Efectius dels mossos d'esquadra patrullant pels carrers de Barcelona.\nEl fiscal superior de Catalunya, José María Romero de Tejada, va donar ahir instruccions al major dels mossos d’esquadra, Josep Lluís Trapero, perquè els seus agents identifiquin els responsables dels centres designats com a col·legis electorals per al referèndum de diumenge.\nEn una instrucció, Romero de Tejada ordena que els agents dels mossos es personin als centres educatius o administratius que es preveu que facin les funcions de col·legi electoral en la consulta. Segons aquesta instrucció, el cos d’ordre català ha d’identificar els responsables de les meses i prendre’ls declaració com a testimonis. El fiscal exigeix els mossos que demanin als responsables la documentació que tinguin sobre la designació com a col·legi electoral, com ara persones de contacte per a incidències o les peticions perquè lliurin les claus. A més, també els ordena que, en cas de tenir algun material electoral, el requisin.\nD’altra banda, el director de gabinet de coordinació i estudis de la Secretaria d’Estat de Seguretat, el coronel Diego Pérez de los Cobos, va transmetre en la primera reunió de coordinació del dispositiu per frenar el referèndum que el ministeri de l’Interior rebutja convocar la Junta de Seguretat, com havien demanat els mossos. Complint amb la instrucció de la fiscalia, Pérez de los Cobos va citar per primera vegada el responsable de la guàrdia civil a Catalunya, el general Ángel Gonzalo; el cap superior de la policia nacional, el comissari Sebastián Trapote, i per part dels mossos d’esquadra el major Josep Lluís Trapero, que va delegar en Ferran López, responsable d’Unitats Territorials d’aquest cos.\nAquest representant dels mossos va demanar que es convoqui la comissió de coordinació policial de Catalunya, òrgan integrat en la junta de seguretat. Des d’Interior es va defensar, però, que es tracta d’unes actuacions judicialitzades i que és el fiscal qui ha optat per nomenar un director tècnic en la figura de Pérez de los Cobos, per la qual cosa el departament no pot posar en qüestió la instrucció del ministeri públic.\nEn un altre ordre de coses, el Tribunal de Comptes va fixar ahir una fiança de 5,2 milions d’euros per a l’ex-president català Artur Mas pel desviament de diners públics per al referèndum del 9 de novembre del 2014. El tribunal ha dividit el cost del 9-N en diversos blocs i ha assignat una partida econòmica de responsabilitat a cadascun dels ex-alts càrrecs, si bé Mas apareix en tots i per això se’l considera “màxim i últim responsable”.\nIgual que Mas, cadascuna de les persones que apareix en aquests blocs haurà de respondre de forma “solidària”. Així, el Tribunal ha estimat que la responsabilitat de l’exconsellera Irene Rigau queda fixada en un màxim de 3 milions d’euros; la de l’exconseller Francesc Homs, en 2,1 milions i per l’exconsellera Joana Ortega, 800.000 euros. Mas i els ex-alts càrrecs tenen quinze dies per dipositar la fiança que s’imposa a cadascun, de no ser així el Tribunal de Comptes procedirà a l’embargament de béns i en últim cas el màxim responsable serà l’expresident. Per això, la part que els exconsellers no puguin abonar serà a càrrec d’Artur Mas.\nDesprés de conèixer la resolució, els advocats de Mas i dels exconsellers investigats van expressar l’“absoluta disconformitat” i van avançar que recorreran.


'Les dones amb discapacitat també són víctimes de violència masclista i sovint es troben amb obstacles per poder accedir als recursos necessaris'\nper Oscar Barril Educador social 8 de març de 2021\nSalaris inferiors, major taxa d'atur i més dificultat d'accés al món laboral, i un risc més elevat de patir abusos sexuals. Alguns exemples del greuge que pateixen les dones a la nostra societat, i que en el cas de les dones amb discapacitat física i intel·lectual, la discriminació és doble. Una realitat gens visible i molt poc estudiada i analitzada. Una situació de doble discriminació: per raó de discapacitat i per raó de gènere.\nSi en la població sense discapacitat al voltant del 60% de la població està treballant, només el 22,8% de les dones amb discapacitat treballen actualment a Espanya, segons l'informe ODISMET 2 de la Fundació ONCE2. Això evidencia que les dones amb discapacitat s'enfronten a grans dificultats per accedir al mercat de treball. Les dones amb discapacitat també són víctimes de violència masclista i sovint es troben amb obstacles per poder accedir als recursos necessaris.\nEl passat 18 de febrer es va presentar a Sant Cugat, amb l'organització per part de l'entitat Família Amic, la guia de lectura fàcil editada per Down Catalunya "No és No" per posar fi a les agressions i abusos a persones que pateixen les persones amb discapacitat. Iniciatives com aquestes, son llum en la foscor d'aquesta realitat.


La Regidoria d'Educació fa valer l'oferta educativa de 0 a 3 anys a Vila-real a través de vídeos promocionals - Diari Millars, informació local en valencià.\nLa Regidoria d’Educació fa valer l’oferta educativa de 0 a 3 anys a Vila-real a través de vídeos promocionals\nLa ciutat compta amb set centres privats i un municipal. L’Escola Municipal El Solet ofereix 80 places per a xiquets de 0 a 3 anys. A més els col·legis Concepción Arenal i Carles Sarthou compten amb 18 places cadascun per a xiquets de 2anys.\nLa Regidoria d’Educació ha editat vídeos promocionals per a donar a conéixer i valorar l’oferta educativa dels centres d’Educació Infantil que hi ha a la ciutat. Vila-real compta amb set centres privats d’Educació Infantil, Kinder Park, L’Esquirol, Babisol, Caperucita Roja, 5 Sentits, Món de Fades i Bambilàndia i un municipal. L’escoleta municipal El Solet ofereix 80 places per a este curs 2020-2021 per a xiquets de 0 a 3 anys. A més, els col·legis públics Concepción Arenal i Carles Sarthou disposen de 18 places cadascun per als xiquets de 2anys.\n“A Vila-real tenim unes escoles infantils de qualitat on es fa un treball extraordinari” indica la regidora d’Educació, Aida Beteta, qui considera que “és fonamental garantir esta oferta educativa de 0 a 3 anys per al desenvolupament dels xiquets i xiquetes i la conciliació familiar”. “Els vídeos promocionals de cadascun dels centres que hem preparat des de la Regidoria són una mostra de suport a estes escoles que s’han vist molt afectades amb el tancament dels centres a conseqüència de la pandèmia del coronavirus” afig l’edil. En ells es donen a conéixer les instal·lacions, activitats i serveis que presten els centres educatius perquè els pares puguen triar l’escola que més s’adapte a les seues preferències. Estos vídeos estan ja disponibles en el canal de YouTube de l’Ajuntament i també s’habilitaran en el web municipal, en l’àrea d’educació.\nPel que respecta als centres públics, Vila-real compta amb l’Escola Infantil Municipal El Solet i els col·legis Carles Sarthou i Concepción Arenal que ofereixen 18 places cadascun d’ells per als xiquets de 2anys.\nL’escoleta El Solet disposa de 80 places per al curs 2020-2021 distribuïdes de la següent forma: 16 places de 0 a 1 any; 26 places d’1 a 2 anys i 38 places de 2 a 3 anys. Els pares que estiguen interessats hauran de presentar la sol·licitud del 8 al 12 de juny a través de la seu electrònica de l’Ajuntament de Vila-real. A causa de la crisi sanitària per la COVID-19 les sol·licituds seran de manera telemàtica sent necessari per a este tràmit el certificat digital. En cas de no disposar de signatura digital, els interessats podran obtindre-ho presencialment a l’Ajuntament a través de cita prèvia. Les persones que no tinguen accés a mitjans electrònics podran realitzar el procediment d’admissió de manera presencial en El Solet (carrer Constitució, 104) i presentar els documents en el Registre de l’Ajuntament.\nLes bases reguladores d’este procés d’admissió es poden consultar en el web municipal, en l’àrea d’Educació en Escolarització Escola Infantil Municipal on s’indica el calendari del procés d’admissió, els criteris de baremació, la documentació requerida així com les instruccions per a emplenar la sol·licitud telemàtica. En cas de tindre algun dubte poden trucar al telèfon 660 363 582.\nEntre els aspectes que es baremen s’inclou el fet de tindre germans matriculats en el centre, el domicili, la renda o estar en situació de desocupació, entre d’altres.\nTambé s’ha editat un vídeo amb tota l’oferta educativa de tots els cicles dels centres públics i concertats de Vila-real que es podrà trobar en el canal municipal de YouTube.\nPost més nousLa Comunitat Valenciana no registra cap persona morta per COVID-19 en les últimes 24 hores\nPost més vellsBenicàssim organitza un curs de formació per a reduir el contagi per Covid-19 en allotjaments turístics i restauració


The Great Northern Hotel Bundoran Irlanda - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSea Road, Bundoran, Bundoran, Irlanda - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a The Great Northern Hotel?\n"Very comfortable, breakfast very good. Concert enjoyable. wo..."\nHabitació Familiar (2 Adults i 2 Nens Menors de 12 Anys) (Family Room (2 Adults & 2 Children under 12))\nMés informació sobre The Great Northern Hotel\nConvenientment situat a Bundoran, The Great Northern Hotel és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Fairy Bridges són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants.\nEl The Great Northern Hotel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de màquina de fax, xemeneia, fotocopiadora, impressora, servei de taxi.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara habitacions per a no fumadors, calefacció, telèfon, aparell de televisió, plat de dutxa per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses bany, centre esportiu, sauna, camp de golf (a 3 km), buceig, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Bundoran, faci de The Great Northern Hotel la vostra llar.\nComentaris d'Agoda (9)Comentaris de Booking.com (898)\nVery comfortable, breakfast very good. Concert enjoyable. would come back again.


Desarticulada una banda internacional de narcotraficants que tenia la seva seu a Martorell | MartorellTV\nInici Succesos Desarticulada una banda internacional de narcotraficants que tenia la seva seu a...\nDesarticulada una banda internacional de narcotraficants que tenia la seva seu a Martorell\nAgents de la Policia Nacional van detenir a mitjans del mes de febrer tres persones vinculades amb el narcotràfic internacional. En aquest operatiu es van aprehendre 1.340 kg. d’haixix trobats a l’interior d’una furgoneta que procedia de sud de la península i que era escortada per un vehicle llançadora.\nRecentment s’ha donat per finalitzada la investigació que s’ha saldat amb la desarticulació d’aquest grup criminal d’àmbit internacional.\nLa investigació va començar gràcies a la informació que disposava la unitat policial sobre una trama delinqüencial dedicada a el narcotràfic i que tindria la seva base d’operacions a Martorell.\nA mitjans del mes de febrer es grup preparava el trasllat d’una important quantitat de substància estupefaent des del sud d’Espanya amb destinació a Catalunya i que seria originària de nord del Marroc.\nDesprés de tenir notícia que un dels membres de l’organització havia viatjat al sud de la península en un vehicle dels que utilitzaria l’organització com a llançadora per escortar l’enviament de droga, el passat 19 de febrer es va establir un ampli dispositiu de vigilància a el peatge de l’AP-7 a l’altura de el terme municipal de Vila-seca (Tarragona).\nDesprés de detectar la presència del vehicle llançadora, que va fer cas omís de l’alt que se li va donar al peatge, va realitzar una brusca maniobra evasiva, la qual va fracassar per la intervenció dels efectius policials.\nDe manera paral•lela, agents de la Policia Nacional van observar en la retenció del peatge, com la furgoneta sospitosa de portar la càrrega de substància estupefaent va realitzar diverses maniobres aconseguint travessar de forma temerària l’autopista per, davant la impossibilitat d’aconseguir-ho, es va aturar al voral , emprenent el seu conductor la fugida a peu camp a través. Després d’una persecució finalment va ser detingut en un descampat annex a l’autopista.\nVan utilitzar una menor de dos anys per despistar la policia\nCom a resultat de la intervenció es va procedir a la detenció de dos individus de nacionalitat marroquina, conductors dels vehicles, entre els quals es trobava un dels principals responsables de l’organització a Espanya, així com una dona de nacionalitat romanesa que viatjava a la part posterior del vehicle emprat com a llançadora en companyia d’una menor de dos anys d’edat, amb la intenció de donar la falsa aparença de ser un viatge familiar i així passar desapercebuts davant de possibles controls policials.\nEn la inspecció efectuada sobre la furgoneta interceptada, es van localitzar al seu interior un total de 1.340 quilograms d’haixix, repartit en 42 fardells, així com es va poder determinar que les plaques de matrícula del vehicle havien estat substituïdes per unes doblades amb la intenció de despistar els agents.\nEls detinguts ho van ser com a presumptes autors dels delictes de tràfic d’estupefaents, pertinença a organització criminal i falsificació de documents, intervingut de la mateixa manera tots dos vehicles utilitzats per l’organització i les plaques de matrícula falsificades.\nLes investigacions van ser desenvolupades per la Brigada Provincial de Policia Judicial de Barcelona.\nArticle anteriorMovem Martorell denuncia que han aparegut residus amb dades personals al clavegueram del l’hospital de Martorell\nArticle següentPere Aragonés, vicepresident de la Generalitat visita SEAT\nCs proposa a l’Ajuntament de Martorell elaborar un pla municipal en contra de l’okupació il·legal d’habitatges\nDetingut un veí de Martorell acusat d’atracar una botiga amb violència\nLa mort del Doctor Chalco reconeguda com accident laboral\nProtecció Civil manté en fase d’alerta el pla INUNCAT\nInvestiguen la mort d’un home electrocutat al seu balcó


