l'Illa han viatjat els galeristes Ferran Cano, Pep Pinya, Joan Guaita, Jerónima Martínez, de Maior; Xavier Fiol; Bernat Rabassa, d'Altair; Joan Antoni Horrach, d'Horrach Moyà, amb una àmplia llista d'artistes emergents i consagrats, noves incorporacions i els seus clàssics en aquest tipus d'esdeveniments. La pintura és el suport que més abunda en la proposta mallorquina, una de les més nombroses per comunitats.\nL'augment de galeries estrangeres a la recerca d'una major internacionalització, fet que aniria en detriment de la presència d'espanyoles, assumpte que cada any causa polèmica en una fira de selecció com aquesta, podria ser un dels pròxims canvis. Tanmateix no és una cosa que ahir tragués la son als nostres galeristes en la primera jornada de vendes, dedicada a professionals i col·leccionistes, perquè, una vegada aquí, «qualsevol fira d'art és, abans que res, comercial», com recordava Ferran Cano, encara que Arco s'hagi convertit també en un fenomen social que atreu milers de visitants al parc firal Joan Carles I.\n«A nivell mundial no hi ha idees noves per a les fires, han de purificar-se entre elles, personalitzar-se, sofisticar-se i vendre, perquè les despeses són tremendes», deia Guaita. «És difícil dir que hi ha canvis essencials perquè les fires van canviant segons ho fa el mercat», assenyalava Cano. «És important que estigui ben gestionada».\n«Arco ha anat creixent en presència internacional i ha de continuar treballant en aquesta continuïtat», apuntava Joan Antoni Horrach. Pep Pinya destacava la necessitat de «més galeristes i col·leccionistes estrangers de qualitat perquè, al final, el que conforma una gran fira són les galeries i els col·leccionistes», i Jerónima Martínez, de Maior, insistia en la «importància d'aquest esperit d'internacionalitat» perquè «donant-nos a conèixer donam a conèixer els nostres artistes».\nEl lament per la falta de col·leccionisme a Espanya és un altre dels temes clau en una cita com Arco juntament amb la presència d'art espanyol a l'estranger. Gómez-Baeza va citar ahir un informe del Banc d'Espanya «que afirma que l'art és ja el tercer objecte d'inversió preferit pels espanyols», però els nostres galeristes asseguren que «el col·leccionisme aquí encara és molt incipient i a la fira sempre hi ha un cert triomfalisme des del punt de vista comercial», deia Cano. «Encara hem de caminar, molt, en aquest sentit», apuntava Pinya. Quant al segon tema, recordava que «tots els governs» s'han oblidat de promocionar-lo.


Que son les Cartes de Serveis? - Ajuntament de Martorell\nInici > AJUNTAMENT > Cartes de Serveis > Què són les Cartes de Serveis?\nAmb l’objectiu de reforçar la qualitat dels serveis prestats a la ciutadania i la informació pública, l’Ajuntament de Martorell i el seu Patronat Municipal de Serveis d’Atenció a les Persones (PMSAPM) han elaborat un recull de cartes de serveis. S'impulsa així la gestió de la qualitat i el compliment de la normativa en matèria de transparència i bon govern, concretament l’article 59 de la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència accés a la informació pública i bon govern.\nLes cartes de serveis són documents públics mitjançant els quals s’informa a la ciutadania dels serveis públics que s’ofereixen, tant d’abast intern com extern, així com, de les condicions d’accés, els compromisos de qualitat adquirits, i els drets i deures que tenen els ciutadans en qualitat d’usuaris de les prestacions municipals.\nAnualment, totes elles són avaluades i revisades, ja que constitueixen un instrument viu, sotmès a un seguiment i avaluació periòdica i transparent. Són també una eina de gestió, ja que implica respondre millor a les necessitats i expectatives de les persones usuàries del servei i permet manifestar el seu rendiment i eficàcia públicament.