Balanç positiu del projecte d'acompanyament educatiu a les escoles de la Seu - FÒRUM.ad\nBalanç positiu del projecte d’acompanyament educatiu a les escoles de la Seu\nOn: 22/03/13 15:15\nDesprés d’haver-se posat en marxa el passat mes de gener el projecte d’acompanyament educatiu a la Seu d’Urgell, les entitats organitzadores, els centres educatius i els voluntaris en fan una valoració “molt positiva” del seu funcionament.\nAquesta primera valoració es desprèn arran de la primera reunió participativa de seguiment que han celebrat aquesta setmana les diferents parts que fan possible aquest projecte adreçat a l’alumnat de primària de la Seu d’Urgell.\nRecordem que l’objectiu principal d’aquest projecte és afavorir l’èxit educatiu de tot l’alumnat, i alhora vetllar per la igualtat d’oportunitats de tots els nens i nenes de la ciutat. El projecte té com a finalitat que l’alumnat pugui gaudir d’unes condicions que els ajudin al seguiment del currículum escolar, a adquirir hàbits d’organització i d’estudi, a planificar el treball escolar i a aprofitar totes les oportunitats que tenen al voltant en el desenvolupament del seu procés de creixement personal.\nAquest projecte s’emmarca en el Pla Educatiu d’Entorn, i l’impulsa l’Ajuntament urgellenc, els Serveis Educatius de l’Alt Urgell-Cerdanya del Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya juntament amb Càritas d’Urgell i La Seu Solidària.\nEn aquest projecte el fan possible una trentena de voluntaris que fan de monitors d’aquests nens i nenes que prenen part en aquesta activitat d’estudi assistit. Els voluntaris són mestres jubilats, així com mestres en actiu o bé estudiants en pràctiques i persones en actiu o jubilades que presten el seu temps lliure per esdevenir el referent de l’alumnat en el seu procés d’aprenentatge i que alhora són els qui valoren positivament l’esforç d’aquests nens i nenes.\nEn aquest sentit, els monitors acompanyen l’alumnat per tal de reforçar els seus hàbits escolars i que puguin desenvolupar tècniques d’estudi, així com facilitar que aquests nens i nenes puguin integrar-se en el grup tot afavorint les estratègies de col·laboració mútua en la resolució de les tasques escolars, entre d’altres objectius que engloba aquest projecte.\nPrevious Post: Encamp es suma a l’Hora de la Terra\nNext Post: “Fem botifarres”, nou taller a la Seu per aprendre a elaborar aquest embotit dirigit a nens


Riverside Garden Hotel Taicang Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNo.38 Zhenghe E Rd, Liuhe Town, Taicang, Taicang, Xina, 215431 - Veure al mapa\nConvenientment situat a Taicang, Riverside Garden Hotel és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Riverside Garden Hotel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, instal·lacions per a reunions i banquets , centre de negocis.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, servei de despertador, escriptori, telèfon, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Riverside Garden Hotel.


La Malla proposa dansa amb el Dansat 2010\nDel 7 a l'11 d'abril se celebra a Barcelona la 7a edició del Dansat, el festival la consigna del qual és "la dansa a prop teu". La voluntat del festival és acostar la dansa contemporània al públic i que sigui a l'abast de tothom. El SAT! Teatre de Barcelona serà el marc on tindran lloc les representacions.\nAquesta edició ve carregada de bones propostes i artistes com els coreògrafs Sol Picó, Roberto Oliván, les companyies La Macana o la britànica Company Chameleon, Duda Paiva Company o dansa per a la canalla amb Nats Nus.\nTots els públics poden fer un cop d'ull a la dansa contemporània. Dansat és una garantia per a sentir-la més propera.


Distribució del mascarell comú\nEl mascarell comú, mascarell atlàntic o simplement mascarell o soteler i bec de trinxet a les Balears (Morus bassanus) és un ocell marí de la família dels súlids (Sulidae). És el major membre de la família, i l'únic que es pot contemplar en aigües properes als Països Catalans.\nSón aus pelàgiques que habiten a l'Atlàntic Nord. Crien en grans colònies, als penya-segats cara al mar o en petites illes rocoses, a Islàndia, Noruega, Illes Feroe, Illes Britàniques, Bretanya, Terranova i Canadà.\nLes aus joves emigren cap al sud, arribant un petit nombre a l'equador. Els adults també es dispersen, arribant al Golf de Mèxic i el Mediterrani.\n↑ Distribució i moviments migratoris dels mascarells comuns a GROMS Rev. 10-09-2010\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Mascarell_atlàntic&oldid=19618170»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 feb 2018 a les 10:36.


MSF demana a la UE un mecanisme que pose fi a l’espera dels vaixells de rescat - À Punt\nMSF demana a la UE un mecanisme que pose fi a l’espera dels vaixells de rescat\nLes organitzacions humanitàries denuncien que la falta de testimonis amaga les morts al Mediterrani, amb vora 600 morts segons xifres oficials.\nUn grup de migrants es trasllada des del vaixell Ocean Viking al port de Malta, el 23 d’agost de 2019\n26 d'agost 2019 - 17:10\nA la dramàtica situació que viuen les persones que es llancen a la mar Mediterrània per a fugir de guerres, tortures i violacions sexuals, s’ha afegit el fet de trobar-se encallat durant dies a bord d’un vaixell en espera de trobar un port segur. L’ONG Metges Sense Fronteres (MSF) ha fet una crida internacional per a demanar als països de la Unió Europea que acorden un mecanisme permanent de rescat i no acords puntuals per a cada situació.\n“No pot ser que aquests bloquejos se succeïsquen en el temps, el mecanisme ha de ser molt més ràpid”, ha lamentat en Les notícies del matí la delegada Ana Tomás, que recordava els catorze dies d’espera de l’Ocean Viking amb més de 300 migrants a bord. La portaveu de MSF ha alertat que la gent continua fugint de l’horror de Líbia i té el dret de fer-ho, de trobar un lloc segur on demanar asil. “En l’Ocean Viking ens contaven que havien patit violència sexual, tortures amb plàstic líquid, maltractes amb pals i pistoles, i l’única opció que tenien era fugir”, ha expressat durant l’entrevista telefònica.\nAra, el vaixell de MSF i SOS Mediterranée condueix en direcció nord-oest per a canviar la tripulació i tornar a la zona de rescat. Per això, demanen que els estats europeus posen en marxa un dispositiu perquè no es torne a repetir el temps d’espera que s’ha viscut anteriorment. “El que no farem és seure i mirar com la gent s’ofega al Mediterrani. Mentre les persones estiguen en aquesta situació i no hi haja una operació de rescat per part de les institucions europees, que és el que demanem, tornarem al mar”, ha expressat Tomás.\nVora 600 persones ofegades en 2019\nAmb freqüència es criminalitza les persones que fugen i les ONG que treballen en operacions de rescat i salvament. Tomás ha lamentat que aquest no és el focus informatiu, sinó la situació d’emergència humanitària i el fet que les ONG actuen perquè les institucions europees “no compleixen la seua tasca”. “No podem permetre que aquests discursos xenòfobs s’introduïsquen en la gent”, ha alertat.\nEls informes oficials des de gener de 2019, segons ha recordat la delegada de MSF, xifren en quasi 600 les persones ofegades al Mediterrani central. No obstant això, les organitzacions humanitàries denuncien que les dades són molt superiors i que la falta de testimonis amaga les morts a la mar.


el blog de irene : VISITE AMB EL MRP L'ESCOLA CONGRÉS INDIANS A BARCELONA\nVISITE AMB EL MRP L'ESCOLA CONGRÉS INDIANS A BARCELONA\nEl passat dissabte 15, ens desplaçarem alguns mestres del MRP a Barcelona per visitar l'escola Congrés Indians, una mestra de la qual ens havía visitat el una anterior sessió de l'escola d'Hivern,\nVa ser una experiència molt interessant, per què aquesta escola no se sembla en res a qualsevol de les que estem acostumbrats a vore per ací.\nÉs una escola nova, en barracons, que, per ara, sols té alumnat de 3 anys d'nfantil, fins a primer de primària.\nFunciona per ambients i ens deixà a tots amb la boca oberta.\nEn Congés Indians les famílies tenen una tasca directa molt important...\nNo sols ferem visita, també vam fer una sessió de formació.\nEstic segura que tots i totes varem eixir amb moltes idees estimulats per reflexionar sobre la nostra pròpia escola.\nEls ambients són entorns estimulants on els infants es poden moure lliurement, escollir i desenvolupar-se d’una forma natural en relació als seus interessos i motivacions. Són espais que respecten la diversitat, que tenen en compte en tot moment el ritme individual de cada infant.\nEl docent passa a un segon terme. Evidentment, coordina i és un estímul per a l’infant; però els nens i les nenes són els veritables protagonistes quan interactuen amb els materials, circulen pels espais i duen a terme les seves activitats. Els adults observen, reestructuren els espais i vetllen perquè les normes que, lentament es van establint, es respectin. A partir de l’observació, es reformulen plantejaments i es valora com s’acompanya cada infant, segons el seu moment.\nL’autonomia de les criatures també permet que l’adult pugui ser-hi quan algú ho necessita i pugui fer altres intervencions puntuals. Així podem respectar la diversitat de l’alumnat i podem atendre les situacions que es produeixen en aquests entorns tan rics. Al mateix temps, el docent adquireix un gran coneixement de cada infant ja que aquest plantejament facilita la interacció i permet la creació de vincles molt potents.\nEls ambients van evolucionant i modificant-se a mesura que el curs avança, sempre responent als interessos i necessitats dels alumnes. Per això, treballar per ambients requereix molta organització i una constant recerca de materials de qualitat. L’organització és una qüestió comuna a qualsevol altre centre i la recerca és un estímul creatiu i interessant per a qualsevol docent.\nPublicat per irene peirats roig a 11:42\nEtiquetes de comentaris: formació, visites\nJORNADA LUDICO- REIVINDICATIVA AL ROSARIO PÉREZ\nCREMEN LA FALLA DELS DONYETS DEL MENJADOR\nVISITE AMB EL MRP L'ESCOLA CONGRÉS INDIANS A BARCE...\nHISTÒRIA CLÀSICA: GRÈCIA I ROMA\nUN POC D'HISTÒRIA...\nPER QUÈ MÚSICA A L'ESCOLA?\nLES AMPES ES MANIFESTEN CONTRA LES RETALLADES