Deixem de ser una illa : OPINIÓ: Ermengol Gassiot, recull #18GVagaEnsenyament 7] Escombrarem anarquistes i comunistes\nOPINIÓ: Ermengol Gassiot, recull #18GVagaEnsenyament 7] Escombrarem anarquistes i comunistes\n“Escombrarem anarquistes i comunistes”\nReflexions arran d'una vaga\nArticle d'Ermengol Gassiot, secretari general de CGT de Catalunya\nPassi el que passi dimecres, la vaga convocada per la CGT a l’ensenyament públic no universitari haurà servit per a diverses coses. Aquesta afirmació no ens hauria d’estranyar en absolut, ja que pel moviment obrer tradicionalment les vagues eren eines que es planificaven i es duien endavant amb la intenció clara d’assolir determinats objectius. Les vagues no es fan per cosmètica. Suposen un esforç per a qui les fa. Els i les treballadores vivim del nostre salari i, per tant, no cobrar ens erosiona les condicions de vida. En conseqüència, quan es promouen cal definir clarament la seva utilitat. Aquesta és la raó per la qual CGT convoca precisament la vaga el dia 18 de gener. Una raó que no costa gaire d’entendre a qui, realment, vulgui entendre el perquè de la data de la vaga. El dia 18 encara s’estaran negociant els pressupostos de la Generalitat dels quals pengen, directament, una part de les reivindicacions que motiven la vaga: més pressupost per a l’educació pública per tal de poder incrementar el nombre de docents i reduir les ràtios, eliminar els barracons que encara hi ha a escoles i instituts i la progressiva eradicació del concerts. En canvi, fer-ho només quan els pressupostos ja estiguin tancats, i em temo que aprovats, és una simple acció de cosmètica o de maquillatge. No cal fer massa voltes per veure que la convocatòria del dia 9 de febrer, que altres sindicats han posat a sobre la taula i que es farà un dia en que ja s’haurà tancat la negociació pressupostària, poc aporta a la pressió per a rectificar com a mínim les partides d’educació d’aquests pressupostos neoliberals i de misèria.\nTambé penso que la vaga del 18 de gener està contribuint a posar a cadascú al seu lloc. El govern ja sabem on es posiciona, i els partits que li donen suport també. I ara també coneixem on se situen els sindicats majoritaris de l’ensenyament a Catalunya, que no només són CCOO i UGT (en veritat, el majoritari en termes electorals no és cap d’aquestes dues centrals). D’alguns d’aquests sindicats no ens sorprèn massa que intentin erosionar, per dir-ho finament, les convocatòries que no surten d’ells. Però del més “majoritari” sorprèn una mica més. I no potser tant del sindicat com a tal, sinó que és especialment interessant veure com alguns dels seus membres destacats, i que no fa tants anys participaven de moviments socials alternatius, fan servir determinats arguments. Un que he anat veient reiteradament consisteix en recordar que la CGT no representa a la comunicat educativa perquè, diuen, no té ni el 5% dels delegats i delegades escollits a tota Catalunya. No seré jo qui entri en una guerra de xifres, ja que si mirem els resultats electorals per zones, podem observar com al Baix Llobregat va superar el 20% i a Barcelona o als vallesos el 10%. Però aquest ús intencionat de les xifres no és el que per a mi és directament aberrant. El que jo trobo més preocupant és que el principal argument per a desqualificar la convocatòria del 18 de gener sigui un paràmetre electoral. Gent sorgida de moviments socials recorrent a la representació electoral per a validar o no una proposta de lluita? Si aquest argument l’apliquéssim, precisament, als propis moviments socials invalidaríem d’arrel qualsevol activitat seva amb una frase del tipus “que nada són y a nadie representan” digna de l’insigne Ángel Acebes o d’en Felip Puig i els seus subalterns. En definitiva, ha tret a la llum alguns dels efectes perversos de la creixent institucionalització d’uns sectors de l’esquerra combativa d’anys enrere. Procés en el que, intueixo, s’insereixen els esquemes de raonament d’aquests antics militants.\nI, finalment, la vaga del 18 de gener ha tornat a deixar en evidència el caràcter profundament classista dels sectors hegemònics d’aquesta pel·lícula inacabable que molts anomenen el Procés. No cal cercar massa per veure que la CGT tenim la capacitat de ser el sindicat de la CUP i, alhora, agents del CNI o del Borbó. En aquesta aparent diversitat hi conflueixen, per a un grapat d’hiperventilats processistes, el comú objectiu d’enderrocar el camí cap a la independència de Catalunya conduït pel govern de Junts Pel Si i un seguit de “business friendlies” que els acompanyen. És a dir, una vaga contra el govern català (que, no oblidem, respon als interessos d’una part de la burgesia principatina) necessàriament és obra d’un enemic extern o d’una colla d’arreplegats inconscients manipulats des de l’exterior. Sota aquesta percepció transversal del Procés, no hi ha classes socials sinó, simplement, el “bloc del sí” i el “bloc del no”. Evidentment, els sindicats en lluita contra el govern som, per aquesta gent, part del “no” i els és igual el que pensem sobre la autodeterminació o la independència de Catalunya. A banda de la voluntat de desqualificar, d’una altra manera si voleu, la vaga, darrera aquest tipus d’arguments s’hi amaga la incapacitat d’entendre que les organitzacions de treballadors i treballadores podem tenir els nostre propis objectius i programa de lluita, al marge i autònoms respecte partits i altres formes de política institucional.\nPublicado por Deixem de ser una illa en 10:31


[05-03-2009] Els professors es veuen incapaços d'utilitzar les noves tecnologies\nMés de la meitat dels professors d'educació primària i secundària no s'atreveix a incorporar les TIC (tecnologies de la informació i la comunicació) com eines didàctiques. El 95% dels centres ja té connexió a Internet de banda ampla (enfront del 92% de 2007), però el potencial digital no s'aplica als mètodes d'ensenyament.\nEncara que la Llei Orgànica d'Educació estableix que les noves tecnologies han d'estar presents en totes les matèries, a penes el 27% dels col·legis compta amb ordinadors en les aules on s'imparteix classe, i més del 50% dels alumnes no els usen mai o només ho fan ocasionalment. La Fundación Telefónica va oferir ahir les primeres dades d'un estudi en 800 centres de primària i secundària espanyols, que reflecteix que el camí cap a l'educació tecnològica està sent "lent i difícil".\nProfessors i alumnes coneixen les TIC, però les han après pel seu compte i no les apliquen en el procés educatiu. Segons l'informe, dos de cada tres docents se senten incapaços de promoure o supervisar treballs amb aquests mitjans i més de la meitat no podria desenvolupar projectes multimèdia o avaluar treballs realitzats a través de les TIC. El 70% dels ensenyants i alumnes creuen que l'ús de les noves tecnologies no influeix en els seus resultats. L'estudi, que es presentarà el maig, apunta a la necessitat d'innovar en les tècniques i impulsar l'aprenentatge autònom de l'alumne.\nAccedeix aquí a la notícia\nConsulta l'informe a http://eaa.educared.net/index.php\netiquetes: competència en l'ús de les noves tecnologies, societat, educació, mestres


Informació relativa a l'ús dels diferents serveis - Google Apps - Guies BibTIC at Universitat Pompeu Fabra\nInformació relativa a l'ús dels diferents serveis\nGoogle Apps: Informació relativa a l'ús dels diferents serveis\nSi ets professor, investigador o PAS\nPots modificar el vostre nom fent clic a Configuració del correu> Comptes> Enviar correu com a\nEs pot afegir una imatge pròpia per tal que els receptors dels nostres correus i els participants dels xats que siguin usuaris Gmail, puguin visualitzar-la. Pots gestionar-ho des de Configuració del correu >General > La meva imatge.\nEls contactes es desen de forma privada a la llista de contactes i no es comparteixen. Ara bé, si s'afegeix un nom identificatiu a un contacte, quan enviïs un missatge a diferents persones tots els destinataris podran visualitzar aquest nom.\nL'aplicació permet de forma predeterminada que les persones amb qui s'intercanviïn correus també puguin utilitzar el xat. Es pot modificar aquesta opció de manera que aquells que vulguin iniciar un xat hagin de sol·licitar prèviament autorització al titular del compte. Per fer-ho, cal anar a Configuració del correu>Xat>Addició automàtica de contactes suggerits i seleccionar "Permet que només les persones que he aprovat explícitament xategin amb mi i vegin que sóc en línia".\nAquesta aplicació inclou també un historial on es guarden automàticament els xats que has mantingut. Pots deshabilitar aquesta opció, des de Configuració del correu > pestanya "Xat" > El meu historial del xat i seleccionar "Desa historial del xat" o "No desis mai l' historial del xat".\nNota, però, que aquesta configuració és personal (és a dir, el contingut del xat podrà ser registrat per l'altre usuari si ho té configurat d'aquesta manera).\nEs pot triar l'opció d'habilitar o deshabilitar la gravació del xat per a usuaris determinats. Per fer-ho cal obrir la finestra de xat de l'usuari, i dins l'apartat "Accions", habilitar o deshabilitar la gravació. Els altres usuaris rebran, però, una notificació\nQuan es crea un document mitjançant aquest servei, es pot decidir si es vol mantenir-lo privat o bé compartir-lo amb tots, alguns usuaris del domini upf.edu o d'altres usuaris externs.\nA més, es pot compartir l'edició del document. Per defecte, tots els editors autoritzats podran donar permisos a d'altres persones, però es pot modificar aquesta opció perquè només el creador inicial del document pugui concedir aquests permisos.\nPots fer-ho a partir de la icona "Compartir" que apareix en qualsevol document que hagis creat.\nEs poden crear col·leccions de documents que també poden ser configurades per ser compartides amb d'altres usuaris. Podeu fer-ho fent clic a Crear > Col·lecció.\nPer defecte, els altres usuaris del domini "upf.edu" poden visualitzar només la teva disponibilitat (hores que teniu lliures o ocupades), però no els detalls de cada cita. Es pot autoritzar usuaris concrets de la UPF a tenir accés a la informació de detall. Pots fer-ho des de Els meus calendaris> Nom del calendari que es vol compartir> Compartir amb determinades persones.\n<< Anterior: Mesures de seguretat\nDarrera actualització: May 3, 2022 11:11 AM\nEtiquetes: google apps, programes d'ordinador