\nFinalitat de les cartes de serveis\n- Apropar l’administració a la ciutadania.\n- Informar dels serveis que presta l’Ajuntament de Martorell i el Patronat Municipal de Serveis d’Atenció a les Persones.\n- Treballar per garantir a la ciutadania el dret a una bona administració establint un nivell adequat de qualitat dels serveis i controlant el seu manteniment.\nTant l’Ajuntament de Martorell com el seu Patronat són institucions que donen servei a la ciutadania, pel que les seves gestions s’orienten a la satisfacció de les seves necessitats i expectatives. Per aquest motiu, les cartes de serveis bàsicament s'adrecen als usuaris dels serveis.\nContingut de les cartes de serveis\nTotes les cartes de serveis presenten la mateixa estructura:\nContacte (adreces, telèfons i horaris)


El Parlament de Catalunya declara el seu suport unànime a les cooperatives en el marc de l’Any Internacional | Suara\nEl president de la Federació de Cooperatives de Treball de Catalunya (FCTC), Perfecto Alonso, acompanyat dels membres del Consell Rector de la FCTC, així com el seu director Guillem Perdrix, van participar a l’acte, conjuntament amb representants de la Confederació de Cooperatives de Catalunya i les federacions que en són membres.\nEls representants del moviment cooperatiu han estat rebuts pel conseller d’Empresa i Ocupació, Francesc Xavier Mena, el conseller d’Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural, Josep M. Pelegrí, així com el director general d’Economia Social, Cooperativa i Treball Autònom, Xavier López. Pelegrí ha afirmat que “si el món cooperatiu no existís, s’hauria d’inventar. És un model que sempre s’ha sabut adaptar als temps, promovent l’arrelament i l’exemplificació del treball”.\nAmb la seva declaració, el Parlament de Catalunya se suma al reconeixement internacional fet aquest 2012 per l’ONU a l’aportació de les empreses basades en principis, propietat de les persones que en són membres i que generen ocupació estable. La declaració del Parlament es produeix dos dies abans de la commemoració del Dia Internacional de les Cooperatives que més de 1.000 milions de persones celebraran aquest dissabte 7 de juliol.\nEl passat 26 de juny el Congrés dels Diputats va votar una declaració de suport a les cooperatives, en paral·lel a l’adhesió de nombrosos ajuntaments i comunitats autònomes a l’Any Internacional de les Cooperatives. La ciutat de Barcelona va ser la primera que va mostrar el seu suport a les cooperatives amb una declaració llegida al Ple de l’Ajuntament el 30 de novembre de 2011.\nCatalunya compta unes 4.800 cooperatives, de les quals un 75% són de treball associat. Durant el primer trimestre de 2012, la xifra de noves cooperatives a Catalunya és quasi un 4% superior que el darrer trimestre de 2011. La salut de les empreses cooperatives es manifesta en el fet que en una època de severa crisi com l’actual, l’empresa cooperativa ha perdut un 33% menys de llocs de treball que el conjunt de l’economia catalana. En l’àmbit estatal durant els últims anys de debilitat econòmica, la destrucció d’ocupació en el sector cooperatiu ha estat sis punts inferior a la de la resta d’empreses.\nMés informació sobre la campanya Any Internacional de les Cooperatives de la Federació de Cooperatives de Treball de Catalunya al web http://www.coop2012.cat\nMireu les fotografies de l’acte al Parlament a la pàgina de Facebook de la FCTC: http://www.facebook.com/cooperativestreball