JMSolanes | Escriptori remot Archives\nCategoria: Escriptori remot\nAquesta entrada és un complement a la de creació de la porta enllaç d’Escriptori Remot per la connexió des de l’exterior de la xarxa. Si bé en l’esmentada entrada s’aborda la configuració en la part servidor de la porta enllaç, en aquesta es realitza la configuració al client per poder establir la comunicació des de […]\nCategoria/es: Escriptori remot\nEtiquetes: escriptori remot, tothom\nPorta enllaç Escriptori Remot\nLa connexió d’Escriptori Remot permet treballar amb un equip mitjançant una connexió remota, ja sigui una màquina virtual o un servidor de sessions. Però què passa quan l’usuari no es troba dins la xarxa interna, sinó que ha de fer la connexió des de l’exterior? No pot fer la connexió remota directe mitjançant Internet als […]\nEtiquetes: escriptori remot, sysadmin\nPortal Web d’Escriptori Remot\nUna de les característiques d’aquest entorn és poder publicar directament les aplicacions mitjançant un portal web. Són les conegudes RemoteApp. Una forma més senzilla pels usuaris de poder accedir a les aplicacions, sense realitzar complicades configuracions en els seus equips. N’hi ha prou en accedir a una adreça URL i seleccionar l’aplicació que es vol executar […]\nEscriptori Remot de sessió\nAvui dia, en molts llocs de treball, el poder accedir a la informació des de qualsevol lloc i dispositiu, ha passat de ser una anècdota a una necessitat. Cada cop més, els directius de les empreses, la força comercial, els tècnics, etc… demanen poder accedir a la informació estiguin on estiguin. Sobretot en entorns de […]\nEtiquetes: escriptori remot, sysadmin, windows 2012 R2


www.clubesportiuarenysdemunt.com - Inici\nInici preinscripcions Campus d'estiu\nJa s'han iniciat les preinscripcions per als campus d'estiu del CEADM. Com cada any tenim dos campus, el de Futbol i el Multiesportiu. L'inici dels campus serà del 27/06/2022 i finalitzaran el 29/07/2022\nPodeu fer les preinscripcions a través del següent enllaç\n*La preinscripció no dona plaça directe al campus.\nEl CEADM estrena el seu Podcast\nA partir de setembre el CEADM estrenarà el seu propi espai radiofònic a la web. Es tractarà d'un podcast setmanal on s'informarà de l'actualitat del club, i que aproparà l'aficionat als membres que el formen.\nTambé volem que participeu en aquest espai perquè vosaltres sigueu part d'aquest podcast. Per això ús deixem una petita votació.\nT'agradaria que parléssim del projecte esportiu de la pròxima temporada amb els coordinadors del club al nostre podcast?\nEl 1r Partit de les Veteranes del CEADM\nL'equip de les veteranes del Ceadm van jugar ahir el seu primer partit en front del Canet F.C. El partit amistòs es va disputar al Municipal del CEADM a les 21:00h.\nEl resultat final va ser de 0 - 5 a favor de l'equip visitant.\nUna nova experiéncia per l'equip que esperem la próxima temporada vagi a més.\nEl Benjamí B campió de lliga\nEl Benjamí B es va proclamar campió de lliga la jornada anterior en front del Bigues i Riells per un resultat de 1-2. Aquest cap de setmana han rebut la copa de campions. Enhorabona a tots els membres de l'equip per la feina feta durant tota la temporada.\nHoraris cap de setmana 22 i 23 d'Abril\nAquest cap de setmana el Prebenjamí i el Benjamí-A, juguen el dissabte al matí fora de casa en enfront del Palautordera i el Vilassar de Dalt respectivament.El Benjamí B, Aleví i Infantil juguen a casa el mateix Dissabte en enfront del Salesians, Calella i el Pla d'en Boet, mentre que el diumenge els Veterans reben a les 8:30 el club àt. Teià i el Sènior al Calella a les 12:00 del migdia al Municipal.El Sènior B per la seva part viatge al camp dels salesians de Mataró.\nEl nostre Benjami-A i l'Aleví al KOMM MIT\nAquest cap de setmana els nostres equips del Benjamí-A i l'Aleví han participat en el torneig internacional Komm mit. El Komm mit, es un torneig que es celebra des de 1983, on participen equips de varis països com Itàlia, França, Espanya... En aquesta ocasió, el torneig es celebrà a Calella, més exactament al camp de La Muntanyeta.\nL'Aleví va jugar divendres, va tenir la mala sort de tocar-li un grup molt fort i difícil, quedant eliminat en la fase de grups, així i tot va realitzar un gran torneig i una nova experiencia.\nEl Benjamí-A actual líder de la seva divisió, va aconseguir la 3a posició de la seva categoria guanyant el partit pel tercer i quart lloc. Molt bona actuació, i un premi a la gran temporada que estan realitzant.\nEl Benjamí - A, ha assumit el liderat de la 3a divisió (grup 14) aquest diumenge, després d'una victòria molt treballada en front del Hamelin-Laie al Municipal d'Arenys de Munt.\nEl club va fer una crida als socis per tal d'animar el seu equip en un partit tant important, crida que va ser molt acceptada per als aficionats.\nEl Ceadm ha començat molt concentrat i realitzant un joc molt superior amb una defensa molt sòlida, i atacant molt bé la porteria rival, fet que ha ocasionat que els jugadors de Josep Vives i David Cerrato, aconseguissin marxar a la fi del segon quart amb el resultat de 3-0 a l'electrònic. El tercer quart a començat amb un rival que ha pressionat, ha tret el seu millor futbol i ha assolit el 3-2 en el marcador, posant els nervis a l'afició local, que ha vist com finalment el seu equip ha aconseguit mantenir el marcador fins al xiulet final.\nA falta de set jornades per acabar el campionat el Benjamí es manté sense cap derrota en tota la lliga i fa un pas de gegant cap al titol.\nPrimer partit de l'Escoleta\nAvui 10/04/2022 l'equip dels més menuts del club, dirigits per en Jordi i la Jana han jugat el seu primer partit enfront del Canet F.C. Els nostres petits s'ho han passat d'allò més bé, han pogut gaudir d'un partit on el resultat és el de menys i on s'ha vist el futur del nostre club.\nLa revetlla del centenari\nEl CEADM fem 100 anys d'història i ho volem celebrar amb tots vosaltres. Es per això que el dia 23/06/2022 celebrem La Revetlla del Centenari, just el dia en el que es va fundar el nostre club ara fa 100 anys.\nVols aprendre a jugar a futbol i viure l'experiència de formar part d'un equip i un club amb 100 anys d'història?\nAquí et presentarem el nou projecte formatiu del club per la formació de jugadors des de el més petits fins al més grans!\nPer més informació no dubteu en preguntar!!\nVols jugar a futbol la temporada vinent?\nFes ja la teva preinscripció i forma part d'un club amb cent anys d'història.\nUneix-te al CEADM


CLUB CICLISTA CASSÀ: Cursa Es Pollastre\nCursa Es Pollastre\nCorredors del Club: Carles Ruscalleda, Eduard Cabarrocas i Francesc Rabionet\nHem començat direcció al Mas Marcó, allà hem agafat el camí que ens portarà directa i tot pujada, fins el Mas Nou, al golf. Camí de baixada ràpida, molt ràpida amb molts de salts, un cop a baix, tornem a pujar al Mas Nou. Km 12, baixem per un camí/corriol paral.lel a l'urbanització de Bell-lloc, ens tornem a enfilar fins a arribar quasi a tocar de l'urbanització Roca de Malvet, ara sí tot baixada fins a la línea de sortida, km.20, moment psicológic.... seguir o parar... es pollastre o sa gallina, res a fer el coco funciona bé i els del Club Ciclista Cassà som de terra ferma...seguir i acabar es Pollastre.\nA partir d'aquí el circuit és quasi idèntic al de la Cursa de muntanya, el Sa Guilla però al revés, haurem de baixar de la bici vàries vegades de la bici. Pujem a Pedralta, pel corriol, es puja bé excepte un punt que és on han marcat la pujada del d'Es pollastre, qui la fa a sobre la bici li regalen un pollastre, no la va fer ningú, ni en Trayter. Un cop a Pedralta, km.25, baixar el corriol, molt divertit, ens ho passem bé. Ens fan pujar a la Roca del Sol per la pista, uff aquí les cames de la gent ja comencen a fer figa, a dalt avituallament, reavituallament, i contravituallament...comencem a estar rostits. Km.30.\nBaixem pel corriol de la Roca del Sol...espectacular, baixar per sobre la roca és adrenalític, molta gent ho ha de fer a peu, ei, els de Cassà no. A partir d'ara caminets no destacables, únicament el corriol que passa per les vies d'escalada de Solius. Ens fan fer una mica de volta, algun corriol per dintre bosc, tot planer per anar tornant cap a la sortida i acabar fent 42 km.\nBona cursa, bona organització, bons paisatges, bons avituallaments, potser hem trobat a faltar algun control.\nCopa Gironina BTT 2010


Botiga online de torrons artesans, dolços i pastisseria | Planelles Donat\n1-35 of 44 products\nTots els nostres torrons, dolços i assortiments\nENVIAMENT GRATUÏT A PENÍNSULA PER A COMPRES SUPERIORS A 150€\nÉs característic per la seva textura oliosa. Per a nosaltres és el torró més característic i més important. Ha d’estar torrat al punt perquè resalti lleugerament l’ametlla i la mel. En el fi tota l’ametlla és mòlta i té un acabat molt delicat.\nTorró molt tradicional que tot i semblar d’aspecte torró de Xixona és diferent tant pels ingredients com pel mètode d’elaboració. Es diu torró a la pedra perquè s’elabora amb un molí de pedra que va molent les ametlles convertint-les en una crema suau a la que després se li afegeix ralladura de llimona i canyella.\nÉs el més apreciat i característic de Catalunya. S’elabora a partir d’una base d’ametlles moltes i barrejades amb gema d’ou. Posteriorment, la part superior del torró es crema amb una fina capa de sucre i una plantxa calenta per aconseguir així una textura més sofisticada.\nTambé conegut com “de canyella” és un altre clàssic. Al massapà hi incorporem el rovell de l’ou, i per Nadal li posem una ratlla de canyella al mig. És molt apropiada la utilització de l’ametlla mollar.\nLa nata s’incorpora per suavitzar el massapà i el fa més sofisticat, les nous aporten un fruit sec més a la varietat dels torrons. En el nostre cas destaquen la qualitat de les nous.\nLa incorporació del torró de coco ha donat més varietat als torrons. En el nostre cas combinem l’ametlla marcona amb el coco ratllat, per tal que no quedi sec i sigui molt agradable de menjar.\nTorró elaborat amb festuc i base d’ametlla. Conté festucs sencers que ressalten el sabor. El seu color és únicament el resultat de la\nquantitat de fruits secs.\nEntrem en el món de la pastisseria. Al punt de bombó i a la suavitat de la trufa s’hi afegeix un suau toc de whisky. És un torró perfecte per als amants de la xocolata amb licor.\nÉs el torró dur més tradicional. Tot i la seva textura, no és difícil de menjar degut a la gran quantitat d’ametlles i al seu cruixent. En el nostre torró dur sense sucre destaca la qualitat de les ametlles i el maltitol com a edulcorant.\nEl seu consum està especialment indicat per diabètics.\nÉs una evolución dels torrons tradicionals aconseguida barrejant cacao d’alt percentatge amb ametlles de la millor qualitat. En el nostre torró de xocolata amb ametlles sense sucre utilitzem maltitol com edulcorant.\nÉs el torró tou més conegut. Es caracteritza per la seva textura suau. Tots els ingredients es barregen i es couen junts al “boixet” fins aconseguir una massa fluida i uniforme. En el nostre torró tou sense sucre destaca la qualitat de les ametlles i el maltitol com edulcorant.\nEl seu consum està especialmente indicat per diabètics.