El racó de Milio: d’octubre 2010\nLa Dent d'Orlú (l'Ariège), França.\nSortida dimecres 27 d’Octubre de 2010: França, la Dent d’Orlú\nGaire bé 15 km. de marxa i un desnivell acumulat de 1.140 metres.\nAvui hem quedat vuit companys de Girona per fer la sortida, en Narcís (l’organitzador), Xavier, Joan (el de Sta. Coloma), Antoni, Joan, Martí, Jordi i jo. Toca matinar perquè hem de fer molt de desplaçament. Hem quedat a les 06:00 hores a Fontajau i anem amb una furgo llogada.\nEl camí se’ns ha complicat perquè hi ha el port de Palhieres tancat per la neu. Per tant, carretera i per l’Eix, túnel del Cadí, Puigcerdà, túnel de Puymorens, cap Ax-les Thermes, Ascou i La Forge. Allà agafem una pista cimentada, però a 4,5 km. del punt d’inici de la marxa, tenim que deixar la furgo, per les plaques de neu gelada que hi ha. Un altre contratemps, perquè ens obligarà a fer dos hores més de marxa (anada i tornada).\nSeguim la pista glaçada fins arribar al nostre punt d’inici de ruta. Allí la pista s’acaba en una explanada rodona, on es poden deixar els cotxes (quan s’hi pot arribar). En aquest lloc hi ha un cartell indicatiu amb la ruta marcada.\nAl costat del cartell, comença el sender marcat en groc. Travessem un rierol i de seguida enfilem pel bosc, seguint les marques grogues que es troben molt sovint marcades als arbres. El camí amb la neu verge (som els primers en pujar), ens fa parar compte de no posar el peu a cap forat. Poc a poc anem guanyant altura pel mig del bosc, fins sortir a dalt a la Carena de la LLau. Un cop a dalt, en lloc de seguir el camí fins a un pal marcat que hi ha, nosaltres tirem pel dret en direcció al Coll. Quan ens adonem, rectifiquem derivant a la nostra esquerra, fins a trobar el camí, que seguim fins al Coll de Brasseil. Allí hi ha un pal indicador, punt on arriba el sender que ve des de el Coll de l’Euge.\nSense pensar-hi gaire més, emprenem la pujada. Ens trobem al peu d’una piràmide de 300 metres de desnivell i una pendent propera als 45º. Poc a poc, anem pujant, però cada vegada està mes difícil fer-ho sense grampons, així que finalment i allà on trobem un replà, acabem posant-los. A partir d’aquí ja anem més segurs, doncs les plaques gelades a sota la neu, son perilloses i tot i els grampons, tenim d’anar en compte per la forta pendent.\nFinalment, arribats a dalt, l’esforç si que ha valgut la pena; la vista es impressionant: a darrera nostra, el Tarbesou i el Serrat des Escales; cap al Est, el Roc Blanc i mes a la dreta, la punta del Carlit.\nAl sud es veu part de la Gallina Pelada i els pics d’Andorra. Al oest Sant Bartomeu i Montsegur, desprès de descansar mitja hora, fent un àpat i les fotos corresponents, decidim que hem de baixar, doncs es tard i encara hem de caminar un bon tros.\nQuan quasi som a baix del pic, encara trobem pujant dos grups de francesos que van cap a munt. Nosaltres ens re agrupem i tornem cap al cotxe, desfent el camí. Quan sortim d’Orlú ja son les 19:00 hores. La tornada la fem passant per dins França, per Quillan cap a Perpignan, La Jonquera i Girona. Quan arribem, son dos quarts d’onze de la nit, però molt contents de lo que hem pogut gaudir allà dalt d’Orlú.\nReferència de la sortida: http://www.pujades.cat/\nÀlbum de fotos: https://photos.app.goo.gl/XzeSLcdqMCQVnZkK6\nPublicat per ega47 a 4:55 Cap comentari:\nDe Nuria a Queralbs pel Camí dels Enginyers.\nSortida feta el 7 d'Octubre\nAvui hem quedat per sortir amb Pere, Salvador, Joan Antón i Rafel, per anar des de Nuria a Coma de Vaca pel camí dels Enginyers i baixar fins a Queralbs . L’hora de trobada es a les 06:00 del matí a la rotonda de la Devesa. Ens interessa estar a Queralbs antes de les 07:45 h. Per poder agafar el cremallera que surt a esta hora de Queralbs.\nTot i tenir un petit problema a dintre de Ripoll, per les obres que s’hi fan, aconseguim arriba a l’hora prevista i agafem el cremallera fins a dalt i després, la cabina que puja fins al alberg Niu de l’Àliga.\nCoincidim entre d’altres, amb un grup de pastors que han pujat a recollir els ramats i fer-los baixar de cota, ja que s’acosta el mal temps. Van carregats amb sacs de sal per fer acudir el bestiar. S’escampen per la muntanya i pels crits que anem sentint i el moviment del bestiar, sembla que aconseguiran el seu objectiu.\nA les 08:30 comencem a caminar i ja tenim un dia esplèndid, amb un sol que ens farà suar bona part de l’excursió. El Camí dels enginyers es molt aeri i surt en direcció est des del alberg. Primer hem de fer un desnivell cap a baix per anar a trobar el camí que passa per una cota mes baixa, que ve des de Nuria. A la mitja hora de caminar, ja tenim de parar per treure roba.\nA la nostra esquena hi queda el Puigmal ben il·luminat pel sol i mes al nord el Finestrelles, amb aquest dia, tot el que veiem de l’olla de Nuria està magnífic. En direcció est, apareix per davant nostre el Torreneules, tot majestuós.\nSeguim caminant per un corriol que a més que ens hi venen les vaques que criden els pastors, contra direcció, ens el han deixat tot ple de “fites”, que tenim que anar esquivant com podem. Un tros mes endavant, ja s’hi camina sense “catifa”. Desprès d’un hora i quart de marxa, ens parem a esmorzar.\nReprenem el camí i hara estem a la part mes bonica del recorregut. El cami s'estreteix i queda pegat a la paret de roca amb petits desnivells i passos amb ajut de cable.\nDesprès d’un hora i quart arribem al Coll dels Homes, on hi ha una vista impressionant a la vall del Freser; al nord cap el Coll de la Marrana, al est (davant nostre) el Balandrau, en front nostre, el camí de baixada i les Marrades que baixen cap al riu.\nUna estona més, de baixada i ja soms al refugi Coma de Vaca, on parem per fer un petit descans.\nSeguim la marxa guanyant altura al altre costat del riu. Desprès, planejant, arribem a les Marrades, per fer el fort desnivell, que anem seguint fins a baix al riu.\nAl costat del pont que el creua, fem un altre petit descans. Seguim baixant fins al Salt del Grill, on aprofitem per dinar i descansar un altra estona. Quan seguim caminant, en un quart d’hora ja som a la Central de Daiò. Ens queda el tros de carretera fins al aparcament de l’estació de Queralbs, que es el més feixuc, per tenir que caminar per carretera.\nPublicat per ega47 a 9:48 Cap comentari:


Sorpresa i resignació en diversos municipis de la Costa Brava després d'aixecar-los el toc de queda La República\nPalafrugell mantindrà l’operatiu vigent de vigilància per evitar aglomeracions\nFesta a les cales fora d'hores i fora de les mesures Covid\nLa decisió del TSJC sobre el canvi de criteri del Govern per decretar els municipis amb toc de queda ha enganxat per sorpresa a molts municipis gironins. L’alcalde de Blanes (Selva), Àngel Canosa, ha afirmat que han quedat “sobtats” en llegir la resolució del tribunal, perquè esperaven que la decisió “no estigués tan allunyada de la situació sanitària”. Per la seva banda, des de Roses (Alt Empordà) creu que el toc de queda està “més que justificat” en la lluita contra la pandèmia però ha afegit que aquesta mesura “no es pot normalitzar” ni que es limiti a veure-la com una eina contra els botellots. A Palafrugell (Baix Empordà), la decisió ha arribat amb resignació i asseguren que mantindran l’operatiu que tenien activat des d’aquest agost.\nEl govern local de Blanes (Selva) està treballant en com dissenyar un dispositiu per controlar les aglomeracions a les platges i la via pública des d’aquesta mateixa nit. L’alcalde, Àngel Canosa, adverteix que hi haurà més activitat policial i patrullatge per part del cos local i de Protecció Civil. “Igual que vigilem les platges durant el dia, ara també ho haurem de fer durant la nit”, ha explicat Canosa. L’alcalde ha lamentat que això implica distribuir torns de guàrdia i “reduir els descansos” dels agents per tenir tot el cos operatiu. “Les platges no estaran buides i la gent no hi anirà a parar la fresca”, ha afegit l’alcalde.\nDe fet, Àngel Canosa ha garantit que una vegada s’aixequi el toc de queda, hi haurà molta gent que voldrà trobar “altres espais” on socialitzar-se quan els bars i restaurants tanquin. A més, el batlle ha afegit que “no només hi haurà gent jove”, fugint de la criminalització d’aquesta franja d’edat. Malgrat tot, Canosa ha lamentat que el TSJC estigui en una situació “tan allunyada” de la realitat sanitària que hi ha al país. En aquest sentit, l’alcalde ha recordat que el toc de queda “funciona” i ja s’ha demostrat la seva efectivitat al llarg de la pandèmia. Per això creu que el TSJC comença a “fer consideracions que no toquen”.\nMesura contra els botellots\nA Roses demanen que no es plantegi el toc de queda com una mesura per acabar amb els botellots i “que no es pot normalitzar”. “Estem parlant d’una restricció de drets fonamentals i és més que justificada en la lluita contra la pandèmia”, ha assenyalat l’alcalde del municipi, Joan Plana. El batlle considera que des de molts sectors s’ha fet servir el toc de queda com una fórmula per combatre les festes nocturnes i això és un “error que no es pot cometre”. Plana destaca la importància que té la mesura per lluitar contra la pandèmia, però demana que “no es normalitzi”. “Nosaltres haurem de seguir fent la feina com fins ara, amb els mitjans habituals”, ha remarcat.\nResignació a Palafrugell\nPer altra banda, l’alcalde de Palafrugell ha rebut la notícia amb resignació. Josep Piferrer ha assegurat que a principis d’agost ja els va caure “una gerra d’aigua freda” quan el municipi va quedar exclòs del llistat de pobles dins del toc de queda per la baixa incidència que hi havia. Per això, Piferrer ha assegurat que la decisió del TSJC “no canvia gaire res” de la situació que tenien fins ara. Si bé l’alcalde ha detallat que estaven treballant amb els cossos policials com distribuir els torns per garantir el compliment del toc de queda, però ara tot això queda anul·lat i es mantindrà l’operatiu. Josep Piferrer ha recordat que com a mínim aquesta vegada no han hagut de dissenyar el dispositiu de vigilància “amb poques hores”, tal com va passar a principis d’agost.\nL’alcalde ha recordat que durant el mes de juliol el toc de queda ha ajudat a fer “una baixada considerable” dels contagis al municipi. De fet, era un dels que tenia unes xifres més elevades de Catalunya i amb poques setmanes van passar a tenir una incidència “pràcticament zero” de la malaltia. Tot i així, des que ja no s’aplica el toc de queda han vist com “costa molt” seguir baixant en contagis.