Pol i Rafel Codina: fer joies per llars I Revista Iluro\nPersonalPol i Rafel Codina: fer joies per llars\n118 anys d’història; d’arrelament a la ciutat, arriben al seu punt final. La Serralleria March, un dels negocis més representatius de la Mataró artesana i creativa, marxa de la ciutat. Can March canvia Mataró per Argentona, després de no poder complir amb els requeriments tècnics que l’Ajuntament fixa pels locals industrials. A Mataró tothom coneix l’emblemàtic local i taller del Camí Ral que la Serralleria March ha mantingut obert des de fa més d’un segle. Pol Codina, besnét del fundador del negoci, i Rafel Codina, el seu pare i un dels grans impulsors de Can March, ens obren les portes del seu taller per explicar-nos com han viscut el trasllat. La ciutat perd un símbol i un referent de la forja de ferro a tot el país. “Ja fa temps que alguns veïns nous de la zona es van queixar pel fum i el soroll. Durant la pandèmia tot va anar a més i vam rebre algunes visites per veure si la xemeneia complica amb la normativa. Tot estava correcte, però el detonant va ser el soroll. És molt que un taller amb tants anys de vida compleixi amb totes les normatives actuals. La llicència d’activitat que li van concedir al meu pare era antiga, i posar-la al dia suposa uns costos inviables d’assumir”, recalca Pol Codina, qui ara dirigeix el negoci.\n“Al final, ens va arribar un informe tècnic amb un conjunt de requeriments que ens donava un marge de temps molt curt per posar-ho tot al dia. Per qüestions de logística i tècniques vam acabar decidint marxar del local”, afegeix. En Pol i en Rafel lamenten que les normatives “siguin tan estrictes”, sobretot a les ciutats, i que l’Ajuntament “no hi pugui fer massa res”. “Des de l’ens públic, com que nosaltres som dins de l’àmbit privat, sembla que no hi ha manera d’ajudar a perfils com el nostre. A les ciutats, cada cop desapareixerem més”, apunten els Codina amb resignació. Per en Rafel, sortir del Camí Ral suposa tristor, ja que per ell, Can March és casa seva; de tota la vida. “A Catalunya, tallers de forja artística com el nostre n’hi ha molt pocs. Com que fem projectes grans, tenim treballadors i dissenyem i executem les peces, tot es complica. És com tenir una fàbrica i requerim d’una infraestructura difícil de tenir al centre d’una ciutat”, exposa Rafel Codina ■\n“És molt difícil que un taller amb tants anys de vida compleixi amb totes les normatives actuals”\nDominar el ferro\nEn la nostra visita a la Serralleria March, en Rafel ens va explicar quins elements diferenciadors han permès que el negoci s’hagi mantingut actiu des de fa quasi 120 anys. “El meu avi, en el temps d’en Puig i Cadafalch, feia un estil de ferro. El meu oncle, quan agafa el negoci, en fa un altre, diferent del meu i de l’actual del meu fill. Aquesta és la gràcia de Can March, que mai hem tallat les ales a la generació jove que pujava aprenent l’ofici”, relata. Segons Rafel Codina, la família sempre s’ha “transmès el coneixement”, però donant marge als joves “perquè volessin sols i introduïssin elements innovadors”. La “gràcia” de la feina de forjador és saber “dominar el ferro com si fos un llapis”. “Dins del gremi, sempre diem que amb el ferro pots fer el que vulguis, però la gent es pensa que només ens dediquem a doblegar el material. I no és cert. S’ha de saber la qualitat del ferro, com s’ha d’escalfar, com s’ha de soldar i tenir una sensibilitat artística i de disseny per poder projectar el projecte i executar-lo”, ens explica en Rafel. “Amb un simple llapis, un bon forjador ha de poder dibuixar-li al client l’essència de la peça que ens demana”, sentència ■\n“ÉS UNA LLÀSTIMA QUE MATARÓ DEIXI PERDRE AIXÒ. LA CIUTAT PERD IDENTITAT”\n‘Joiers’ de llars\nPare i fill defineixen com a “llàstima” el fet que Mataró deixi perdre negocis com el seu. “Al final es perd identitat de la ciutat, perquè som un reducte molt específic. Jo sempre ho comparo així: nosaltres som com joiers de llars. Fem sabates a mida per les cases”, valora en Pol Codina. El seu pare, el Rafel, expressa amb resignació el tracte diferencial que reben forjadors d’altres països, amb els quals es té relació des de fa anys. “Nosaltres fem trobades amb forjadors d’arreu i coneixem