El Patí Vilanova femení tanca la primera fase de la Lliga a Voltregà - elPrimer.cat\nEl Patí Vilanova femení tanca la primera fase de la Lliga a Voltregà\nEl primer equip masculí, obligat a guanyar demà el Burguillos\nMarina Asensi, amb la bola, en el partit de la primera volta contra el Voltregà // @HOCKEY_GRAFIAS\nEl Patí Vilanova femení tanca aquest vespre (20.00 h) la primera fase de l’OK Lliga a la pista del Voltregà Stern Motor, segon a la taula. El matx es podrà veure en directe per Xala.tv i per OKLiga TV.\nTorna a ser un matx intranscendent per als dos equips, ja que estaran en grups diferents en la segona part de la temporada. El quadre gironí aspirarà al títol i les de la capital del Garraf buscaran certificar la permanència.\nEnric Batlle, entrenador del Patí, té les baixes de Maria Córdoba i de Paola Pascual, dos puntals de l’equip. Maria Córdoba no acaba de fer net d’un cop al genoll i Paola Pascual arrossega molèsties a l’esquena.\nEl tècnic completarà la convocatòria amb les noies de l’equip de Nacional Catalana i espera poder donar minuts a totes. “Avui es tracta de seguir acumulant minuts i competir contra un rival molt exigent”, manifesta Enric Batlle.\nEl Voltregà duu un balanç de 10 victòries, un empat i dues derrotes. En la primera volta el Patí va plantar-li cara, però va acabar caient per 0-2 amb un gol en cada meitat.\nEl primer equip masculí juga demà\nEl torn per al Patí Vilanova masculí és demà a les dotze del migdia, quan s’enfronta al Burguillos, cuer amb zero punts, a Vila-sana (Lleida). Nacho Garrido i Gerard Vergés són les principals absències de l’equip. David París continua sense incorporar-se al grup. Marc Cuevas ja ha entrat en la convocatòria. Torna a la llista David Lecha, que havia arrossegat molèsties. Els verds estan obligats a guanyar en la batalla per la permanència. Buscaran el primer triomf amb Jofre Vilà a la banqueta. En la primera volta el Vilanova es va imposar per 8-5.\nRelacionatsCP VilanovaCP Vilanova femeníOK Lliga femeninaOk Lliga Plata Sud\nEl Burguillos-Vilanova es disputarà a la pista del Vila-sana (Lleida)\nDos penals tomben (3-2) el Patí Vilanova femení a la pista del Voltregà


1 min. Barcelona 04/12/2018 10:13\nLa plataforma Prou Ostatges –vinculada a l'ANC– ha constituït la comissió de coordinació d'actes de suport als presos en vaga de fam, tal com ha pogut saber l'ACN. L'òrgan es formalitza aquest dimarts, i en les pròximes hores s'iniciarà una cadena de dejunis públics i col·lectius en solidaritat amb els quatre exconsellers empresonats a Lledoners en vaga de fam: Jordi Sànchez i Jordi Turull (ja fa quatre dies) i Josep Rull i Quim Forn (un dia).\nJxCat ja ha secundat la iniciativa, a l'espera de si ERC, CUP i comuns s'hi afegeixen. L'espai que centralitzarà els dejunis és el dipòsit del Rei Martí (al districte de Sarrià-Sant Gervasi de Barcelona). Una de les propostes damunt la taula de la comissió de suport és que els diputats que ho vulguin facin un dejuni de 24 hores el 6 de desembre, en protesta per la Constitució espanyola.\nLa diputada de JxCat Anna Geli s'encarrega de coordinar els dejunis del grup parlamentari. També s'ha estudiat la possibilitat que el dejuni del 6 de desembre es faci al Parlament, tot i que s'estan estudiant altres alternatives.


(DOGV núm. 4058 de 06.08.2001) Ref. Base de dades 3200/2001\nData d'entrada en vigor: 07.08.2001\nNotes: Modificació del Decret 238/1997, pel qual es constitueixen els òrgans consultius i d'assessorament en matèria de drogodependències i altres trastorns addictius\nMatèries: Toxicomanies Organització de l'administració\nAmb l'aprovació del Decret 238/1997, de 9 de setembre, pel qual es constitueixen els òrgans consultius i d'assessorament en matèria de drogodependències i altres trastorns addictius, el Govern Valencià va donar compliment a l'article 36 de la Llei 3/1997, de 16 de juny, de la Generalitat Valenciana, sobre Drogodependències i Altres Trastorns Addictius, per a fomentar la participació social en aquest camp, mitjançant la creació del Consell Assessor de la Generalitat Valenciana en matèria de drogodependències i altres trastorns addictius.\nEl Consell Assessor és un òrgan col·legiat de caràcter consultiu, adscrit a la Conselleria de Benestar Social, l'objecte del qual és promoure la participació de la comunitat i afavorir la coordinació i racionalització en la utilització de recursos. En ell estan representades les Administracions Públiques, les Organitzacions No Governamentals i els professionals que treballen en aquest camp, les universitats de la Comunitat Valenciana, les organitzacions empresarials i sindicals més representatives, les associacions d'usuaris/es i consumidors/es i els col·legis professionals, així com altres òrgans col·legiats de la Generalitat Valenciana que mantenen estreta relació amb els objectius del Consell Assessor.\nTranscorreguts tres anys des de la seua constitució, la mateixa naturalesa dinàmica dels actors implicats en la matèria han produït modificacions en les circumstàncies que van motivar la composició inicial del Consell Assessor.\nD'una banda, la Llei 7/1999, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Reconeiximent de la Universitat Cardenal Herrera-CEU, fa necessari ampliar la quota de vocals designats per les universitats valencianes. De la mateixa manera, els canvis sorgits al si d'algunes Organitzacions No Governamentals representades obliga, igualment, a realitzar certes matisacions en la composició del Consell Assessor. Així, la necessària participació d'aquelles entitats amb major implantació a la Comunitat Valenciana, o l'aclariment en la designació de representants en aquelles entitats que han demostrat dificultats en l'elecció d'aquests, han motivat la incorporació de noves alternatives en el text normatiu, sempre respectant l'objectiu i la naturalesa pròpies del Consell Assessor.\nCal destacar, per la seua especial rellevància quant a l'increment en la seua participació, l'augment de vocals designats per les Administracions Locals, tant per part de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies com per les tres diputacions provincials valencianes, que s'incorporen al Consell Assessor. Respecte d'això cal recordar que, tant els Ajuntaments i Mancomunitats, com la Federació i les mateixes Diputacions, tenen un paper especialment rellevant en la coordinació d'actuacions, segons el que disposen els articles 43 i 44 de la Llei 3/1997, de 16 de juny, de la Generalitat Valenciana, sobre Drogodependències i Altres Trastorns Addictius. Per aquesta raó s'entenia escassa la seua representació en la composició anterior del Consell Assessor, més encara quan les creixents demandes en el camp de l'atenció i prevenció de les drogodependències ha anat acompanyada d'una major participació activa d'aquestes administracions públiques.\nFinalment, havia de regular-se el mandat com a membres del Consell Assessor, tant per a aquells integrants que adquiriren aquesta condició en virtut d'un procés previ d'elecció, com per als qui foren directament designats per les distintes entitats públiques i privades que estan representades en el Consell Assessor. Si en el primer cas és obvi esperar modificacions en els interessos dels electors representats, en el segon cas no ha d'oblidar-se la desídia que pot produir-se quan no es revisen periòdicament les representacions davant dels òrgans col·legiats.\nEn virtut de tot allò que s'ha exposat, d'acord amb el que estableix la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Govern Valencià, d'acord amb el Consell Assessor de la Generalitat Valenciana en matèria de drogodependències i altres trastorns addictius, a proposta del conseller de Benestar Social, d'acord amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i després de la deliberació del Govern Valencià, en la reunió del dia 26 de juliol de 2001,\nEs modifica l'article 1.3 del Decret 238/1997, de 9 de setembre, del Govern Valencià, que queda redactat com segueix:\n«3. El Consell Assessor està compost pels següents membres:\n Quatre vocals designats pel conseller o la consellera de Benestar Social, d'entre persones amb reconegut prestigi en matèria de drogodependències i altres trastorns addictius.\n Tres vocals, en representació de les Corporacions Locals de la Comunitat Valenciana, designats per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.\n Tres vocals, cada un d'ells en representació de cada diputació provincial de la Comunitat Valenciana, designats per la presidència d'aquestes.\n Un o una vocal designat pel delegat o la delegada del Govern a la Comunitat Valenciana.\n Un o una vocal designat pel Consell Valencià de Benestar Social.\n Un o una vocal designat pel Consell de la Joventut de la Comunitat Valenciana.\n Tres vocals designats per la Federació Grup Valencià en Drogodependències i altres Trastorns Addictius.\n Tres vocals designats pel conseller o la consellera de Benestar Social, d'entre les organitzacions no governamentals que realitzen actuacions en matèria de drogodependències i altres trastorns addictius, en dues o més províncies de la Comunitat Valenciana, no integrats en la Federació d'Alcohòlics Rehabilitats de la Comunitat Valenciana ni en la Federació Grup Valencià en Drogodependències i altres Trastorns Addictius.\n Un o una vocal en representació de les organitzacions no governamentals que treballen en matèria d'atenció i/o prevenció de les drogodependències i altres trastorns addictius, no representades en la Federació d'Alcohòlics Rehabilitats de la Comunitat Valenciana ni en la Federació Grup Valencià en Drogodependències i altres Trastorns Addictius, elegit per elles i entre aquestes.\n Un o una vocal per cada una de les universitats de la Comunitat Valenciana, designats pel corresponent rector.\n Dos vocals en representació de les societats científiques especialitzades en drogodependències amb major nombre de socis a nivell nacional, elegits per elles i d'entre elles.\n Dos vocals designats per i entre les centrals sindicals, que hauran obtingut la condició de més representatives en la Comunitat Valenciana, en proporció a la seua representativitat, d'acord amb el que disposen els articles 6.2 i 7.1 de la Llei Orgànica 11/1985, de 2 d'agost, de Llibertat Sindical.\n Dos vocals en representació dels professionals que presten serveis en les unitats de conductes addictives de titularitat pública, designats per ells i d'entre ells.\n Dos vocals en representació dels professionals que presten serveis en els centres, serveis o unitats d'atenció i/o prevenció de les drogodependències i altres trastorns addictius, degudament acreditats, designats per ells i d'entre ells.\n Un vocal o una vocal en representació de les associacions d'usuaris i usuàries i consumidors i consumidores, designat pel Consell Assessor de Consum de la Comunitat Valenciana d'entre els seus membres pertanyents a tals associacions.\n Dos vocals designats un d'ells per l'organització veïnal més representativa de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el nombre d'associats a l'esmentat territori, i l'altre per la següent associació veïnal més representativa, d'acord amb el mateix criteri.\n Dos vocals designats per i entre les associacions empresarials d'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana que compten en aquesta amb un mínim del 15% de les empreses.\n Dos vocals designats per la Unió Col·legial de la Comunitat Valenciana, entre els col·legis professionals de sectors implicats en l'atenció i/o la prevenció de les drogodependències.\nd) Secretari o Secretària: un/una funcionari/a de la Direcció General de Drogodependències, designat pel seu titular, que actuarà amb veu però sense vot».\nEs modifica l'article 1.6 del Decret 238/1997, de 9 de setembre, del Govern Valencià, que queda redactat de la següent manera:\n«6. Els membres del Consell Assessor seran elegits o designats per a un període de quatre anys, sent reelegibles, per períodes d'igual duració, mitjançant la repetició dels corresponents procediments de designació a la conclusió de cada període. No obstant això, els membres del Consell Assessor podran ser remoguts quan ho decidisca la institució o l'òrgan que els va designar, o ben quan s'acredite, en expedient contradictori substanciat per la Direcció General de Drogodependències, major representativitat per part d'alguna altra organització o associació.\nTots els membres del Consell podran delegar per escrit en favor d'una altra persona l'assistència a les sessions».\nTots els membres del Consell Assessor hauran de ser elegits i/o designats per les entitats o persones a qui representen, en el termini màxim de dos mesos a partir de l'entrada en vigor d'aquest decret.\nQueden derogades totes les normes d'igual o inferior rang s'oposen al que estableix aquest decret.\nEs faculta el conseller o la consellera de Benestar Social per a dictar totes les disposicions que calga en desenvolupament de les previsions d'aquest decret.