Divendres 5 d’octubre: primera sessió de formació sobre correu electrònic, rebuda de l’equip de Joventut Bisbalenca benjamí A per la pujada de categoria, nou número de Torre de Guaita i començo nou llibre | Blog d'Agnès Ferré\nA les 9 del matí ha començat la primera sessió de formació de la UGT sobre correus electrònics. Hem aprovat un conveni amb UGT per realitzar diversa formació per aturats i per treballadors de l’Ajuntament.\nÉs un curs gratuït pels usuaris, d’una sessió i hi haurà 4 sessions amb 4 grups de 5 persones diferents a cada sessió, a la biblioteca municipal. L’objectiu és com crear un compte de correu electrònic i com utilitzar-lo en la recerca activa de feina. Va adreçada a aturats sense correu electrònic, ja que des de SOM Bisbal s’ha detectat que molta gent que busca feina no té correu electrònic, i avui dia és una eina imprescindible en la recerca activa de feina.\nAvui és la primera sessió i les altres sessions seran els divendres 19 i 26 d’octubre i 2 de novembre.\nDemà comencem a repartir un nou número de la revista municipal Torre de Guaita, que entre avui i la setmana que ve rebrem a casa. Totes són interessants però a aquesta s’hi suma el fet que hi trobem la moció de censura i les accions del govern en minoria, en minoria però molt actiu! Llegiu-la!!\nAquesta tarda rebem l’equip de Joventut Bisbalenca que la temporada passada eren Benjamí A i que, per haver jugat una gran temporada, van pujar de categoria. Doncs avui a les 8 del vespre, a l’Ajuntament, hem rebut a l’equip i als entrenadors que tenien durant la temporada passada (l’Otger i el Jordi) per felicitar-los. Han sortit al balcó on hi havia tots els pares i familiars de públic els hi ha fet molta il·lusió! Després els hem ofert un pica-pica i els hem entregat una foto de l’equip a cadascú. Felicitats!\nAl vespre començo el llibre que ahir em va dedicar la Meritxell Borràs “34 dies de tardor i 1 de primavera“.\nHe acabat el llibre d’en Martí Gironell sobre la persona de Jean Leon amb el títol “La força d’un destí“. Està bé, és interessant, però no considero que sigui dels millors d’en Gironell (opinió personal).\nAvui començo amb emoció el nou llibre, aquí en teniu l’escrit de la contraportada: “34 dies de tardor i 1 de primavera és el relat, ple de coratge i sensibilitat, del temps que Meritxell Borràs estigué a la presó d’Alcalá-Meco la tardor de 2017. Una crònica personal i directa d’uns dies en què, com diu Antoni Bassas, la set de revenja de l’Estat portà el Govern de Catalunya a la presó i l’exili“.\nAgnès FerréAl govern (2015/19), Alcaldessa, Treballem per la BisbalBisbal, esport, formació, llibre, ocupació, Torre de guaita\nPrimer cap de setmana d’octubre: inauguració del Racó de la Gent Gran i la Fira Dijous 4 d’octubre: inici del curs de memòria, visita de TV3 i sopar de presentació del llibre de la Meritxell Borràs.


L’Institut Guttmann aposta per la salut cerebral i la prevenció de la discapacitat per a l’edició XXXII de les Jornades Tècniques - Amics Guttmann\nVolem informar als Amics de l’Institut Guttmann que enguany, coincidint amb la celebració del 55è aniversari de l’Institut Guttmann, tindrà lloc la XXXII edició de les Jornades Tècniques que amb el títol “Salut cerebral per a la vida: prevenció de les discapacitats relacionades amb el cervell” se celebraran els dies 15 i 16 de desembre i seran en format online i amb un innovador enfoc B2B que té com a objectiu crear un punt de trobada entre inversors i emprenedors i promoure la generació, l’intercanvi i el desenvolupament de nous projectes relacionats amb la salut cerebral i la prevenció de la discapacitat.\nL’acte, que serà totalment en anglès, està orientat a estudiants de grau i postgrau, a professionals de la salut, a empresaris i a investigadores de projectes que busquin una comprensió més profunda de la resiliència cerebral i els seus mecanismes. També a associacions de persones amb discapacitat i qualsevol persona interessada en la salut cerebral en general.\nL’Institut Guttmann organitza aquest curs junt amb Biocat i la Fundació “la Caixa” i compta amb la col·laboració de l’Institut de Neurociències de la Universitat de Barcelona, Meditecnologia i Medicen Paris, i s’organitzaran en el marc de B·Debate.\nPrograma de les Jornades en aquest enllaç\nInscripcions i enviaments d’abstracts per a la presentació de pitches en aquest enllaç.\nJornades Tècniques malalties cerebrals salut cerebral


Us presentem al Xavier Llevot! - Can Xaubet\nUs presentem al Xavier Llevot!\nUs presentem al Xavier Llevot, un referent de la instal·lació des del seu inici, ara fa ben poc que ha fet 10 anys com a treballador de Can Xaubet, es coneix doncs tots els racons de la instal·lació, però sobretot els de la sala de fitness, on n’és el tècnic referent totes les tardes de dimarts a divendres de 15 a 23 h i els dissabtes matins.\nXavier, és un tècnic responsable, atent, positiu amb un caràcter introvertit de primeres. Posseeix moltíssims coneixements sobretot amb els entrenaments de pes lliure. Dirigeix diverses classes dirigides a la mateixa sala, el TOTALCORE I TOTALBODY. De ben segur que us farà un gran assessorament i resoldrà tots els dubtes que tingueu.\nSi encara no ets abonat – abonada de Can Xaubet, vine a gaudir dels nostres professionals, sens dubte no et deixaran indiferent.\nVine a Can Xaubet, a Can Xaubet, t’estimen.\n24 d'octubre de 2017 /by Can Xaubet\nFelix Gonzalez. Ha fet de la seva pasió el seu treball. Haloween a Can Xaubet


L’Ajuntament de Vila-real culmina els tràmits i abonarà en breu les ajudes pendents a les ONG\nEl regidor de Cooperació, Álvaro Escorihuela, detalla la situació dels pagaments i reitera les disculpes pels retards, derivats de les dificultats de gestió i falta de personal\nL'Ajuntament de Vila-real materialitzarà en breu el pagament de les ajudes a ONG pendents d'abonar, arran de les dificultats de gestió d'aquest tipus de subvencions i el dèficit de personal. El regidor de Cooperació, Álvaro Escorihuela, ha detallat aquest matí els passos que s'han donat pel seu departament per a resoldre definitivament una situació per la qual ha tornat a demanar disculpes a les entitats de desenvolupament internacional.\n“Amb tota la transparència i humilitat que ens caracteritza, tornem a demanar perdó a les ONG per uns retards que ens dolen especialment, però que ja estem en disposició de solucionar de manera definitiva en els pròxims dies”, assenyala Escorihuela. En concret, estan a punt d'abonar-se els 48.000 euros del 20% restant de les ajudes de 2015 i els 160.000 euros del primer 80% de les subvencions concedides en 2017. Quant al segon 20% de les ajudes de 2016 -31.000 euros- també pendent, el termini de justificació de les factures s’acaba de tancar, per la qual cosa es procedirà a comprovar els rebuts, per part del departament d'Intervenció, per a procedir al pagament.\n“Es tracta d'un procediment molt costós, potser el més complicat dels que es realitzen en el pagament de subvencions municipals, ja que es tracta de comprovar la justificació de factures d'àmbit internacional, moltes vegades en altres idiomes i moneda estrangera. El departament d'Intervenció ha de fer un control molt rigorós de tots els pagaments que es fan amb diners de tots els contribuents, com no podria ser d'una altra manera. I aquesta circumstància, sumada a la falta de personal que hem tingut fins ara, ha derivat en un retard considerable”, argumenta el regidor. D’aquesta manera, en breu termini, podran ser abonats els 208.000 euros del segon termini de 2015 i el primer de 2017. Quant al 20% restant de les ajudes de 2016, s'abonaran una vegada concloga el procés de revisió de les factures presentades per les entitats.\nQuant al 2018, recorda Escorihuela, no va ser possible obrir una nova convocatòria d'ajudes, per la qual cosa, tal com es va acordar amb les ONG, la convocatòria de 2019 s'incrementarà en un 50%. “Aquest estiu eixiran també les bases de les ajudes d'enguany, que hem incrementat fins als 300.000 euros, per a compensar parcialment el fet de no haver pogut convocar subvencions a ONGD l'any passat”, afirma. El regidor assenyala que la situació del pagament de les ajudes al desenvolupament s'ha traslladat en tot moment tant a la Coordinadora d'ONG com a entitats no governamentals que no formen part d'aquest organisme. “És una situació que ens dol especialment, perquè mai ha sigut un tema ni de falta de voluntat ni de falta de diners; les consignacions sempre han estat disponibles per a poder procedir als abonaments quan tècnicament i legalment ha sigut possible”, conclou.


Gedikpasa White Suites Istanbul Turquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMimar Hayrettin Mh. Teyyareci Kemal Sok. No:18 Fatih, Beyazit, Istanbul, Turquia, 34200 - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Istanbul, Gedikpasa White Suites és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Gedikpasa White Suites, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport, habitació familiar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses massatge, sauna, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Gedikpasa White Suites és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Istanbul.\nTots els tipus de viatgers (151) Parelles (68) Viatgers en solitari (40) Famílies amb infants petits (2) Famílies amb infants grans (5) Grups (36)