a professionals artesans d’altres països que es dediquen al nostre sector. I ho he de dir: els cuiden molt més que aquí. A Catalunya es passa de tot i això és trist”, apunta amb fermesa. “Seria diferent si fóssom moltes empreses, però al final, de tallers com aquest, n’hi ha quatre. A Argentona estan molt contents amb la nostra arribada, ens han rebut molt bé”, afegeix Rafel Codina. Des que es va anunciar la marxa de la Serralleria March cap al carrer Aixernador número 27 d’Argentona, les mostres de suport de mataronins i mataronines han estat constants. “Al final, la història d’aquest local és la història de tota una família”, valoren pare i fill. Als nostres entrevistats encara els costa assimilar el fet que no s’hagi pogut evitar la seva marxa de Mataró. “Sembla que, o fas un museu i el pagues tu, o no hi ha opció de mantenir el local. Nosaltres ja tenim suficient feina perquè la flama d’aquest ofici no s’apagui”, reitera Pol Codina. Des de Can March es va intentar proposar deixar obert el local del Camí Ral com a indret de patrimoni cultural mataroní i, a canvi, poder disposar d’una cessió d’un local dins de la ciutat. Però no ha estat possible. “A Mataró els locals són cars i nosaltres no podem anar a qualsevol lloc. Marxem d’un espai amb un pes i una personalitat històrica destacada i sap greu quedar-se sense identitat”, ens transmeten els Codina ■\nArticle anteriorReportatge: la Teixidora, en el punt de mira\nArticle següentL’Hospital de Mataró organitza sessions grupals per a famílies amb fills amb diagnòstic recent d’autisme


Vicente Pérez compleix les expectatives en el crono de Jerez - Esponsorama\nVicente Pérez compleix les expectatives en el crono de Jerez\nGran Premio de España QP\nEl circuit de Jerez ha estat acompanyat per les altes temperatures i, per al delit dels participants i la seva afició, en Moto3 s’ha pogut viure una interessant jornada de cronometrats.\nEl “wild card” en aquest Gran Premi d’Espanya de la Reale Avintia Academy, Vicente Pérez, ha pogut rodar en condicions molt bones; això li ha permès classificar-se dins de l’objectiu que l’equip tenia marcat.\nLa Reale Avintia Academy ha marcat un top 20 com la posició òptima per al pilot Valencià.\nVicente demà sortirà en graella en la amb vintena posició, amb un excel·lent crono de 1’47.385 i bon rodatge, que li va a beneficiar de cara a la pròxima cita del FIM CEV.\n“Estic bastant content. Hem aconseguit el nostre objectiu, que era top 20. Amb el que em quedo per destacar és el temps que hem fet. S’ha realitzat una tasca molt bona per a l’entrenament i això s’ha vist en el crono . Estic treballant molt per optar a estar més amunt en el FIM CEV i avui he marcat un dels meus millors temps. L’important és que tinc molt poca diferència amb els meus rivals; si hagués fet sis dècimes menys podria classificar-me quart, que és la mínima. Demà espero fer una bona sortida i estar lluitant estar dins dels punts. Vull donar les gràcies sempre a l’equip, el meu mànager i el circuit de València que sempre em donen suport”\n“Estem molt satisfets amb el top 20. A l’inici de la sessió de classificació ens hem emocionat perquè ha estat setè molt de temps. Per a un “wild card” fer aquesta posició, a un escàs segon del líder, és un èxit. Vicente compta amb molt de ritme en carrera i si té una sortida correcta pot emportar-se algun punt. Si sap aprofitar la calor de l’afició segur que farà una gran carrera”