Portal del Col·legi Oficial de Treball Social de Castelló - Comunicat del Col·legi de Treball Social de Castelló davant la situació del COVID-19\nviernes 13 de marzo de 2020\tCOTSCS\nCastelló, 13 de març de 2020. El Col·legi Oficial de Treball Social de Castelló, davant les recomanacions sanitàries per evitar la propagació del COVID-19, com a prevenció i en un acte de responsabilitat ha decidit:\n1.- Ajornar la celebracio del Dia Mundial del Treball Social previst el passat dimecres 11 de març al Menador Espai Cultural de Castelló.\n2.- Posposar totes les accions formatives i grups de treball que s’anaven a desenvolupar de forma presencial des del dia d’avui i fins a mitjans d’abril. Aquesta data serà revisable en funció de l’evolució de les circumstàncies. Això afecta en concret als grups de formació d’oposicions de sanitat, d’oposicions de funció pública i del curs de valoración de la dependència.\n3.- Recomanar a les i els treballadors socials col·legiats diferents mesures d’acció i informació a la ciutadania, seguint el document elaborat pel Consell General de l’Treball Social que es pot consultar en el següent enllaç\n4.- Finalment, es prega no acudir a la seu de Col·legi en la mesura del possible, realitzant les gestions de forma telemàtica (castellon@cgtrabajosocial.es) i també telefònica (964 26 12 15).\nJUNTA DE GOVERN DEL COTSCS


Conveni de col·laboració entre l'Ajuntament de Capdepera i la Universitat de les Illes Balears (UIB) per crear una versió digital del llibre parcel·lari de l'any 1859-60\nD'una part, el Batlle de l'Ajuntament de Capdepera, Il·lm. Sr. Joan Ferrer Flaquer, amb DNI 78195554-Q.\nLa Universitat de les Illes Balears (UIB), a través del seu Servei de Biblioteca i Documentació, té el mitjans tècnics i l'experiència necessària per dur a terme projectes de construcció de biblioteques digitals i versions digitals de documents.\nL'Ajuntament de Capdepera té en marxa un projecte de reproducció digital del Llibre Parcel·lari del seu terme municipal de l'any 1859-60, per tal de facilitar-ne l'ús i la consulta i, alhora, preservar-ne l'original.\nPer aquests motius i ateses l'experiència i la reconeguda capacitat tècnica de la UIB en aquest camp, ambdues institucions, l'Ajuntament de Capdepera i la UIB, signen el present conveni, mitjançant el qual es comprometen a col·laborar en matèria de publicacions digitals.\nLa realització d'aquest treball serà coordinada per la responsable de l'Arxiu de l'Ajuntament de Capdepera i pel director del Servei de Biblioteca i Documentació de la UIB. Els coordinadors dels treballs podran sol·licitar la col·laboració de les persones que considerin convenients per al seu bon desenvolupament.\nRealitzar una versió digital completa del Llibre Parcel·lari del terme municipal de Capdepera de l'any 1859-60, que inclourà les operacions següents:\n3. Partició dels plànols en quatre parts i conversió a format PDF\nTractament fotografia color amb Fireworks: imatge canviant\nInserció d'imatge canviant\n5. Edició d'una còpia mestra en CD-ROM\nL'Ajuntament de Capdepera es compromet a:\nAportar els originals del Llibre Parcel·lari del terme municipal de Capdepera de l'any 1859-60 durant el temps necessari per realitzar els treballs i traslladar-los a la UIB.\nAbonar a la UIB, amb factura prèvia, la quantitat de 2.682 ¿, corresponent al pressupost que es presenta com a annex del present conveni.\nNomenar un responsable tècnic, que serà l'interlocutor de la direcció del Servei de Biblioteca i Documentació.\nEl present conveni entra en vigor el dia que se signi i té una validesa de deu mesos.\nI com a prova de conformitat amb tot l'anterior, el present conveni se subscriu al lloc i en la data indicats.\nPer l'Ajuntament de Capdepera,\nEl present conveni el va aprovar el Consell de Direcció de data 23 de maig de 2006 i el va ratificar el Consell de Govern en data 16 de juny de 2006, de conformitat amb el que estableixen els articles 21.2.24 i 178 dels Estatuts de la Universitat de les Illes Balears, aprovats pel Decret 170/2003, de 26 de setembre (BOIB núm. 136, de 30 de setembre).\nDIGITALITZACIÓ Parcel·lari CAPDEPERA\nEscaneig dels plànols :\nTemps de restauració digital :\nPartició dels plànols en quatre parts i conversió a PDF :\nDisseny de la pàgina web :\nAdaptació dels plànols a format web :\nDisseny de la presentació CD-ROM :\n1. Còpia CD\n2. Impressió color


EDITORIAL CECBLL (GENER 2019): LA MEMÒRIA HISTÒRICA DE LA COMARCA DEL BAIX LLOBREGAT – Centre d'Estudis Comarcals del Baix Llobregat\nEDITORIAL CECBLL (GENER 2019): LA MEMÒRIA HISTÒRICA DE LA COMARCA DEL BAIX LLOBREGAT\nNeus Ribas 31 de gener de 2019 31 de gener de 2019 General No Comments\nAcabem de fer pública una base de dades de persones del Baix Llobregat que van passar per les principals presons que el règim franquista va utilitzar per a dur a terme la seva repressió. Presons amb unes condicions infrahumanes on es van cometre delictes de lesa humanitat. I ara, aquest mes de gener, ha fet 80 anys des de l’inici d’aquella barbàrie. Entre el 23 i el 26 de gener de 1939 les tropes de l’exèrcit franquista van ocupar tota la comarca del Baix Llobregat, porta d’entrada a la capital, Barcelona, que van ocupar en poques hores i sense resistència, doncs la guerra se sabia perduda des de la Batalla de l’Ebre.\nLa repressió a la postguerra va ser un temps d’experiències personals plenes de dolor, de ràbia i d’impotència que van marcar profundament famílies, amistats, pobles i ciutats. La guerra i la postguerra van deixar una petja profunda que va quedar soterrada en la llarga nit del franquisme, però amb una memòria viva en la que es fonamentà la resistència i la lluita contra un règim que negava els drets i llibertats bàsiques. Pensem que hi ha un fil que uneix aquestes experiències traumàtiques de la postguerra amb la lluita antifranquista i la lluita del moviment obrer que esclata en la dècada dels anys seixanta i que contribueix a la recuperació de la democràcia a finals de la dècada dels setanta i principis dels vuitanta, convertint-la així en un èxit col·lectiu del qual la comarca del Baix Llobregat n’és una peça indispensable. La nostra comarca va ser un exponent de la força de la lluita antifranquista i la lluita del moviment obrer que va construir una xarxa de complicitats i organitzacions clandestines impulsada per un riu de gent que va desbordar les institucions franquistes, convertint el Baix Llobregat en una referència ineludible de la lluita antifranquista a Catalunya i a Espanya\nEl Centre d’Estudis fa molts anys que treballem per recuperar la memòria de tota la gent represaliada i víctima del franquisme, per reparar danys que el règim va causar al llarg dels 40 anys de dictadura. L’any 2005 vem engegar el Memorial Democràtic del Baix Llobregat amb l’ambiciós objectiu de recuperar i posar en valor biografies de dones i d’homes de la comarca que van lluitar per recuperar els drets i les llibertats democràtiques. I malgrat que durant els catorze anys de projecte han vist la llum molts fruits i eines útils com la base de dades biogràfica, la base de dades bibliogràfica, un fons de fonts orals, l’exposició Tothom al carrer! sobre la lluita antifranquista, diverses biografies, etc. encara queden moltes coses a fer, encara queden noms significatius que hauran de ser incorporats.\nEl reconeixement i la reparació moral de les víctimes del franquisme és un dret civil que cal garantir. Les entitats memorialistes tenim un paper destacat en aquest dret; hem de treballar amb rigorositat i amb constància per desenterrar totes les atrocitats que el règim va cometre. Però ens cal l’ajuda indispensable de polítiques públiques que recolzin aquest dret de les persones a que, si així ho desitgen, puguin reconstruir el passat amb garanties. I malgrat que en el nostre país va haver-hi un temps en el que les polítiques contemplaven aquest dret – recordem sinó la llei del 2007 de Memòria Històrica que, amb certes mancances, va ser aprovada pel Parlament de Catalunya el 24 d’octubre de 2007- creiem que la memòria històrica ha desaparegut de les agendes polítiques a tots els nivells. I això, no ens ho podem permetre.\nLa recuperació de la memòria històrica i la reparació de les víctimes d’un país que, com el nostre, ha viscut anys de dictadura, diu molt dels seus principis democràtics. Serveix per cohesionar la població, per identificar, per prevenir la violència, per educar en valors a la societat. Serveix per no repetir errors que poden conduir a climes poc democràtics sinó es promou la garantia dels drets humans i la llibertat.\nA finals del 2018, el Parlament de Catalunya va treballar en l’avantprojecte de llei integral de la memòria democràtica de Catalunya que farà èmfasi en el reconeixement de col·lectius com les dones, les persones LGTBI o els nadons robats, col·lectius especialment castigats i oblidats. Esperem doncs que aquesta nova etapa sigui més prolífera i ens ajudi a continuar treballant per la memòria històrica.\n← Maite Carranza guanya el premi Edebé\nARTICLE DEL MES PER CARME VERDOY →