L�antic terme d�Isona s�estenia des de la riba dreta del riu de Conques o riu de Gavet, que el separava del terme de Sant Salvador de Tol�, al Sud-Oest, fins a la Roca Blanca, les Colomines i la font del Comet, a llevant, just fins al cam� d�Isona a Abella de la Conca, termenal amb el municipi de la Baronia de Rialb (Noguera). Al Nord-Oest, pels Plans, Isona confrontava amb Sant Rom� d�Abella i, a m�s a ponent, el termenal separava els antics municipis d�Isona i de Conques. A mitjan segle passat, s�assenyala la producci� de blat, civada, ordi, s�gol, vi i oli en aquest terme. Es criava tamb� bestiar de llana i cabrum, a m�s de bestiar bov� i de mules i ases. Era abundant la ca�a de perdius, llebres i conills i, al bosc, llops i senglars. Hi havia 3 molins de farina d�una sola mola, 1 d�oli i 2 f�briques d�aiguardent, a m�s de 2 mines de carb�, que no s�explotaven. Se celebraven anualment dues fires agro-pecu�ries, el 8 de febrer i l�11 i 12 de setembre. Al cens del 1.860 figuren ja 4 molins fariners: el de Cap�s, el de Davall, el de Planeta i el de Piteu. Aquest any s�esmenta la Cabana de Claset com a alberg de bestiar. Els productes agr�coles al principi de segle eren gran, vi, oli, llegums, verdures, fruites i pastures per al bestiar menut. Hi havia 2 molins fariners, una premsa d�oli i es feia ciment. Hi havia terrenys forestals comunals al Cimadal, a la Colomera i al Sol� de Mullol.\nIsona, l�antiga ciutat d�Aeso, llatinitzaci� del nom ind�gena Eso, tingu� una destacada import�ncia a l��poca romana. B� que no s�hi han realitzat excavacions a tot el territori, hom coneix restes materials d�aquesta �poca -troballes monet�ries, fragments de cer�mica ib�rica i romana, restes arquitect�niques, algunes de ben notables-, en part nom�s per descripcions antigues -un aq�educte, una tomba amb pintures- i en part encara visibles -un sector de la muralla, una ara-, algunes de les quals han estat localitzades en prospeccions realitzades d�uns quants anys en��. La poblaci� �s, per�, ben coneguda per la numism�tica -asos amb la llegenda ib�rica Eso-, els autors antics -Plini i Ptolemeu- i, sobretot, una trentena llarga d�inscripcions llatines, trobades a la mateixa Isona i a la rodalia -Abella, Covet, Perolet-, el conjunt epigr�fic rom� quantitativament i qualitativament m�s ric de les terres no litorals de Catalunya. Les inscripcions, algunes de les quals s�han perdut, actualment es troben repartides entre Isona -sobretot encastades als murs de l�esgl�sia parroquial i a l�ermita de la Posa-, el Museu Arqueol�gic de Barcelona -on foren traslladades algunes peces a la fi de 1.936- i el Museu de l�Institut d�Estudis Ilerdenses de Lleida -les trobades durant la reconstrucci� del poble despr�s del 1.939 i les posteriors prospeccions arqueol�giques que hi han estat dutes a terme-. La poblaci� romana d�Aeso �s de clar origen ind�gena; aix� ho permeten considerar la seva condici� de seca ib�rica a l��poca republicana, l�estatut estipendiari que Plini li atribueix en enumerar les comunitats del convent jur�dic de T�rraco i materials arqueol�gics trobats al lloc. Ptolemeu l�esmenta entre les poblacions dels iakketano�, cosa que va induir P. Bosch Gimpera a considerar-la l�extrem de la suposada penetraci� lacetana vers l�interior del pa�s i a proposar que potser tingu� el car�cter d�una ocupaci� estrat�gica per tal d�assegurar els territoris de m�s a l�Est i el Sud de la Conca de Tremp de possibles incursions dels pobles de la gran zona muntanyosa de l�extrem nord-occidental de Catalunya.\nSabem per l�epigrafia (les 8 l�pides romanes amb inscripcions a l�esgl�sia parroquial d�Isona i les 6 l�pides del Museu Arqueol�gic de Barcelona i, encara, unes altres 5 del Museu Arqueol�gic de l�Institut d�Estudis Ilerdenses) que Aeso gaud� de la condici� de municipium durant l�Alt Imperi. Hom hi coneix les t�piques institucions del r�gim municipal rom�, el senat local, l�ordo decurionum, i els magistrats anuals, dos duumviri i dos aediles, els quattuorviri, dels quals, actualment, en coneixem vuit de segurs i un altre de probable. Isona fou, doncs, el nucli d�una comunitat municipal romana i la Conca de Tremp, si m�s no en una gran part, el seu territori. El pas d�Aeso de la condici� peregrina, de la qual informa Plini, a la de municipium, que coneixem per les inscripcions, se situa entre mitjan regnat d�August, que s�elabor� la documentaci� ulteriorment utilitzada per aquell autor, i l��poca fl�via, moment de la primera inscripci� datable on apareix un magistrat municipal. Tradicionalment hom ha considerat que els ciutadans d�aquesta comunitat estaven adscrits a la tribu romana quirina, �ntimament lligada a l�obra de reorganitzaci� de la Pen�nsula Ib�rica realitzada per Vespasi�, cosa que duia a situar el canvi de condici� jur�dica en el moment que aquell emperador conced� el ius Latti a Hisp�nia, segurament l�any 74. Per� cada vegada s�n m�s nombrosos els ciutadans coneguts adscrits a la tribu gal�ria d�August, tot superant actualment els de la quirina. Aquesta circumst�ncia apropa Aeso a aquelles comunitats de la Hisp�nia Citerior que apareixen a les llistes de Plini com a no privilegiades o que, simplement, en s�n absents, per� que per l�epigrafia sabem que eren adscrites a la tribu augustiana gal�ria. D�aquestes comunitats, hom pensa que accediren a la condici� municipal a la fi del regnat d�August, despr�s d�haver estat recopilades les dades posteriorment emprades per aquell autor, cosa que explicaria la discrep�ncia entre aquestes dues fonts d�informaci�.\nLa documentaci� epigr�fica d�Aeso proporciona, d�altra banda, tots els elements propis d�una t�pica comunitat urbana de l�Alt Imperi: la plebs de la ciutat, uns collegia, uns quants lliberts, alguns militars i forasters, un ric benefactor de la ciutat i, sobretot, una poderosa i molt ben testimoniada oligarquia local, unes quantes fam�lies que apareixen de manera repetida a les inscripcions, quatre de les quals concentren la meitat dels ep�grafs coneguts. �s a dir, una romanitzada comunitat municipal d�origen ind�gena, b� que amb uns trets molt caracter�stics deguts al seu a�llament geogr�fic i la seva situaci� en una zona marginal de la romanitzaci�, on sembla que continuaven amb gran for�a les antigues estructures s�cio-econ�miques i culturals aut�ctones pre-romanes.\nAlgunes fam�lies i personatges testimoniats a les inscripcions d�Aeso s�n de gran inter�s. Els Aemilii, dels quals coneixem mitja dotzena d�inscripcions a Aeso i una o dues a T�rraco, eren la fam�lia m�s important de la ciutat, si m�s no durant la segona meitat del segle I i el comen�ament del II, i segons sembla, amb una destacada posici� fins i tot en l��mbit de la provincia, membre de la qual era L. Aemilius Maternus, el primer duumvir conegut de la comunitat al qual dedic�, conjuntament amb la seva esposa Fabia Fusca, d�una inscripci� a la Luna Augusta, en honor i mem�ria d�una filla difunta, Aemilia Materna. La fam�lia del molt important aedilis i duumvir M. Licinius Celtiber, els n�ts del qual -fills de la seva filla Licinia Numantina-, M. Licinius Celtibes Fabius Licinianus -Q. Fabius Licinianus despr�s d�haver estat adoptat pel seu avi matern- i Q. Fabius Maternus, continuaven essent magistrats municipals de la ciutat. G. Antonius Verecundus, duumvir en dues ocasions i tribunus militum de la Legi� III Augusta -unitat aquarterada a l��frica-, la mare del qual tamb� pertanyia a una important fam�lia de l�oligarquia local, els Porcii. El molt ric ciutad� i duumviralis L. Valerius Faventinus, que ajud� la plebs de la ciutat amb una compra de blat.\nLa import�ncia d�Isona a l��poca medieval, per�, canvi� de signe. A l�alta edat mitjana la zona de la Conca de Tremp sembla que romangu� un llarg temps despoblada quan els vessants meridionals de la serra de Montsec i les terres properes de la Noguera eren de domini sarra�. Reconquerida la Conca en temps de Ramon IV de Pallars Juss� per Arnau Mir de Tost, l�estrat�gia defensiva consistiria ara a controlar i dominar els camins que duien a migdia. Probablement foren aquestes noves circumst�ncies pol�tiques les que determinaren la fortificaci� del serrat de Llord�, a llevant d�Isona, on fou bastit al segle XI el castell de Llord�, vigilant el cam� al Baix Segre pel coll de Comiols.\nL�antiga ciutat d�Isona restava inclosa dins els termes del dit castell, ja que quan aquest fou venut pel comte d�Urgell a Arnau Mir de Tost, el 1.033, les seves afrontacions eren: a llevant el terme de Taravau, a migdia Covet, a ponent el terme de Conques i a tramuntana el d�Abella, com tamb� el terme de Taravau o Taravall, esmentat el 1.055 i el 1.078 a llevant del castell de Biscarri, no identificat.\nS�ha de reputar com a fals, redactat al segle XII a Sant Serni de Tav�rnoles, un document datat el 973 que consigna la donaci� que feren els germans Borrell II, comte marqu�s, i Guifre, a Sant Serni de Tav�rnoles, en el comtat d�Urgell, d�unes esgl�sies fundades d�antic als confins de la marca "in loco vocitato castrum Lordano vel in civitate Isauna", destru�des pels sarra�ns. Aquestes esgl�sies eren, des de Sant Sadurn� fins al castell de Llord�, Santa Maria a la ciutat d�Isona, que �s destru�da (tot aix� segons el document), i Sant Vicen�, que fou monestir "in capite jam dicae villae juxta fontem que dicunt Clara". B� que �s evident que es tracta d�una falsificaci� segons Udina, que el transcriu, cont� alguns indicis, com la menci� del germ� de Borrell, Guifre, potser fill il.leg�tim de Sunyer, que farien pensar que fou redactat sobre un pergam� original. D�altra banda, part de la informaci� �s ver�dica, com �s documentat que a la segona meitat del segle X Isona era encara terra de marca, de frontera, al l�mit de les terres lliberades. Que hagu�s estat destru�da pels sarra�ns �s tamb� versemblant: el 904 Llop Ibn Muhammad, de Lleida, en una incursi� per terres pallareses, prengu� alguns castells. El que �s clar �s que Isona, a partir del Baix Imperi, entr� en una fase de decad�ncia que en �poca visig�tica es degu� accentuar, seguint el proc�s normal de ruralitzaci� del temps.\nArnau Mir de Tost reb� del comte d�Urgell, Ermengol, el castell de Llord�, que el comte tenia del seu pare (cosa que ens duria al temps de Borrell II, a la segona meitat del segle X). A la mort del cavaller de Tost, el castell de Llord� pervingu� a la seva filla Valen�a, casada amb Ramon V de Pallars Juss�. A la primeria del segle XIII el castell encara era de la senyoria superior dels comtes d�Urgell, ja que el 1201 el comte Ermengol VIII empenyor� amb el vescomte Guerau de Cabrera com a garantia el castell de Llord�. Al segle seg�ent el castell ja pertanyia a la senyoria eclesi�stica del cap�tol de la Seu d�Urgell i tamb� era de la dita senyoria la vila d�Isona.\nEl municipi d'Isona i Conca Dell� va n�ixer l'any 1970 amb l'annexi� de diferents pobles: Isona, Covet, LLord�, Masos de Sant Mart�, Siall, Benavent de la Conca, Biscarri, Gramenet, Montod�, Conques, Sant Rom� d'Abella, Basturs, Orcau i Figuerola d'Orcau.\nLa seva economia �s b�sicament agr�cola i ramadera. Aquesta zona ha estat des de l'antiguitat el pas obligat de les vies de comunicaci� terrestres entre la Catalunya Oriental i Central i el territori pirinenc occidental de Catalunya. Aquest fet es tradueix en la gran quantitat de vestigis hist�rics que han arribat fins als nostres dies.\nL'abril de l'any 1.995 es va obrir al p�blic el Museu de la Conca Dell� que ofereix la possibilitat de descobrir un nou territori, que temps enrere va ser ocupat per la cultura romana, i molt abans, habitat pels �ltims dinosaures que van trepitjar la Terra. Des d'aquest centre muse�stic s'ofereix la possibilitat de realitzar diferents itineraris per la zona per tal de con�ixer-la m�s a fons. Aix� doncs, es poden veure jaciments de petjades i ous de dinosaures, vestigis de la ciutat romana d'Aeso, algunes de les esgl�sies i castells que ens han perdurat fins avui i tot el magn�fic patrimoni natural que ens envolta.


Vilma Retornat propietària - www.protectorafigueres.com\nAvís Policia Local, recollida noctura gata trobada en un balcó de l' Avda. Vilallonga de Figueres el dia 11 de Novembre de 2019, sense microxip. Algú la reconeix?\nEn la revisió veterinària es troba dins la normalitat, es vacuna i desparasita, està en zel.\nTORNA A CASA AMB LA SEVA FAMILIA! I amb el microxiip identificatiu implantat!\ndata d'entrada: Dilluns, 11 Novembre 2019\nNotes: gata siamés