El Govern rep el MoraBanc Andorra després de guanyar la primera Lliga Catalana de bàsquet\nEntrenadors, jugadors i directius s'han trobat amb Martí i Gelabert\nANA Andorra la Vella | 12/09/2018 21:07\n651x366 El cap de Govern, Toni Martí, i la ministra de Cultura, Joventut i Esports, Olga Gelabert, amb la fotografia dels campions de la Lliga Catalana. / M. P. (ANA) El cap de Govern, Toni Martí, i la ministra de Cultura, Joventut i Esports, Olga Gelabert, amb la fotografia dels campions de la Lliga Catalana. / M. P. (ANA)\n651x366 Guille Colom amb el trofeu de la Lliga Catalana, durant la recepció que el Govern ha ofert al MoraBanc. / M. P. (ANA) Guille Colom amb el trofeu de la Lliga Catalana, durant la recepció que el Govern ha ofert al MoraBanc. / M. P. (ANA)\n651x366 La ministra de Cultura, Joventut i Esports, Olga Gelabert, amb la fotografia dels campions de la Lliga Catalana. / M. P. (ANA) La ministra de Cultura, Joventut i Esports, Olga Gelabert, amb la fotografia dels campions de la Lliga Catalana. / M. P. (ANA)\n651x366 El cap de Govern, Toni Martí, i la ministra de Cultura, Joventut i Esports, Olga Gelabert amb els jugadors, tècnics i directius del MoraBanc. / M. P. (ANA) El cap de Govern, Toni Martí, i la ministra de Cultura, Joventut i Esports, Olga Gelabert amb els jugadors, tècnics i directius del MoraBanc. / M. P. (ANA)\n651x366 El cap de Govern, Toni Martí, conversa amb el president del BC MoraBanc Andorra, Gorka Aixàs. / M. P. (ANA) El cap de Govern, Toni Martí, conversa amb el president del BC MoraBanc Andorra, Gorka Aixàs. / M. P. (ANA)\nEl cap de Govern, Toni Martí, i la ministra de Cultura, Joventut i Esports, Olga Gelabert, han rebut aquest dimecres a la tarda al MoraBanc Andorra a l'edifici administratiu. Després de proclamar-se diumenge passat campions de la Lliga Catalana de bàsquet per primera vegada a la seva història, l'equip aterra al Principat per brindar el triomf que va aconseguir enfront el Barça Lassa.\nEn l'acte, el cap de Govern ha felicitat els jugadors i els ha incentivat a continuar amb aquesta ratxa. "És una victòria que s'ha de celebrar i estem molt contents de poder rebre els jugadors aquí", ha afirmat Olga Gelabert en la seva intervenció. A més, la ministra ha volgut destacar la integració dels jugadors estrangers al país, ja que "mai fan un lleig en el moment de saludar i aquesta proximitat fa enfortir els lligams amb la ciutadania".\nD'altra banda, Gelabert ha volgut destacar també l'actuació de l'equip de futbol nacional, ja que "vam poder veure el cinquè empat consecutiu i també cal felicitar-los".


L'entitat traslladarà l'activitat del seu taller tèxtil al polígon de La Seu d'Urgell i utilitzarà la nau actual per classificar i emmagatzemar objectes de segona mà\nper Redacció 15/12/2017 18:00h\nDos treballadors de Nougrapats carregant un carro de roba des del magatzem | LleidaDiari.cat\nCàritas d'Urgell, a través de l'empresa d'inserció laboral Nougrapats, preveu acabar aquest 2017 arribant als 300.000 quilos de roba usada recollida mitjançant la vuitantena de contenidors instal·lats en diferents municipis d'arreu de la diòcesi. Aquest és el volum més alt que s'ha registrat des de l'any 2004, quan va obrir a La Seu d'Urgell la botiga de moda i complements de segona mà 'Grapats'. Segons el director d'aquesta entitat, Josep Casanova, la xifra es pot acabar duplicant en els anys vinents, motiu pel qual preveuen traslladar l'any que ve l'activitat del seu taller tèxtil a una nova nau més gran, que s'ubicarà al polígon industrial de la capital alturgellenca.\nTot i que les donacions de roba usada han anat creixent a mesura que s'ha anat incrementant el nombre de contenidors de recollida, sobretot han augmentat en els darrers quatre anys, passant de 80 a les 300 tones previstes per aquest 2017. En aquest sentit, el director de Càritas d'Urgell, Josep Casanova, ha indicat que la xifra potencial se situa en 600 tones anuals, el doble del seu volum actual. «Hi ha un canvi d'hàbit en la gent que pensa que és útil donar roba», ha afegit.