El documental “Picades contra el Vidre” protagonitzat pel IES Cotes Baixes arriba a l'IVAM CADA els dies 8, 9 i 10 de gener - Alcoi23\nEl documental protagonitzat pel IES Cotes Baixes arriba a l’IVAM CADA Alcoi els dies 8, 9 i 10 de gener. El llargmetratge protagonitzat pels alumnes de l’IES Cotes Baixes té com a objectiu visibilitzar la importància del canvi en el model educatiu dónes dels seus inicis. Les sessions d’enregistrament del documental van tindre lloc el curs 17/18, moment en què el centre estava en ple procés de canvi, per a passar a un model educatiu centrat en les persones.\nUn punt d’inflexió que va portar a un grup de professors de l’IES Cotes Baixes a assumir el repte de canviar l’escola des de dins malgrat les pors i dubtes que això va generar entre algunes famílies, alumnat i part del professorat. Una premissa que el centre continua desenvolupant en tots els seus itineraris educatius i que l’ha convertit en un centre de referència en la transformació de l’educació, posant el focus a millorar la societat des de la base.\nEl documental mostra l’experiència real que viuen els alumnes de 1r d’ESO a les aules del centre educatiu. Reflecteix una revolució quasi a cegues amb l’objectiu, sempre desitjat, però menys vegades posat en pràctica, de millorar la societat des de la seua base. Professors que s’oposen, dubtes en aquells que sí que volen canviar, escepticisme per part de molts pares i el descobriment íntim d’alguns dels alumnes ixen a relluir en gran part de les escenes d’aquesta peça dels directors Pepe Andreu i Rafa Molés.\n“Picades contra el Vidre” mostra, a més, l’exemple d’altres tres centres escolars a Madrid, Catalunya i Galícia, on aqueixa revolució transformadora de la societat fa anys que, silenciosament, ja està en marxa. L’objectiu és que l’escola servisca perquè les noves generacions transformen el món per a convertir-lo en un lloc millor. Però no en el futur sinó ja en el present, trencant els murs dels col·legis i convertint a l’alumnat en ciutadans actius i influents en el seu entorn. A més, el documental compta amb la col·laboració d’experts educatius contrastats com César Bona i Sir Ken Robinson.\nEl documental és obra de la productora valenciana SUICAfilms en coproducció amb À Punt Mitjana i compta amb el suport del Institut Valencià de Cultura. A més, la fundació Ashoka ha col·laborat també en el projecte.\n“Picades Contra el Vidre” arriba a Alcoi perquè tots els veïns de la ciutat i comarca puguen comprovar de primera mà la importància d’aquest canvi en l’educació, així com l’itinerari que el centre educatiu ha seguit per a fer-lo realitat.\nEl film es projectarà en l’IVAM CADA Alcoi els dies 8, 9 i 10 de gener a les 19.00 hores. L’entrada és totalment gratuïta, encara que haurà de tramitar-se via online (http://bit.ly/37eT35m). Els assistents hauran de presentar els tiquets en l’entrada com a mesura per a controlar l’accés i garantir l’aforament. En la jornada del dijous, una vegada finalitzada la projecció alguns experts i professionals del camp de l’educació protagonitzaran un debat en el qual s’abordarà el canvi en el model educatiu.\nAnteriorEl Nadal alcoià es consolida com a producte turístic\nSiguienteL’IVC celebra a la Filmoteca el quaranta aniversari de ‘Con el culo al aire’


El Govern i la Generalitat negocien un 'notari' per a la taula de partits\nCONTACTES EN MARXA\nERC i el PDECat veuen amb bons ulls la mesura i demanen avenços amb l'Advocacia\nPalau reintrodueix l'exigència de l'autodeterminació, amb recels de part del PDECat\nJuan Ruiz Sierra Xabi Barrena Fidel Masreal\nMadrid / Barcelona - Dimarts, 05/02/2019 | Actualitzada 06/02/2019 - 10:20\nLa negociació dels pressupostos de l’Estat s’està convertint en una guerra de guerrilles al si de la postconvergència. Quan el Govern espanyol i els partits independentistes acostaven posicions –buscant un relator de la taula de diàleg que es crearà– perquè els comptes almenys puguin tramitar-se la setmana que ve, va reaparèixer una nova condició –l’exigència que es negociï explícitament sobre el dret a l’autodeterminació de Catalunya–. Tots dos punts són en un document que la Generalitat farà arribar a la Moncloa, document pactat entre els dos partits del Govern, segons fonts de Palau.\nLa portaveu del Govern, Elsa Artadi, mostrava a la una de la tarda una cara optimista, confirmant el que minuts abans havia anunciat el líder del PSC, Miquel Iceta: que l’Estat acceptava la figura d’un observador neutral a la taula de partits, idea compartida per Torra a Sánchez a la reunió del Palau de Pedralbes del mes de desembre. Artadi va afirmar que s’estava fent “un pas en la bona direcció”. Tors dos governs se citaven a enviar-se mútuament propostes de noms que generin confiança en les dues parts.\nAl matí, el PSOE s’havia posat en contacte amb els republicans via telefònica per dir-los poc menys que ‘missatge rebut’, amb referència a les portades dels diaris catalanes que destacaven la pressió dels independentistes al Govern de Pedro Sánchez. Després d’aquesta comunicació, els republicans esperaven que hi hagués algun moviment. Es pot recordar que mentre al Govern li val l’abstenció del PDECat, si ERC vota a favor dels comptes, el cas invers no li val. És a dir, el 'sí' postconvergent seria insuficient si ERC no recolza els comptes.\nAquest va arribar amb la proposta d’incorporar un extern a les reunions de les forces, es digui com es digui la figura, tot i que a ERC apostaven per ‘facilitador’. La mesura va ser molt ben rebuda tant en el partit com en el 50% del Govern que comanda Pere Aragonès.\nAlgunes veus fins i tot van apuntar que, vista la dificultat que comporta que el Govern s’entremeti en l’acció judicial, si més no en l’Advocacia de l’Estat, la creació del "facilitador" podria valer per admetre a tràmit els comptes. Altres veus, no obstant, van recordar que la condició per a tal admissió era doble i sense aquest segon pas, el de la situació judicial, no hi pot haver ‘plàcet’ republicà. Després de la cimera de la tarda, el president d’ERC al Parlament, Sergi Sabrià, va incidir en el "final de la repressió", i en "l’exercici del dret a l’autodeterminació" per recolzar els comptes\nArtadi, en la mateixa compareixença abans esmentada va afegir, així mateix i només quan va ser preguntada sobre això, la condició “irrenunciable” d’abordar el dret d’autodeterminació.\nFonts sobiranistes consultades confirmaven que en part de pont de comandament de l’independentisme postconvergent es va escampar el pànic al veure que s’estaven acostant posicions amb el Govern, i per això es va aixecar una bandera de difícil digestió a la Moncloa, la referència a l’autodeterminació. Fonts de presidència afirmaven que aquest punt estava pactat ahir amb ERC. A mitja tarda Presidència de la Generalitat feia públic el document de propostes de Torra a Sánchez el 20 de desembre passat, en el qual es parla explícitament de “reconèixer i fer efectiu” el dret d’autodeterminació. Fonts del PSC veuen salvable l’escull: si hi ha un 'relator', aquest s’encarregarà de confirmar que uns demanen l’autodeterminació i d’altres la neguen. Sense més recorregut.\nLa figura externa plantejada pel Govern va en la línia del que demanava l’independentisme, però amb dues importants diferències. La Moncloa rebutja que es tracti d’un "mediador" i rebaixa la seva entitat. Parla d’un "relator", d’"algú que pugui prendre notes". I el més important: l’Executiu assenyala que aquesta persona no s’incorporaria en cap cas a les reunions bilaterals entre l’Estat i la Generalitat.\n"La democràcia ens obliga a asseure’ns amb els que no pensen com nosaltres", va dir al Senat la número dos de l’Executiu, Carmen Calvo, que va precisar que es tractaria d’un "relator", d’"algú que pugui prendre nota" i "pugui coordinar" la taula de partits, algú "que entengui bé de resoldre una crisi territorial important". El PP i Cs van tardar poc a acusar l’Executiu de "trair Espanya" i donar "respectabilitat als colpistes"\nDe moment, ERC ja ha registrat aquest dimarts la seva esmena a la totalitat dels Pressupostos, tal com va avançar aquest diari fa 15 dies. El republicà Joan Tardà va vincular la negociació dels comptes amb els gestos que el Govern ha de fer en relació amb la fiscalia general de l’Estat i la situació dels presos del procés.\nEl diàleg Govern-Generalitat s'estanca després d'una altra cita a Barcelona\nTemes: Carmen Calvo Govern Miquel Iceta Catalunya Pressupostos Generals de l'Estat Govern


Beatriz Zimmerman manté l'esperança de trobar a les seves filles amb vida\nper Nadine Salinas 17/05/2021 17:50h\nLa desaparició d'Anna i d'Olivia a mans del seu pare, Tomás Gimeno, segueix mantenint a Espanya en suspens vint dies després. Malgrat que la Guàrdia Civil manté actives les indagacions i diverses línies d'investigació per intentar trobar el parador de les nenes, el pas del temps i les poques pistes que hi ha al respecte estan complicant el cas de tal manera que fins i tot podria quedar sense resoldre. No obstant això, els investigadors no s'han rendit i segueixen intentant localitzar algun indici que els porti a trobar amb les dues menors.\nRastreig de sang i restes biològiques\nAra es troben rastrejant la casa de Tomás Gimeno per buscar sang o restes biològiques d'Anna i Olivia i, d'aquesta manera, tractar d'esbrinar què ha fet l'exmarit de Beatriz Zimmerman amb les seves filles. Es tracta d'una nova exploració que la mare de les petites desconeixia, però que podria servir com un fil d'esperança per a ella, tal com ha expressat Joaquín Amills a 'El Programa de Ana Rosa'. El portaveu de la família de Beatriz Zimmerman ha aparegut a través d'una trucada de vídeo al plató de Telecinco i ha compartit les últimes novetats de la investigació del cas.\nAixí, ha explicat que encara que tant ell com la mare de les nenes desconeixien que la Guàrdia Civil estigués realitzant un nou rastreig a casa de Tomás per buscar sang o restes biològiques d'Anna i d'Olivia. L'han rebut com una nova esperança per descartar un dels pitjors escenaris amb què es poden trobar: «Qualsevol acció que hi hagi alleuja, saber que la policia està buscant, alleuja. Crec que estan descartant possibilitats. Tant de bo estiguem en la veritat i quedi descartat, que no pugui trobar-res i significarà que seguim ferms en la teoria que les nenes estan sent cuidades pel seu pare».\nBeatriz conserva l'esperança\nJoaquín Amills també ha aprofitat la connexió amb 'El Programa de Ana Rosa' per demanar-li a Tomás públicament que «rectifiqui» i que porti de tornada a les nenes amb la seva mare. «Ha estat un greu error. Beatriz mai ha dubtat que estima les seves filles, però ha comès un error greu, les nenes necessiten a la seva mare. Beatriz no podia deixar Anna amb ningú perquè es posava a plorar de seguida i ara estaran preguntant-se tota l'estona per ella».\nMalgrat el mal tràngol que està vivint per la desaparició de les menors, la mare de les petites sempre s'ha mostrat molt positiva respecte a la possibilitat de trobar-les: «Ahir em deia: 'Estic molt contenta perquè he somiat que abraçaria a les meves filles'. I això és el que fa que mantingui l'esperança i aquesta gran actitud. Beatriz sobreviu, intentem tenir-la acompanyada, transmetre-li esperança, és una persona que no té maldat ni odi, creu en la gent».\nLa imatge de Tomás no apareix a la pàgina de la Interpol\nA més, Joaquín Amills també ha manifestat el seu desig i el de la mare d'Anna i d'Olivia que la imatge de Tomás Gimeno aparegui a la pàgina web de la Interpol perquè qualsevol pugui reconèixer-lo des de qualsevol part del món. «Si tecleges Gimeno al web, només apareixen les nenes, però perquè apareguin les nenes, per trobar-les, hem de trobar al pare. No es tracta de trobar a les nenes per trobar el pare, i el 70% dels resultats que són òptims en sostraccions parentals en altres països és per albiraments a la pàgina de la Interpol». «Volem que hi hagi el màxim d'informació i que estigui disponible per a tothom, i més en un web com la Interpol que té més de 15.200 alertes de desapareguts», sentència el portaveu de la família.\nDesaparegut Guàrdia Civil Instagram