El període de votació serà del 21 d’octubre al 10 de novembre\nRedacció Sant Pere de Ribes 09-10-2019 16:00 Lectures 1586\n46 propostes s’han presentat als pressupostos participatius de Sant Pere de Ribes. Ajt Sant Pere de Ribes\nUn total de 46 propostes s’han presentat a la convocatòria d’enguany dels Pressupostos participatius de l’Ajuntament de Sant Pere de Ribes, després que el passat 29 de setembre finalitzés el període per fer-ho. La majoria són projectes d’entitats culturals, esportives, de la comunitat educativa i d’associacions veïnals o urbanitzacions, entre d’altres. De totes elles, 29 són considerades inversions (categoria 1), 12 són projectes socials, culturals o solidaris (categoria 2), 4 estan incloses en la categoria d’igualtat de gènere, LGTBI i feminisme (categoria 3) i una s’ha presentat fora de termini. Així doncs, el nombre de projectes registrats ha estat un 15% superior respecte a l’any passat, quan es van formular 39 iniciatives.\nEn aquests moments la comissió tècnica de seguiment està validant les iniciatives presentades per tal de comprovar que compleixen amb els criteris de legalitat, de competències, econòmics, de viabilitat tècnica, de sostenibilitat i de no exclusió social i la resta de condicions recollides a les normes reguladores.\nFins a la publicació de la llista provisional de propostes acceptades i descartades que es donarà a conèixer el dia 14 d’octubre, amb el seu corresponent informe, la relació es pot consultar al web municipal (www.santperederibes.cat/ajuntament/participacio-ciutadana/pressupostos-participatius-2019/propostes-presentades). Cadascuna d’elles està enllaçada a la seva fitxa i, un cop estudiades, disposaran de la resta de documentació annexa presentada i d’explicació de la proposta. Les que no siguin acceptades disposaran fins al 18 d’octubre perquè es puguin esmenar, si s’escau, amb l’assessorament dels serveis tècnics municipals.\nSessions de presentació pública de projectes\nTal i com preveu el calendari, es faran dues sessions de presentació de projectes els dies 14 i 17 d’octubre, de les 19 a les 21 h (a la Biblioteca Josep Pla de les Roquetes i a la Sala Josep- Lluís Palacios de la Casa de la Vila, a Ribes, respectivament) perquè les persones promotores de les propostes puguin donar-les a conèixer en púbic si així ho manifesten. Les persones o entitats que vulguin fer-ho han de manifestar-ho així enviant un correu electrònic a alcaldia@santperederibes.cat.\nFinalment, el període de votació es durà a terme del 21 d’octubre al 10 de novembre. Podran votar totes les persones majors de 16 anys empadronades al municipi; enguany només es podrà fer telemàticament a través del web municipal www.santperederibes.cat/ajuntament/participacio-ciutadana/pressupostos-participatius-2019 o als ordinadors diposats a les OAC, al CC El Local i al CC l’Espai. Cada persona haurà de votar a un total de 5 propostes, amb un escalat de 5, 4, 3, 2 i 1 punts, i serà necessari un mínim de participació en el procediment de votació de 795 vots, sinó es reduirà la quantitat en un 20%. El resultat final es coneixerà l’11 de novembre, a les 13.30 h, en un acte públic a la Sala Josep-Lluís Palacios a la Casa de la Vila.\nUna de les finalitats que persegueixen els pressupostos participatius és que la ciutadania pugui dir la seva, s’impliqui directament i decideixi algunes de les prioritats i projectes que considera necessaris pel municipi. Es tracta, doncs, d’un procés de participació i elecció dels veïns, veïnes i entitats de Sant Pere de Ribes que dóna major protagonisme a les persones sobre les actuacions que els afecten.\nLes propostes guanyadores seran incorporades al Pressupost municipal del 2020 per ordre de classificació fins a esgotar la quantitat econòmica global fixada en cada categoria. No obstant, l’equip de govern estudiarà la possibilitat d’incorporar aquells projectes que hagin pogut quedar fora o no hagin resultat guanyadors, segons les possibilitats, com s’ha fet els altres anys.\nTota la informació sobre els pressupostos participatius es pot consultar a www.santperederibes.cat/ajuntament/participacio-ciutadana/pressupostos-participatius-2019.\n4JxCat anuncia des de Vilanova un recurs a la Junta Electoral perquè Felip VI ajorni la visita a Barcelona\n5El Consell Nacional d'ERC avala per àmplia majoria el pacte amb el PSOE i facilitarà la investidura de Sánchez\n6El govern de Vilafranca aprova un pressupost de 56 milions d’euros sense cap suport de l’oposició però amb l’abstenció d’ERC\n7L'alcaldessa de Vilanova, Olga Arnau, nova presidenta de la Federació de Municipis de Catalunya\n8Igualada preveu crear una gran zona verda al barri del Rec\n9L’Ajuntament de Sant Martí Sarroca aprova el pressupost per al 2020\n10El poble de Garraf centra la quarta de les audiències de participació ciutadana


La crisi que ve amb la pandèmia: creixen un 37% els usuaris als Serveis Socials de Calafell\nLes principals demandes són per aliments, subministraments i el lloguer\ndimecres, 20 de maig 2020 - 09:24h\nTot i que la pandèmia del coronavirus sembla que està en vies de controlar-se, els diferents municipis han de començar a fer front ara a l'altra crisi que ve relacionada amb aquesta situació, la social i econòmica. L'Ajuntament de Calafell ha ofert aquest dimecres 20 de maig les xifres d'usuaris als Serveis Socials, que s'han disparat des de la declaració de l'estat d'alarma.\nEn total, la crescuda ha estat d'un 37%, amb prop de 500 nous expedients que s'han obert a unitats familiars, als quals cal sumar 417 expedients anteriors que han requerit més assistència. En els dos últims mesos s'han hagut de fer 2.517 actuacions relatives a aquests expedients, i les demandes són, principalment, per rebre suport alimentari, o per rebre ajuts per pagar el lloguer o els subministraments de la casa.\nTres onades d'usuaris\n«Ens estan arribant moltes persones que mai no havien estat usuàries dels serveis socials, ni pensaven trobar-se algun dia recorrent a ells», ha admès la tinent alcalde d'Igualtat i Drets, Helena Rubio. En total s'han constatat tres onades d'usuaris. La primera va ser d'aquells que no tenien coixí financer o estalvis, la segona va ser dels que van exhaurir la reserva que tenien, i la tercera, «dels que fins i tot han contret deutes per sortir del pas», afirma Rubio.\nPer fer front a aquestes situacions, el consistori ha aprovat un nou ajut d'urgència amb imports que van dels 90 als 300 euros, que és compatible amb els altres ajuts que pugui rebre la persona o la família. També s'ha simplificat el tràmit perquè sigui més ràpid i els usuaris puguin rebre l'ajut amb el màxim de celeritat.\n"Ensurt 'animal': La troballa que han fet en una casa del Vendrell" "El Vendrell manté la intenció de fer la Festa Major, tot i que serà molt diferent"\nAjuntament de Calafell Calafell atur Coronavirus


Algun "Dorama"? - CatSub\nEntrada Autor: shiroyama » 24/04/2007 a les 21:23\nLa veritat es que m'agradaria veura algun Dorama o Drama com Hana Yori Dango. Se que esta en castellà pero encara no me'l he descarregat aixì que si estés en català el preferiria.\nNo hi entenc mol de drames japonèsos però despres de veure Densha Otoko (recomenat a tothom) tinc ganes de veuren més. Què us sembla la idea?\nEntrada Autor: znake » 25/04/2007 a les 07:07\nBé, només dir-te que en català no trobaràs res de Dorames. Per la meva part (jo sola) tenia planejat treure traduïr Densha otoko per a que altres frikis ho poguessin veure, però es que no fataaanta mandra... xD\nI lo altre ja t'ho he dit als altres forums. Ara miro Aoi Nurse, Kurosagi i Stand Up!, entre d'altres xD\nEntrada Autor: shiroyama » 25/04/2007 a les 15:43\nA mi no em faria res ajudar a subtitular Densha Otoko pero es que no se com es fa i el meu japonès encara esta força verd. Com que ja he vist el dorama en castellà no em faria res anar traduïnt pero bé, no se com va el tema.\nEntrada Autor: znake » 25/04/2007 a les 16:13\nEls subs els tinc en anglès Què en saps? :o Jo no xD\nEntrada Autor: shiroyama » 25/04/2007 a les 22:43\nQuè em preguntes, si se japonès o anglès (com que dius que tens els subs en anglès xD) No bé, no se gaire japonès però amb dedicació podria treura-ho, molt lentament pero qui sap... Pero a més tinc els subs de tots els capítuls en castellà menys l'últim en anglès.\nEntrada Autor: znake » 26/04/2007 a les 07:03\nSi saps anglès, home... Aquí ningú sap japonès. A gairabé cap fansub hi ha algú que tradueixi del japonès.. xD\nSi vols passem els subs en castellà per veure si son bons ^^\nEntrada Autor: shiroyama » 26/04/2007 a les 12:44\nAnglès en se més que en japonès, està clar :p Els fansubs de Densha Otoko ja estan acoplats en el video, si vols et paso els ed2k. Si puc ajudar en algo en procès de fansub del Dorama avisam.\nEntrada Autor: znake » 26/04/2007 a les 14:48\nBé, dona igual doncs... Si els substitols no estan separats no em serveixen de res. Jo també els tinc. Els substitols separats serveixen perque porten el temps ja fets, i ningu els pensa fer, o sigui que...\nJa li diré al qui li vaig de de traduir-ho, a veure si li envio algun dia.


Venda de THC Automàtica de Pure Seeds\nAquesta planta de marihuana automàtica s'origina de barrejar la genètica índica d'una planta Afganesa amb una planta Rudelaris, que li aporta la floració automàtica, per aconseguir una planta índica de qualitat que estigui a punt en 9 setmanes des de la germinació.\nTHC Auto és una planta de baixa alçada, que pot arribar com a molt als 80 cm, robusta i ramificada, amb port típic d'Indica, perfecta per a cultius petits i discrets, ja siguin en terrasses, balcons o horts. Molt resistent i amb poca necessitat de nutrients, agrairà tenir molt de sol i substrat en quantitat per mostrar tot el seu esplendor, però no requereix moltes cures tècniques, sent molt adequada per al cultivador novell. A més, estarà a punt en 75 dies.\nEl seu efecte és relaxant, físic, arribant a medicinal fins i tot, i el seu sabor és afruitat, amb records de haixix de qualitat, molt aromàtic.\nCaracterístiques de THC Automàtica de Pure Seeds:\nGenètica: Rudelaris X marihuana Afganesa\nProducció interior: 300-500g/m2\nProducció exterior: 50-100gr/planta\nFloració: 75 dies\nNivell de CBD: 0.9%\nPropietats de THC Automàtica\nOpinions de THC Automàtica i preguntes\nVols donar la teva opinió sobre THC Automàtica o preguntar sobre aquest producte?


La Ponència Ambiental desestima la meitat d'una trentena de nous parcs eòlics projectats a l'Ebre ~ EbreDigital.cat\nPerò hi ha altres zones que eren “verges” i que poden acabar igual o més massificades d’aerogeneradors. És el cas de Tivissa, a la Ribera d’Ebre, on es projecten la majoria dels nous parcs eòlics del territori ebrenc. En concret, de les 34 noves centrals eòliques que s’han proposat implantar a les Terres de l’Ebre, 16 s’aglutinen al terme municipal tivissenc.\nEls parcs eòlics ‘Tivissa 1’ i ‘Tivissa 2’, de 10 i 15 aerogeneradors i 72 MW i 108 MW respectivament, estan a tràmit des del març per via ministerial perquè superen els 50 MW de potència que limita les competències del Govern. De la resta, 4 centrals encara han de ser valorades per la Ponència d’Energies Renovables, 7 han rebut un informe desfavorable sobre l’emplaçament i 3 han rebut el vistiplau per iniciar la tramitació. Són els parcs eòlics ‘Muntanyes del Burgans 1’ i ‘Muntanyes de Burgans 2’ – de 9 aerogeneradors i 19,4 MW de potència cadascun-, i el parc ‘Burgans’ -de 9 aerogeneradors i 48 MW de potència-.\nAquests dos parcs denominats ‘Tramuntana’ formen part d’un conjunt de 5 centrals que l’empresa alemanya ABO WIND ha presentat a través d’una companyia valenciana. Els parcs ‘Tramuntana, 3, 4 i 5’ s’ubiquen a la Terra Alta, als termes de Corbera d’Ebre, Bot i Gandesa. Es tracta de centrals eòliques de 9 aerogeneradors i 50 MW de potència, cadascuna. Aquest mateix dimarts, entitats socials, econòmiques i també els ajuntaments afectats presentaven informes desfavorables al ‘Tramuntana 3’, que afectaria nombroses fortificacions ubicades a les cotes Punta del Cucut, la Pila, les Malees, el Coll de l’Anís i el Coll de Cosso, i que van ser ocupades per la 45 Divisió Republicana durant la Batalla de l’Ebre. A la zona, en superfície, és fàcil trobar-hi restes humanes i restes de material bèl·lic. A la Punta del Cucut també s’hi troba el jaciment arqueològic de ‘Les Crevetes’, registrat a l’Inventari del Patrimoni Arqueològic i Paleontològic de Catalunya.\nAl Baix Ebre només el parc ‘Empedrats’, que afecta els termes municipals del Pinell de Brai i Benifallet, ha rebut un acord favorable respecte a l’emplaçament per part de la Ponència d’Energies Renovables. L’òrgan ambiental ha desestimat els parcs ‘Serra 3 i 4’ del Perelló i Tortosa, i també la central ‘La Mola’, al Perelló. Segueixen en tràmit el parc ‘Perelló-Tivissa V’ i l’ampliació de l’actual central de ‘Les Colladetes’.\nEl nombre d’aerogeneradors en funcionament a les Terres de l’Ebre és de 328, repartits en 17 parcs eòlics. El Baix Ebre és la comarca que n’acumula més, 159 molinets en 6 centrals. A la Terra Alta són 148 aerogeneradors funcionant repartits en 9 parcs eòlics, i a la Ribera d’Ebre funcionen 2 centrals amb 21 molins de vent. Juntament amb la Segarra i l’Anoia, les tres comarques ebrenques han tornat a ser l’objectiu de les promotores energètiques. Des de la posada en marxa del decret llei s’ha sol·licitat instal·lar 276 nous aerogeneradors -160 a la Ribera d’Ebre, 76 a la Terra Alta i 40 al Baix Ebre-.