\nAra per ara, una desena part del tèxtil que els arriba es distribueix entre els usuaris de l'entitat i també es ven a la botiga 'Grapats' que hi ha a la ciutat. Bona part de la roba, però, s'envia al consorci d'entitats de la Cooperativa Roba Amiga, que la ve a recollir en un tràiler dos cops al mes, aproximadament. Mentrestant, les peces que no es poden reutilitzar van a parar a les plantes de reciclatge Per tal de gestionar millor tot aquest material, Càritas d'Urgell traslladarà durant l'any 2018 aquesta activitat a una nau de majors dimensions, al polígon industrial de La Seu d'Urgell.\nL'actual taller, situat a l'Avinguda Guillem Graell de la capital de l'Alt Urgell, es continuarà utilitzant per rebre, classificar i emmagatzemar altres tipus d'objectes de segona mà. De moment, aquesta i altres tasques, com ara el desmuntatge de comptadors, es duen a terme en altres espais. La idea és centralitzar-ho tot per facilitar després la seva distribució. De fet, una part dels objectes usats es posen a la venda al nou establiment 'Grapats encants', que va obrir a finals de novembre d'enguany. La nova botiga contribueix a donar sortida a tot aquest material que reben tant de donacions particulars o d'entitats -entre elles l'andorrana Carisma- com de comerços, que els ofereixen productes que han quedat fora d'estoc.\n'Grapats encants', que s'inaugurarà oficialment el 22 de desembre, compta amb uns 2.000 objectes diferents, entre elements de decoració, utensilis per a la llar, joguines o, en aquestes dates, ornaments nadalencs, entre d'altres. L'establiment pretén ser una eina per al foment de la reutilització, donant «utilitat a objectes o coses que la gent té a casa guardats», segons ha dit Casanova. L'altre gran objectiu d'aquest nou projecte és el d'inserir al mercat laboral i social a joves amb discapacitat o amb problemes de salut mental. Per tal d'oferir un servei d'atenció a aquest col·lectiu, Càritas d'Urgell va posar en funcionament el passat setembre el projecte 'Activa't', del qual en formen part vuit persones de la comarca de l'Alt Urgell.\nSurten a la llum els tuits 'contra Espanya' que va publicar el professor del Pallars\nLa Noguera se suma als actes solidaris amb motiu de La Marató


La Generalitat preveu aprovar els pressupostos d'aquí a dues setmanes - Diari de Girona\n?La Mesa ja va acordar a mitjans de març un sistema excepcional de delegació de vot pels plens ?Fonts de la presidència del Parlament indiquen que ja es podria fer la setmana que ve\n11·04·20 | 23:33\nLa portaveu del Govern, Meritxell Budó, durant la roda de premsa d'ahir. ddg\nDe fet, la Mesa va acordar el 13 de març, per unanimitat, adoptar un sistema excepcional per celebrar plens per qüestions urgents o relacionades amb el coronavirus. Segons aquesta entesa, hi participarien un màxim de 21 diputats -com a una comissió legislativa- i un diputat de cada grup tindria delegat el vot de la resta de grup parlamentari. Els pressupostos que arribaran a la cambra van ser pensats en una situació molt diferent a l'actual i el mateix president del Govern va admetre en una entrevista a Rac1 dijous que «no serveixen», però sí que considera que «donen un marc per fer els canvis que calguin». De fet, Torra estén la mà a l'oposició per treballar conjuntament els comptes un cop s'aprovin la setmana que ve i prioritzar la despesa sanitària. Alguns dels grups, com els comuns, amb qui el Govern ha negociat els comptes, han assenyalat que caldrà modificar-los, per exemple amb un pla de rescat social i econòmic davant el coronavirus. El president del Govern, Quim Torra, va expressar fa mesos que anunciaria la data de les eleccions un cop s'aprovessin els pressupostos. A dia d'avui, però, la perspectiva ha canviat amb l'emergència sanitària damunt la taula i el cap de l'executiu no pensa en calendaris electorals: «Les eleccions no em preocupen ara», afirma.\nGirona Acull fa una acció per reclamar llibertat de moviments per a migrants i refugiats: "Volem ser refugi"