Borràs titlla d’absurda la querella per la licitació de la compra d’urnes del govern | VilaWeb\nBorràs titlla d’absurda la querella per la licitació de la compra d’urnes del govern\nAssegura que el govern espanyol utilitza mecanismes legals i no legals per a frenar l'independentisme\nLa consellera de Governació de la Generalitat de Catalunya, Meritxell Borràs, ha criticat avui el govern espanyol de tenir actituds colonialistes com en un estat d’excepció. La consellera ha respost a la querella interposada contra ella per la licitació de la compra d’urnes del govern afirmant que és absurda perquè no se la pot acusar de malversació de fons públics.\nHa recomanat al govern espanyol ‘prendre una til·la’ i ‘tranquil·litat’. Borràs és llicenciada en Farmàcia i un assistent a l’esmorzar informatiu li havia preguntat quin medicament recomanaria a l’executiu que presideix Mariano Rajoy, de qui ha criticat que fa una ‘utilització i manipulació barroera’ de la justícia.\nHa dit que la democràcia espanyola està emmalaltida perquè el govern espanyol utilitza mecanismes legals i no legals per a anar en contra de l’aspiració democràtica de l’independentisme, i ha sentenciat que els catalans han d’escollir entre independència o decadència.\nAquesta setmana la fiscalia espanyola ha presentat una querella contra Borràs en què se l’acusa de presumptes delictes de prevaricació, desobediència i malversació en relació a l’anunci de licitació per a la compra de 8.000 urnes per al referèndum. El fiscal espanyol argumenta que l’impuls dels tràmits per a la compra de les urnes vulnera les resolucions del Tribunal Constitucional.


La sala de màquines del Concurs de Castells | FET a TARRAGONA\nLa sala de màquines del Concurs de Castells\nPublicat el 7 d'Octubre, 2018\nMoment clau del Concurs: el jurat observa el 4 de 9 sense folre de la Vella de Valls. En primer terme, dret, el membre del jurat designat per la Vella. Autor de totes les fotos. Ricard Lahoz.\nA dos quarts de nou del matí s’obren les portes de la Tarraco Arena Plaça. La direcció del Concurs de Castells vol que l’entrada del públic al recinte sigui fluïda i no es formin llargues cues en els accessos. A la mateixa hora, la sala de màquines del Concurs ja està preparada per assumir el repte de la jornada de diumenge. La sessió de dissabte a la tarda, amb 19 colles participants, ha estat un “bon test per detectar possibles desajustos”, diu Jordi Suriñach.\nEL ‘FET’ COMPARTEIX L’ESPECTACLE MÉS GRAN DEL MÓN CASTELLER AMB ELS SEUS ORGANITZADORS\nEl periodista (el podeu llegir amb un article a últim número de la revista del FET) es fa càrrec de la funció de coordinar el minut a minut d’aquesta sala de màquines, especialment la relació entre la realització en imatges de l’esdeveniment i els membres del jurat. L’objectiu és dissipar qualsevol dubte d’aquestes set persones que tenen l’última paraula sobre les construccions realitzades.\nJordi Suriñach a la zona on es fa una transmissió en imatges específica per al jurat del Concurs.\nSuriñach també es coordina amb el locutor Quim Pons (un altre fundador del FET) i amb l’àrea d’informàtica que plasma als dos grans marcadors del recinte la informació que cal oferir a l’espectador a cada moment. Em pocs metres quadrats, a més del Jordi, el Quim i el jurat, desenvolupen la seva feina la directora castellera Ester Roca i el regidor de l’esdeveniment, Jordi Viñolas.\nEster Roca, Xavi Felip i el locutor, Quim Pons.\nElls són al mig de la ‘cuina’: a una banda es troba l’àrea de xarxes socials amb Cinta Olivan coordinant un equip format per David Barceló, Pau Ruiz, Laia Díaz i Laia Poblado. A l’altra banda, el ‘VAR’ del Concurs en una divertida al·lusió al mètode de videoarbitratge que s’ha estrenat al futbol per aclarir possibles jugades polèmiques. Aquí també, si cal, es repeteixen les imatges dels castells per comprovar, per exemple, si l’enxaneta ha fet l’aleta o no.\nAspecte de la plaça a tres quarts de nou del matí.\nA les 9 en punt, l’speaker anuncia l’entrada dels Marrecs de Salt. Ester Roca també ha decidit avançar uns minuts en relació a edicions anteriors l’entrada de les colles a plaça, un dels moments més complexos, i alhora més bonics, del certamen. Les dotze colles ho faran en 40 minuts, mentre les grades es van omplint amb fluidesa.\nEl regidor de l’espectacle, Jordi Viñolas, perfila els últims detalls abans d’arrencar.\nLa sala de màquines ja treballa a ple rendiment, tot i que l’espectacle encara no ha començat. El director del Concurs, Xavi Gonzàlez, ho supervisa tot des de primera hora, però ell no es quedarà en aquesta zona restringida perquè també controlarà aspectes de seguretat, protocol i exterior del recinte.\nAspecte de la plaça a les 9,40 quan entra a plaça l’última colla, la Jove de Tarragona.\nEn una zona colindant de la segona planta de la TAP, periodistes de 150 mitjans d’aquí i d’arreu del món preparen càmeres, micròfons i ordinadors. L’expectació és màxima. L’emoció i els nervis augmenten a mesura que s’apropa l’hora d’arrencada. Tot s’està produint amb una extraordinària puntualitat. A tres quarts de 10, colles i públic ja són a punt.\nA la sala d’autoritats conversen Quim Torra, Josep Fèlix Ballesteros i Josep Bargalló.\nJust a la mateixa hora arriba a l’exterior de la TAP el president de la Generalitat, Quim Torra, que és rebut per l’alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros. Un núvol de càmeres i alguns vianants els acompanyen fins a la porta principal. Abans de sortir a la llotja, les autoritats (s’hi afegeix el conseller Josep Bargalló) encara tenen uns minuts per conversar distesament.\nL’alcalde de Tarragona li explica detalls del Concurs al president de la Generalitat, mentre esperen que s’anunciï per megafonia la seva entrada a la llotja i el cant dels Segadors.\nA la ‘cuina’ es cuiden tots els detalls. Seguint el protocol i la tradició, Torra i Ballesteros s’esperen uns instants fins que l’speaker anuncia l’entrada a plaça del president de Catalunya. A continuació, sona Els Segadors i s’enlairen milers d’estelades i pancartes amb el lema ‘Us volem a casa’. Crits abrumadors d’‘Independència’ (dissabte es va cridar ‘Llibertat’) i, després d’una pausa, crits de ‘Ballesteros, dimissió’.\nUna immensa estelada s’exten per la TAP quan s’interpreta l’himne nacional de Catalunya.\nArrenca el Concurs. La trentena de persones que ocupen l’espai de l’organització funcionen com un rellotge. La majoria tenen una àmplia experiència, fins i tot alguns ja hi eren en l’etapa anterior al 2012, quan l’esdeveniment era només d’un dia i el dirigien Miquel Vendrell, Sergi Puig i Jordi Jaria.\nMentrestant, Catalunya Ràdio reclama la presència de Xavi Gonzàlez, com a director, i de qui signa aquest article, per comentar l’actualitat de Tarragona. La ràdio, sempre màgica, transmet emocions a un ritme trepidant: narracions de castells al límit entre informació i entrevistes.\nXavi Gonzàlez parla amb els responsables dels Mossos de la seguretat dins i fora del recinte.\nAmb el Concurs en marxa, el seu màxim responsable fa un tomb pel recinte, ple a vessar amb més de 7.000 persones. Parla amb Guàrdia Urbana i Mossos, amb Protecció Civil; visita la zona de barres de bar (s’hi consumeixen unes 30.000 cerveses en dos dies!!!); surt a l’exterior de la plaça, on hi ha la fira de productes castellers i una pantalla gegant, i puja fins a les àrees destinades a Repsol i Estrella Damm, els dos principals patrocinadors.\nEl bar de l’exterior de la TAP, ple a vessar. Es calcula que es consumeixen unes 30.000 cerveses en dos dies.\nAllà, de manera imprevista, es troba amb l’italià Gabriele Palma, director de màrqueting de SEAT Espanya, que està acompanyat del tarragoní Sergi Bru, de l’empresa Relevance. Dissabte ha visitat la TAP el president de SEAT i representant del grup VW, Luca de Meo, convidat per l’alcalde. Àrea de relacions socials. Zona VIP on els nascuts fora de Catalunya al·lucinen amb les torres humanes.\nGonzàlez parla amb un alt directiu de SEAT en presència de Sergi Bru a la zona privada del patrocinador Estrella Damm.\nA l’altra banda de la plaça, els serveis sanitaris -que organitza la xarxa Santa Tecla– atenen les caigudes. Al final del dia faran 188 assistències, de les quals 25 han estat derivades a l’hospital. El dispositiu funciona com si es tractés d’un centre sanitari de primer nivell. Membres de Creu Roja entren a la plaça quan hi ha castellers afectats i a la zona restringida els fan un primer triatge i pronòstic. “La seguretat és un element essencial”, exclama el director.\nMaterial a punt per atendre el públic de la TAP.\nPassat el migdia tot sembla controlat. Després de tres hores de competició, la sala de màquines funciona a un rendiment òptim. Comenten positivament algunes novetats que han anat introduïnt en aquesta edició. Un exemple n’és la informació a través dels videomarcadors.\nNovedtat en els videomarcadors. S’informa al públic d’hipòtesis de classificació de cada colla.\nHi ha estones per la distensió i algun moment de nervis a partir de reclamacions diverses (s’obre o es tanca la cúpula?) que se solucionen amb rapidesa. Arriben els entrepans i tot es veu d’una altra manera. El jurat no sembla tenir, aquest cop, massa punts conflictius per discutir.\nEl president del jurat, Pere Ferrando, aplaudint una de les construccions aixecades.\nEls mitjans, atesos per Xavier Capdevila i Núria Jacas, no baixen el ritme. Les ‘Laies’ (Díaz i Poblado) tampoc paren amb la informació que es difon al món a través de Twitter. Al final del cap de setmana hauran publicat 500 piulades. L’etiqueta #ConcursTGN18 ha estat ‘trending topic’ a Catalunya des de la segona ronda fins al final. La piulada amb més impressions ha estat la que anunciava, amb foto, que la Colla Vella havia descarregat el 2de8sf.\nLaia Díaz (esquerra) i Laia Poblado enviant tota la informació a través de les xarxes socials.\nPrecisament, aquest ha estat el castell clau que ha donat la victòria a la Vella de Valls i que trenca l’hegemonia dels Castellers de Vilafranca durant vuit edicions. Després de sis hores i mitja, a la ‘cuina’ del Concurs respiren tranquils. Tot ha anat rodat i Tarragona ha tornat a ser capital castellera del país i amb projecció internacional.\nFoto de grup d’algunes dels components de l’equip organitzador del Concurs. Foto: cedida.\nUs convidem al concert de Santa Cecília de la BUMT\n‘Un munt d’idees’ per trobar finançament\n6 de Novembre, 2012\nUna resposta a “La sala de màquines del Concurs de Castells”\n8 d'Octubre, 2018 a les 11:06 am\nFelicitats a la colla Vella de Valls per guanyar el concurs