Més de 500 futurs universitaris visiten l’Escola - Escola de Turisme i Direcció Hotelera- EUTDH - UAB Barcelona\nLes Portes Obertes de l’Escola de Turisme i Direcció Hotelera han acollit a nois i noies de més de 250 instituts catalans.\nEls passats 6, 7 i 8 de febrer, més de 500 futurs estudiants universitaris van assistir a les Jornades de Portes Obertes per tal de conèixer de prop els graus de Turisme, Turisme en anglès i Direcció Hotelera.\nDurant les xerrades, els futurs universitaris es van poder informar de temes com l'accés als graus, les assignatures i les mencions, alhora que van comptar amb la visita d'estudiants de l'Escola que els van explicar la seva experiència i els van aconsellar en temes tan importants com les pràctiques o la mobilitat internacional.\nTambé van visitar l’Escola diversos exalumnes, que actualment ja estan inserits dins el sector turístic i hoteler, per compartir amb els nois i noies les seves vivències i les seves recomanacions a l’hora d’enfrontar-se al món laboral.\nLes Jornades van concloure amb una visita al centre, on els alumnes van poder veure les diferents tipologies d’aules i les instal·lacions de l’Hotel Campus, en el cas dels futurs estudiants de Direcció Hotelera.


L’Ajuntament de Tiana guanya el ‘Premio Ciudad Sostenible’ en la categoria de Residus - Residu és recurs. Economia circular\nAvui dimecres 3 de febrer de 2016 s’entreguen a Madrid els premis “Ciudad Sostenible” que per dotzè any consecutiu atorguen la Fundación Fòrum Ambiental, amb el suport del Ministerio de Medio Ambiente i el patrocini d’Ecoembes com a reconeixement als municipis i Ens Locals Supramunicipals de l’estat espanyol que hagin apostat per projectes i actuacions dirigides a potenciar la sostenibilitat.\nL’Ajuntament de Tiana ha resultat guanyador en la categoria de Gestió de residus per la implantació de tecnologia per a la gestió de recollida porta a porta. L’ús de tecnologia mitjançant xips i la campanya educativa a la població pretén augmentar la traçabilitat del procés de recollida i augmentar la qualitat de la fracció orgànica recollida en origen i reduir la fracció restant.\nRecollirà el premi de mans d’Isabel García Tejerina, ministra d’agricultura, alimentació i medi ambient, l’alcaldessa de Tiana Ester Pujol Martí, en un acte on també hi participaran Ramón Roca, president de la Fundación Fòrum Ambiental i Oscar Martín, director general d’Ecoembes.\nEl jurat qualificador d’aquest any està format per les següents entitats i institucions:\n– Ministeri d’Agricultura, Alimentació i Medi Ambient.\n– Junta d’Andalusia\n– Govern de Canàries\n– Ajuntament de Madrid\n– Federació Española de Municipis y Províncies (FEMP)\n– Ajuntament de Pamplona, guanyador en la categoria de “Ciudad Sostenible” de l’edició anterior.\nMoltes felicitats a tots els tianencs, aquest premi és vostre!


1_ Seguint el rec de Carme_ · Anoia Turisme\nSEGUINT EL REC DE CARME_\nDistància: 4,6 km\nAquest itinerari fàcil ens farà resseguir el traçat del Rec de Carme des que entra al poble fins a la resclosa on neix. A part de l’atractiu del magnífic rec, la ruta ens farà gaudir d’un bosc molt peculiar del vessant de la riera, d’un mirador que ens mostrarà el paisatge sobre el riu i de l’encant del Collet Roig. Al arribar al nucli de Can Bou trobarem un sender molt agradable per caminar sobre les margues roges per fer la tornada cap a Carme_\n>Restaurant el Castell d’Orpí\nL’ESGLÉSIA DE SANT MARTÍ_\nDocumentada des de l’any 1122. Al s.XII figura amb el nom de Chazma o Kazma. El primitiu edifici romànic, desaparegut, estava situat als afores del poble. A partir de 1730 i fins el 1748 es va construir el nou temple mentre l’anterior restava abandonat i, a final del s. XVIII, les seves pedres van servir per construir la Masia de Cal Ros. La nova església no es va enllestir fins l’any 1803. De nau única amb capelles laterals i un campanar de torre adossat a la façana, amb el tram més alt de planta octogonal. Damunt la llinda del portal hi ha la data de consagració i un relleu amb l’escena de Sant Martí repartint-se la capa amb un pobre_\nEL REC DE CARME_\nNo es coneix la data de construcció, però un document de l’any 1214 ja esmentava la seva existència. En la formació del poble de Carme, el rec hi juga un paper important, sent l’aigua la base principal de l’activitat econòmica de la zona basada en l’agricultura i en la indústria. Encara podem trobar diversos molins que utilitzaven la força motriu de l’aigua del rec per a fer-los funcionar_\nEL BOSC D’OBAGA_\nL’orientació est-oest de la Vall de Carme afavoreix un marcat contrast entre el vessant de solell i l’obaga. A l’obaga, la vegetació hi creix frondosa, els arbres assoleixen alçada i la densitat del bosc dificulta la circulació fins a fer-la impossible als fondals, on l’arítjol tanca completament l’espai sota els esplèndids àlbers, pollancres i salzes que s’alcen prop de la riera. El solell el divisarem a l’altre costat de la vall, sobre les argiles i margues roges i on la vegetació troba més dificultat per créixer i on hi domina el pi_


FILOSOFIES D'UN IGNORANT: QUÈ ÉS UN BOLÍGRAF?\nQUÈ ÉS UN BOLÍGRAF?\nQuasi sense ser massa conscients del que el progrés implica, me n’he adonat que fa temps que utilitze ja molt poc un simple bolígraf, de no ser per algunes firmes que he hagut de fer en comptades ocasions. Avui en dia, sembla que tot s’escriu amb l’ordinador per correu electrònic, o bé pel mòbil, o fins i tot, al pagar amb la targeta, signem amb un instrument òptic semblant a un llapis; i quasi sense adonar-nos-en, eixes ferramentes que van marcar gran diferència en el món de l’escriptura, que són econòmiques, que no necessiten bateria o electricitat, que van sense cap tarifa plana, que escriuen de seguida, de manera àgil, sense necessitat de carregar un sistema operatiu, poc a poc van quedant enrere.\nEl mateix succeeix amb les cartes ordinàries, que abans escrivies a mà quan estaves fora de casa, afegint si calia alguna fotografia revelada, missives que tardaven dies en arribar al seu destinatari, que les esperava amb il·lusió i que igualment havies d’esperar uns altres tants dies en obtenir la pertinent resposta.\nPotser tot és ja cosa de la nostàlgia, com quan tot es parlava cara a cara i no pel telèfon mòbil o amb un missatge de text, que omet totes les regles del codi de l’idioma que vam aprendre a llegir i escriure de xicotets com un dels majors progressos de la nostra educació.\nQui sap si no tardaran massa en desaparèixer els llibres, el llapis, el paper i el bolígraf, substituïts per qualsevol artefacte digital, com el telèfon, que potser servirà per fer les comunicacions més àgils, alhora que sempre mediara entre les persones, que potser acaben així relacionant-se de manera més distant, necessitant sempre eixe intermediari electrònic inexpressiu, sempre àvid de consumir energia.\nPotser aquest progrés acabarà portant algun benefici, com és que entendrem el que posa en les receptes del metge perquè estarà mecanografiat, malgrat que si no estem familiaritzats, tampoc entendrem el que escriuen els adolescents en els seus missatges. Però el pitjor de tot, és que de res servirà la nostàlgia i si no ens anem familiaritzant amb aquests nous elements, vullguem o no, ens anirem quedant cada vegada més enrere, contribuint d’altra manera més a l’exclusió de les persones, com quan passava també abans amb la gent que no sabia llegir ni escriure, però també amb la particularitat que en l’escola ens ensenyaven a llegir i escriure amb llapis i paper, però pel moment, ningú ens ensenya a utilitzar un mòbil o un llibre electrònic.\nCÓM SOBREVIUEN ELS DESGRACIATS\nCASTELLÀ - VALENCIÀ\nCARITAT VS DIGNITAT


ALERTA CORONAVIRUS: Mor l'amo d'una cafeteria en Sagunt i avisen d'un brot\nMor per coronavirus l'amo de la cafeteria San Francisco de Sagunt i s'estan rastrejant possibles contagiats\nEs demana col·laboració ciutadana per a poder controlar el brot\ndimecres, 2 de setembre 2020 - 20:30h\nL'amo de la cafeteria ha mort a causa del coronavirus | Google Maps\nSagunt, capital de la comarca del Camp de Morvedre (València) s'ha alçat hui amb una preocupació nova. I és que un dels seus veïns, l'amo de la cafeteria San Francisco (en el carrer de Sant Francesc, 27) ha mort recentment a causa del coronavirus.\nSegons ha avançat 'Levante-EMV', hi ha un cartell informatiu en la porta del local que ha penjat la Policia Local de Sagunt i que informa que «seguint les instruccions de l'Hospital de Sagunt, tots els qui hagen estat en la Cafeteria San Francisco des del 24 d'agost, han de posar-se en contacte amb el servici de medicina preventiva del Departament de Salut de Sagunt».\nLes dos maneres que les autoritats han posat a disposició de la possible ciutadania afectada són:\nEl telèfon 96 233 94 00 (En horari de 08.00 a 15.00 hores).\nEl correu electrònic dpsagunto_mpreventiva@gva.es.\nLes mateixes fonts del diari han informat que els rastrejadors ja estan buscant les persones que hagen tingut un 'contacte estret' amb el difunt per a que es posen en contacte amb els efectius mèdics.\n"Atenció Coronavirus: Continuen pujant els infectats valencians" "Última hora: 24 brots valencians nous de coronavirus"


El Rocar de Tiana: ARA, 1870\nJa sé iaia Júlia, l’any de la teva naixença i l’Expedient Acadèmic de l’Escola Normal de Mestres. Ara el busquen i me l’enviaran. T’he trobat, jo que mai t’havia tingut, que mai t’havia abraçat, que mai t’havia plorat, ara et tinc.\nAra iaia, sé mes coses de tu que la meva mare Maria, la teva filla. No és culpa d’ella... les dades s’obliden i el temps passa, però a La Rinconada encara pensen en tu. I jo també.\nFoto: Romualdo Castro\nEscrit i pensat per en Carles Casanovas a 19:49