Llei 16/2019, de 8 d’abril, de l’estatut especial de capitalitat de la ciutat d’Eivissa - Butlletí Oficial de les Illes Balears - Legislació - VLEX 777572285\nLlei 16/2019, de 8 d’abril, de l’estatut especial de capitalitat de la ciutat d’Eivissa\nLa ciutat d'Eivissa, que constitueix el centre urbà més important de les Pitiüses, va ser fundada pels fenicis amb el nom d'Ibosim al segle VII a.C. Posteriorment, va quedar inclosa a l'Imperi Romà, amb el nom d’Ebusus, com a ciutat confederada.\nAl segle X va ser incorporada al territori d'Al-Andalus. Cal destacar que la ciutat islàmica de Yabisa tenia una superfície intramurs de 4 Ha i comptava amb un sistema defensiu que permetia la defensa escalonada de la ciutat a través de tres recintes fortificats independents.\nL'any 1114 va tenir lloc l'expedició pisanocatalana, que va donar lloc a un dur assalt a la ciutat d'Eivissa, i es pot llegir a testimonis documentals que “de la ciutat a lo més alt es troba una forta fortalesa”.\nL'any 1235 les tropes catalanes conqueriren la ciutat d'Eivissa, on varen fixar el principal temple de l'illa, que varen dividir en els quartons de Vila, Santa Eulària, Balanzat, Portmany i Ses Salines.\nDurant l'Edat Mitjana i Moderna la institució de govern de les illes d'Eivissa i Formentera era la Universitat, amb seu a Dalt Vila. També al punt més alt de Vila es trobava el Castell, la Catedral i la Casa de la Cúria. D'aquesta última ja es tenen notícies al segle XIII (“la casa on se tenen les Corts o en que estan les scriptures i processos”).\nL'aplicació del Decret de Nova Planta de Felip V suposà la substitució de la Universitat per la creació d'un únic ajuntament per a les illes d'Eivissa i Formentera, ubicat primer a la seu de la Universitat i després al convent de Sant Domingo, on es manté, encara que recentment les dependències municipals s'han ampliat amb l'edifici de Can Botino.\nMereix especial atenció el reconeixement que ja va obtenir la ciutat d'Eivissa l'any 1782, quan el rei Carles III li va atorgar el títol oficial de Ciutat.\nFins l'any 1837, les illes d’Eivissa i Formentera comptaven amb un únic ajuntament, i a partir d’aquesta data es fixa l'estructura municipal insular que es manté fins l'actualitat.\nLa ciutat d'Eivissa ha estat al llarg de la seva història el centre neuràlgic de l'illa, amb un port que ha constituït el centre vital de comunicació amb l'exterior, del comerç, de la indústria i de la vida social en definitiva. És a Vila —aquesta denominació marca la prudent distància amb la resta de poblacions de l'illa— on es construïren els edificis institucionals i de serveis més significatius, així com l'indret on va tenir lloc el creixement urbanístic privat més extensiu, modern i progressiu (els bancs, els primers hotels, els blocs d’habitatges, les zones comercials, etc.).\nLa ciutat d'Eivissa és la capital de l'illa d’Eivissa. Els antecedents històrics, la consciència ciutadana, la realitat sociodemogràfica de l'illa i els fonaments legals on s'assenta el concepte de capital ho ratifiquen. Tot això comporta que el dia a dia de l'illa graviti entorn de la ciutat.\nConseqüentment, la ciutat d'Eivissa suporta una sèrie d'obligacions. No dubtem que totes les ciutats tenen els seus problemes, però la particular posició d'Eivissa a l'illa fa que la pressió damunt el pressupost municipal sigui incomparablement superior a la d'altres municipis de població similar que no han d'assumir determinades obligacions que Eivissa sí suporta.\nEntre aquestes característiques particulars podem destacar:\n-La seva condició de prestadora universal de serveis públics a totes les persones de l'illa i de les Pitiüses en general, siguin o no residents, siguin o no ciutadanes d'Eivissa (Consell Insular, hospital insular, Universitat, etc.).\n-Ser la seu de les institucions judicials, pel fet de l’existència del partit judicial d'Eivissa (partit judicial número 5 de les Illes Balears), que comprèn els municipis de Formentera, Eivissa, Sant Josep, Sant Antoni, Sant Joan i Santa Eulàlia del Riu.\n-La minúscula extensió del seu terme municipal, que fa que Eivissa sigui el municipi amb la major densitat de població de les Illes Balears.\n-La particular demografia.\n-La ubicació en el seu terme municipal de gran part dels espais protegits a la declaració "Eivissa, Biodiversitat i Cultura" de la UNESCO.\n-El port d'Eivissa, principal accés de mercaderies a l'illa i porta d'entrada a Formentera.\nAquests i altres factors comporten que la quantitat de recursos econòmics de la ciutat no sigui suficient per exercir la seva funció de capital de fet de l'illa i de prestar els serveis públics de qualitat que els usuaris de la ciutat —siguin o no residents— mereixen i necessiten.\nL'aspiració de la Llei de capitalitat per a la ciutat d'Eivissa té una profusa base jurídica, començant per la Carta Europea de l’autonomia local, redactada a Estrasburg el 15 d’octubre de 1985, que considera les entitats locals com un dels principals fonaments en un règim democràtic.\nLa Constitució Espanyola recull el dret a l'autonomia municipal de manera expressa, que ha de ser respectada per tots els òrgans que integren l'administració pública. Així mateix, aquesta llei de capitalitat s’inspira en els principis constitucionals de descentralització, desconcentració i coordinació de l'administració, i també en el de proximitat, amb el fi de servir els interessos generals de tota la ciutadania, al mateix temps que facilita la participació ciutadana en la gestió d'assumptes locals i la seva millora, sense perjudici de la unitat de govern i gestió del municipi.\nLa comunitat autònoma de les Illes Balears té una particularitat inqüestionable, la identitat insular, producte de la fragmentació del seu territori en illes, que es tradueix en què a cadascuna de les illes es manifesten una idiosincràsia i unes necessitats diferents, com a mínim pel que fa a qüestions d'organització territorial.\nEl vigent Estatut d'Autonomia de les Illes Balears així ho entén i ho determina expressament. De l'Estatut d'Autonomia es deriva a l'àmbit de cada illa una organització territorial pròpia i unes institucions de govern pròpies que són els consells insulars de cada illa. El concepte jurídic de capitalitat va associat a la seu de les institucions, i això fa que sigui no només factible sinó necessària la proclamació legal i oficial de la ciutat d’Eivissa com a capital, derivada del fet acreditat de ser la seu de les institucions insulars.\nIndubtablement la reivindicació de la ciutat d'Eivissa se sustenta a l'article 28 de la Llei 20/2006, de 15 de desembre, municipal i de règim local de les Illes Balears, on expressament es reconeix que: “els municipis on radiquin les seus dels consells insulars o aquells altres que per circumstàncies o funcions supramunicipals ho aconsellin gaudiran, mitjançant llei del Parlament, d'un règim especial que tingui en compte els serveis que presten a la ciutadania en un àmbit superior al del municipi”. Aquesta norma és d'inequívoca interpretació i recull expressament la situació de la ciutat d'Eivissa com a seu del Consell Insular i prestadora universal de serveis supramunicipals a la ciutadania de tota l'illa i, fins i tot, de les Pitiüses.\nAquesta llei crea un òrgan col·legiat estable de relació entre les administracions autonòmica i municipal, el Consell de Capitalitat d’Eivissa, al qual li pertoca la coordinació de les respectives polítiques relacionades amb el fet de la capitalitat d’Eivissa, així com el debat i la decisió, si escau, sobre les competències que s’estimin d’interès concurrent entre les tres administracions que la integren. La seva composició i funcionament són compatibles amb el respecte al principi d’autonomia municipal. El Consell Insular de Formentera també participarà, si s’escau, en el Consell de Capitalitat d’Eivissa que aquesta llei crea, ateses les singularitats de les Pitiüses com a conjunt.\nAl llarg de l'articulat de la Llei de capitalitat es recullen les aspiracions de la ciutat d´Eivissa.\nEvidentment, es té en compte per a això la necessitat d'un règim financer suficient per fer possibles totes les aspiracions que l'ajuntament diposita en la Llei de capitalitat.\nAquesta llei té per objecte reconèixer i regular l'estatut especial de capitalitat de la ciutat d’Eivissa, com a seu de les principals institucions insulars.\nEl municipi d’Eivissa gaudeix del règim jurídic especial que estableix aquesta llei en el marc de la legislació bàsica de l’Estat, de l’Estatut d’Autonomia de les Illes Balears, de la legislació sobre règim local de les Illes Balears i, en especial, de la Llei 20/2016, de 15 de desembre, municipal i de règim local de les Illes Balears.\nL'Ajuntament d’Eivissa ha de promoure i dur a terme activitats d'interès comú amb altres ciutats i pobles, amb les administracions públiques i amb institucions i organismes europeus i de la resta del món, a l'àmbit de les competències que li atribueixen aquesta llei de capitalitat i la legislació de règim local.\nLa ciutat d’Eivissa ostenta els títols que té atorgats en consideració a la seva història i a la seva tradició.\nL’escut oficial de la ciutat d’Eivissa és el que s’adjunta a l’annex I.\nL'Ajuntament d’Eivissa pot crear un himne oficial propi.\nLa llengua catalana, pròpia de les Illes Balears, ho és també de l'Ajuntament d’Eivissa.\nL'Ajuntament d’Eivissa ha de garantir l'ús del català i del castellà dins el marc constitucional i estatutari.\nL'Ajuntament d’Eivissa ha de normalitzar l’ús de la llengua catalana, pròpia de les Illes Balears, a l’àmbit de les seves competències d’acord amb la normativa vigent.\nD’acord amb aquesta llei, correspon a l'Ajuntament d’Eivissa dictar les normes reglamentàries que regulen la seva organització i l'activitat municipal en matèria d'obres, d'intervenció, de serveis i d'activitat econòmica, sempre dins el marc de la legislació vigent.\nTot i això, quan es tracti de la regulació de matèries corresponents als interessos concurrents amb l'administració autonòmica o insular, s’ha de seguir el que disposa aquesta llei respecte del Consell de Capitalitat.\nTÍTOL II RELACIONS INTERADMINISTRATIVES I EL CONSELL DE CAPITALITAT\nCapítol I Relacions de col·laboració i cooperació interadministratives\nLes relacions de col·laboració i de cooperació entre l’Ajuntament d’Eivissa i les altres administracions públiques es regeixen pel que disposen la Llei municipal i de règim local de les Illes Balears, la legislació que regula el procediment administratiu comú i les altres normes estatals o autonòmiques que li són aplicables.\nCapítol II El Consell de Capitalitat\nEs crea el Consell de Capitalitat com a òrgan col·legiat de caràcter permanent, l’objecte del qual és la coordinació entre el Govern de les Illes Balears, el Consell Insular d’Eivissa i l’Ajuntament d’Eivissa en allò que n’afecta les competències i responsabilitats derivades del fet de la capitalitat de l’illa d’Eivissa, com també les competències que s’estimin d’interès concurrent entre les tres administracions.\nCorrespondrà al Consell de Capitalitat l’estudi i la proposta de criteris de finançament i, si s’escau, de mesures financeres.\nEl Consell de Capitalitat estarà integrat per:\nL’alcalde o l’alcaldessa de l'Ajuntament d’Eivissa, o el regidor o la regidora en qui delegui, que exercirà les funcions de Presidència del Consell de Capitalitat.\nDos representants de la comunitat autònoma, designats i destituïts pel president o la presidenta de la comunitat autònoma de les Illes Balears.\nDos representants del Consell Insular d’Eivissa, designats i destituïts pel president o la presidenta del Consell Insular d’Eivissa.\nDos representants de l’Ajuntament d’Eivissa, designats i destituïts per l’alcalde o l'alcaldessa de l'Ajuntament d’Eivissa.\nLa presidència del Consell de Capitalitat correspon a l’alcalde o l'alcaldessa de l’Ajuntament d’Eivissa. Té dues vicepresidències: una correspon al o a la representant de la comunitat autònoma de les Illes Balears, i l’altra correspon al o a la representant del Consell Insular d’Eivissa. Hi actua com a secretari o secretària el o la titular de la secretaria general del ple de l’Ajuntament d’Eivissa.\nPer raó dels assumptes que se sotmeten a la consideració del Consell de Capitalitat es poden incorporar a les sessions, com a membres no permanents, els consellers o les conselleres competents per raó de la matèria de què es tracti i els regidors o les regidores de l’àrea corresponent, que actuen amb veu i sense vot, llevat de quan actuïn com a substituts de membres permanents del Consell de Capitalitat, d’acord amb el que estableix el règim de substitucions previst reglamentàriament.\nEl Consell de Capitalitat convocarà una persona elegida pel Consell Insular de Formentera que participarà, amb veu però sense vot, en el debat d’aquells punts que es consideri que poden ser d’interès per a la ciutadania de Formentera.\nEl Consell de Capitalitat ha d’aprovar el seu reglament de funcionament d’acord amb el que disposa aquesta llei, amb l’aplicació supletòria de les normes sobre funcionament dels òrgans col·legiats que estableix la legislació sobre règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, la Llei de bases de règim local i el Reglament d’organització, funcionament i règim jurídic de les entitats locals. L’esmentat reglament ha de ser aprovat per majoria absoluta dels components del Consell de Capitalitat.\nEl Consell de Capitalitat s’ha de reunir com a mínim dues vegades a l'any; una de les quals ha de ser abans que la comunitat autònoma, el Consell Insular d’Eivissa i l’Ajuntament d’Eivissa aprovin els projectes de pressuposts corresponents. En tot cas, s’ha de reunir a l'inici de cada legislatura, dins el primer trimestre següent a la constitució de les noves institucions de les administracions que conformen el Consell de Capitalitat.\nEl secretari o la secretària ha de convocar el Consell de Capitalitat per ordre del president o la presidenta, que igualment ha de fixar l’ordre del dia de les sessions, i també l’ha de convocar sempre que ho sol·liciti així la representació de la comunitat autònoma de les Illes Balears o la representació del Consell Insular d’Eivissa en el termini de set dies des de la sol·licitud. La sol·licitud s’ha de formular per escrit amb l’expressió dels assumptes que la motiven, que s’han d’incloure a l’ordre del dia.\nEls acords del Consell de Capitalitat s’adopten per majoria, a través de la posició manifestada pels titulars de les tres administracions representades. Cada una de les tres administracions representades disposa d’un únic vot. En tot cas i quan es tracti d’acords amb repercussió econòmica o que afectin l’exercici de competències atribuïdes legalment a qualsevol de les administracions que formen part d’aquest Consell de Capitalitat, per a l’aprovació de l’acord es requereix el vot favorable de l’administració o les administracions responsables de la despesa econòmica o de la competència de què es tracti.\nCorresponen al Consell de Capitalitat les funcions següents:\nLa determinació dels sectors d’interès concurrent entre l’administració autonòmica, l’administració insular i el municipi d’Eivissa que afecten les funcions que corresponen a la ciutat d’Eivissa com a capital.\nL’estudi i la valoració dels costs que comporta la condició de capital d’Eivissa i, si escau, la fixació dels instruments de compensació precisos, així com la determinació dels objectius als quals s’ha de destinar la inversió a què es refereix el títol III d’aquesta llei.\nEl control i el seguiment de l’aplicació de les quantitats recollides al títol III ja esmentat.\nL’adopció de mesures de coordinació per a l’exercici harmònic de les competències respectives.\nEl control i el seguiment de les relacions de col·laboració entre les administracions públiques que l’integren.\nEl Consell de Capitalitat està assistit per una comissió delegada o executiva, de caràcter general i permanent, presidida per l’alcalde o l’alcaldessa d’Eivissa, la composició de la qual, que ha de ser en tot cas paritària, ha de determinar el Consell de Capitalitat. Cada una de les institucions que participen en el Consell designarà els seus representants a la referida comissió.\nCorrespon a la comissió executiva preparar les sessions del Consell de Capitalitat, vetllar per l’execució dels seus acords i exercir les funcions que li atribueix el reglament orgànic, i també aquelles que li delegui el Consell de Capitalitat. Pel que fa al règim de funcionament, s’hi ha d’aplicar el previst a l’article 9 d’aquesta llei.\nEl Consell de Capitalitat pot acordar la creació de comissions tècniques, de caràcter permanent o temporal, per a l’estudi específic d’actuacions concretes en sectors determinats. Aquestes comissions tècniques, de caràcter paritari, han de tenir la composició que determini el Consell de Capitalitat en cada cas.\nTÍTOL III RÈGIM DE FINANÇAMENT\nSense perjudici dels recursos que integren la hisenda municipal d’Eivissa, s’estableix un mecanisme especial de finançament destinat a garantir la cobertura dels costos econòmics i socials derivats de la condició de capitalitat d’Eivissa.\nEls pressuposts generals de la comunitat autònoma i els del consell insular d’Eivissa hauran d’incloure una consignació específica per a inversions territorialitzades en el municipi d’Eivissa. La quantitat total de la inversió anual es determinarà conforme a l’estudi i la valoració de costs esmentada a l’article 10.b) anterior, i s’aplicarà segons els objectius que es determinin en el si del Consell de Capitalitat.\nLa comunitat autònoma assumirà el setanta per cent de la quantitat total de la inversió anual, mentre que el trenta per cent restant serà assumit pel Consell Insular d’Eivissa.\nEn un termini no superior a cinc mesos des de la constitució del Consell de Capitalitat, aquest haurà de comptar amb un estudi i una valoració complets que determinin amb precisió la quantificació dels costos econòmics i socials per quantificar la inversió anual a què es refereix el títol III d’aquesta llei, i la determinació dels objectius als quals s’ha de destinar aquesta inversió.\nDurant el primer quadrienni següent a l’entrada en vigor d’aquesta llei, i mentre no s’hagi constituït el Consell de Capitalitat, la quantitat anual destinada a inversions territorialitzades a què es refereix l’article 12.2 d’aquesta llei serà com a mínim de cinc milions d’euros.\nAquesta llei entrarà en vigor el dia següent al de la seva publicació al Butlletí Oficial de les Illes Balears.\nPer tant, ordén que tots els ciutadans guardin aquesta llei i que els tribunals i les autoritats als quals pertoqui la facin guardar.\nPalma, 8 d’abril de 2019\nAnnex I Escut de l’Ajuntament d’Eivissa\nDecreto 12/2019, de 28 de febrero, por el que se regula la Comisión contra la Violencia en el Deporte de las Illes Balears


El Museu de Tàrrega rememora l’arribada de la pesta l’any 1348 i exposa un tractat medieval de medicina únic al món – Comarques de Ponent\nEl Museu de Tàrrega rememora l’arribada de la pesta l’any 1348 i exposa un tractat medieval de medicina únic al món\nEl Museu Comarcal de l’Urgell – Tàrrega exposa durant sis mesos l’únic exemplar existent d’un llibre d’època medieval sobre el tractament de la pesta. El document, original del segle XIV, du per títol Regiment de preservació de pestilència i és obra de Jacme d’Agramont. Propietat de l’Arxiu Parroquial de Santa Maria de Verdú, el tractat ha estat cedit perquè s’exhibeixi a la sala Tragèdia al Call – Tàrrega 1348, espai que documenta l’assalt al barri jueu targarí. La presentació de la peça va tenir lloc el passat 2 de juliol en el marc d’una conferència de l’historiador Jon Arrizabalaga que rememorà l’arribada de la pesta a Tàrrega aquell mateix any 1348. El llibre exposat ara a la capital de l’Urgell, el primer sobre la pesta escrit en català, es considera de gran valor per interpretar el context social de l’època. La proposta s’arrodoní amb un sopar d’inspiració medieval servit a la terrassa del museu targarí.