Pressupost 2011/12: ingressos de 461 milions - FC Barcelona\nHomeClubNotíciesPressupost 2011/12: ingressos de 461 milions\nPressupost 2011/12: ingressos de 461 milions\nJORDI CLOS - 01/09/2011 | 00:00\nToni Freixa ha avançat que la Junta Directiva sotmetrà a l’Assemblea un pressupost d’explotació de 461,1 milions d’euros i uns beneficis de 20,1 També ha exposat el rotund posicionament del Club en matèria de tolerància zero amb els violents\nToni Freixa, en la compareixença. FOTO: ÀLEX CAPARRÓS- FCB\nUn dels punts principals amb que comptarà l'Assemblea de Compromissaris del 24 de setembre és l'aprovació del pressupost per a la temporada 2011/12. En la primera Junta després del mes d'agost, la Directiva va aprovar un pressupost d'explotació amb uns ingressos de 461,1 milions d'euros i una despesa de 430,2. D'aquesta manera, descomptant els ingressos i les despeses financeres, en resultaria un benefici de 20,1 milions.\nEl portaveu Toni Freixa ha informat que el vicepresident de l'Àrea Econòmica, Javier Faus, compareixerà en els propers dies per explicar els comptes del Club.\nTolerància zero amb els violents\nEn un altre àmbit de temes, Freixa ha deixat clara la postura de la Junta respecte a la violència als estadis: "Volem manifestar públicament que és reprovable la presència de bengales als estadis, i ens mantenim en la línia de tolerància zero amb els violents. No hem tret el peu de l'accelerador en aquest sentit, i aplaudim la política que es va adoptar en la junta del senyor Laporta".\nI, respecte a l'expedient de la UEFA al Barça per les bengales a Mònaco, afegia: "Vam presentar al·legacions fonamentades en què les condicions de seguretat del recinte d'un estadi que no és el del FC Barcelona, no és responsabilitat del FC Barcelona. I, a més, va passar el mateix el 2006 i el 2009". "Aquests incidents no tenen lloc al Camp Nou", ha recalcat.\nNo es podran entrar cascs al Camp Nou\nFreixa també s'ha referit a la problemàtica amb els cascos dels motoristes en l'últim duel contra el Vila-real. "Volem demanar disculpes als nostres socis, perquè no va ser comunicat amb antel·lació. Per raons de seguretat i per aplicació de la normativa dels Mossos d'Esquadra, ja no està permesa l'entrada de cascs, perquè són considerats objectes contundents i que dificulten la identificació de les persones. A partir del proper partit, doncs, no es podrà entrar amb casc al Camp Nou".\nFinalment, el directiu ha comunicat que s'ampliarà el contingut del dret d'informació que tenen els compromissaris (10 dies) sobre els punts de l'ordre del dia, amb sessions presencials, amb membres de la Junta o d'un executiu, els dies 15, 16, 19, 21 i 22 de setembre, de 18 a 21 hores, amb grups de 25 socis, com a mínim.\nL’Assemblea, el 24-S, amb tres punts clau\nThree key points for September 24th Assembly\nLa Asamblea, el 24-S, con tres puntos claves


El concepte de diversitat afectiva-sexual i de gènere s'emmarca en una perspectiva de gènere i feminista, que vol anar més enllà de les persones LGBTI i oferir una mirada més global del gènere i la sexualitat, que no només comprèn aquesta població sinó el conjunt de la ciutadania, qui es veurà afavorida per l'establiment de marcs més respectuosos i oberts per totes les persones, en la seva diversitat.\nAquest enfocament parteix de distingir quatre dimensions del gènere: el sexe, la identitat de gènere, l'expressió de gènere i l'orientació afectiva-sexual.\nEl sexe és la categoria que defineix les característiques sexuals primàries i secundàries del nostre cos (cromosomes, gònades, càrrega hormonal, genitals...). La biologia ha classificat tradicionalment els cossos entre les categories de mascle i femella, però no tots els cossos poden classificar-se en aquestes dues categories. Les persones que neixen en cossos que no encaixen en aquesta lògica binària es denominen persones intersexuals o amb diferències en el desenvolupament sexual (DDS).\nLa identitat de gènere fa referència a com la persona se sent en relació al gènere, és a dir, a l'experiència de gènere que una persona sent internament i individualment, que pot coincidir o no amb el sexe assignat en néixer, i comprèn la percepció personal del cos (que pot comportar, si així s'escull lliurement, la modificació de l'aparença a través de la medicina, la cirurgia o altres mitjans) i altres expressions de gènere, incloent-hi la indumentària, el llenguatge i la gestualitat (Coll-Planas i Herrero, 2016). Es generalitza en la idea que les femelles s'han d'identificar com a dones i els mascles, com a homes. Tot i això, les persones trans* mostren que el gènere atribuït al néixer en funció del sexe no té perquè correspondre's amb la identitat sentida. A més, les formes d'identificació no es limiten només al binomi dona/home, ja que hi ha persones que no se senten ni dones ni homes.\nL'expressió de gènere es refereix als comportaments, rols, vestimenta, aficions i gestualitat d'una persona. En la nostra societat hi ha una clara divisió entre els comportaments associats a la masculinitat i aquells associats a la feminitat. No s'ha de confondre expressió de gènere amb identitat de gènere. Aquesta última fa referència al gènere amb el qual una persona se sent identificada, i no sempre té per què coincidir amb l'expressió de gènere. És a dir que un home pot ser femení i això no té perquè implicar que se senti identificat com a dona. Aquests comportaments no serien problemàtics si no es donessin en un entorn social que s'organitza de forma binària i dicotòmica, en què s'atribueixen uns comportaments determinats a homes i dones i es castiguen aquelles persones que s'allunyen d'aquestes normatives.\nL'orientació afectiva-sexual té a veure amb l'objecte de desig (heterosexual, bisexual o homosexual). És a dir que no té a veure amb com se sent la persona sinó amb qui li agrada en un sentit afectiu o qui li atrau sexualment.\nEl nostre sistema social estableix una determinada ordenació d'aquestes quatre dimensions. Bàsicament, s'estableix que les persones nascudes amb un sexe mascle, han de tenir una identitat de gènere home, una expressió de gènere masculina i una orientació sexual heterosexual. En contraposició, les persones nascudes amb un sexe femella, han de tenir una identitat de gènere dona, una expressió de gènere femenina i una orientació sexual heterosexual. Així, veiem que l'heterosexualitat, com a norma, juga un paper clau en el manteniment del sexisme, perquè permet construir com a complementaris el principi de la feminitat i el de la masculinitat.\nLa perspectiva de la diversitat afectiva-sexual i de gènere planteja que aquest ordre no és natural sinó que és una construcció social i cultural. El problema més visible d'aquest sistema és que hi ha moltes persones que no s'identifiquen amb aquests mandats, o directament que els contradiuen amb la seva experiència quotidiana, exposant-se a diferents formes de discriminacions i violències. Això afecta principalment les persones LGBTI però també moltes persones cisgènere (persones que s'identifiquen amb el gènere assignat al néixer) heterosexuals que se senten incòmodes en aquest model. Per això, quan es parla de diversitat afectiva-sexual i de gènere es fa referència a un dret de la ciutadania en general i no exclusivament de les persones LGBTI, i és que totes les persones viuen sota aquesta norma social que les escindeix i els impedeix acceptar la complexitat de la seva identitat i del seu desig.\nL'acrònim LGBTI (les sigles del qual es poden trobar ordenades de formes diferent, i és per aquest motiu que a cada municipi el programa de polítiques LGBTI pot ser anomenat de diferents formes, per exemple LGBTIQ, LGTB , LGBT, LGTBQ, LGTB, etc.) és fruit de les transformacions en el moviment per l'alliberament sexual i de gènere. És una categoria en permanent reconstrucció, i prova d'això és que la lletra “i” d'intersexual ha estat afegida molt recentment. De fet, si mirem arreu del món, l'acrònim no té les mateixes lletres a totes les ciutats.\nNo s'ha d'oblidar que la població LGBTI és molt heterogènia i presenta realitats amb necessitats específiques molt diverses. A més, per aproximar-nos a la complexitat del grup cal adoptar una perspectiva interseccional. Aquesta perspectiva parteix d'entendre que els diferents eixos d'opressió s'entrellacen en una matriu en el marc de la qual es constitueixen individus en diferents i canviants posicions de poder (Coll-Planas, 1991). Des d'aquesta òptica, se sosté que no es pot ser trans*, lesbiana, gai, bisexual o heterosexual en el buit: les persones trans*, lesbianes, gais, bisexuals o heterosexuals són d'una determinada classe social, edat, procedència i un llarg etcètera de dimensions estructurals que configuren les seves trajectòries vitals, les seves discriminacions i els seus privilegis (Coll-Planas, 2013). Al dissenyar polítiques, cal tenir present aquesta complexitat i com es creuen en ella els diferents eixos d'opressió.\nEn els darrers anys, l'estratègia de l'acrònim ha estat àmpliament qüestionada per diverses raons. En primer lloc, perquè ha tendit a homogeneïtzar les necessitats fent que el relat del fet LGBTI estigués molt centrat en l'experiència dels homes gais i invisibilitzés les experiències de les dones lesbianes, les persones trans* i les persones bisexuals. Així, la representació del grup social no ha estat exempta de tendències sexistes que han desplaçat les dones lesbianes i trans* a un segon terme tant en les prioritats de les reivindicacions com en la visibilitat social del moviment.


Convertir Plata (onza troy) (XAG) i Dòlar de Singapur (SGD) - Calculadora de conversió de tipus de canvi de divises\nXAG per SGD\nPlata (onza troy) per SGD\nXAG per SGD - Plata (onza troy) to Dòlar de Singapur convertidor de divises\nEl nostre Plata (onza troy) a Dòlar de Singapur convertidor està actualitzat amb els tipus de canvi de 29.09.2020. Introduïu qualsevol quantitat que vulgueu convertir a la casella a l'esquerra de Plata (onza troy). Utilitzeu les "Monedes d'intercanvi" -Button per fer Dòlar de Singapur la moneda predeterminada. Feu clic a Dòlar de Singapur o Plata (onza troy) per convertir entre aquesta moneda i totes les altres monedes.\nPlata (onza troy) to Dòlar de Singapur calculadora de tipus de canvi\nTipus de canvi actualitzat: 29.09.2020 06:53\nQuin és el tipus de canvi actual de Plata (onza troy) per Dòlar de Singapur?\nPlata (onza troy) curs per Dòlar de Singapur = 32,32\nConversió XAG a Dòlar de Singapur\nHeu seleccionat la moneda font XAG i la moneda objectiu Dòlar de Singapur amb un import de 1 XAG. Podeu triar els tipus de canvi de les dues llistes per a més de 160 monedes internacionals. Els tipus de canvi s’actualitzen a intervals regulars i es presenten en forma tabular per a quantitats habituals. També podeu veure els tipus de canvi històrics d’altres visitants.\nXAG to SGD calculadora de tipus de canvi\nLa Plata (onza troy) és la moneda en . La Dòlar de Singapur és la moneda en Singapur. El símbol per XAG és . El símbol per SGD és $. El tipus de canvi del Plata (onza troy) es va actualitzar per última vegada el September 29, 2020. El tipus de canvi de la Dòlar de Singapur es va actualitzar per última vegada a September 29, 2020. El factor de conversió XAG té 5 dígits significatius. El factor de conversió SGD té 5 dígits significatius.\ntipus de canvi Plata (onza troy) per Dòlar de Singapur = 32,32.\nXAG per AUDXAG per BRLXAG per CNYXAG per GBPXAG per IDRXAG per INRXAG per MXNXAG per NOKXAG per RUBXAG per USD


Lliures, el projecte social d’Òmnium per fer front a la pobresa i l’exclusió\nBarcelona. Dimecres, 29 de gener de 2020. 20:02\nActualitzat: Dijous, 30 de gener de 2020. 08:41\nFer possible que dones migrades trobin feina amb Mujeres Pa’lante, ajudar amb la feina que fa Escudella Solidària amb la cohesió social i intercultural al barri de Santa Eugènia de Girona, posar en marxa el centre de dia per a dones sense llar Lola no estàs sola o recolzar la sostenibilitat de l’Ateneu Popular Coma Cros de Salt són els quatre projectes que formen part de Lliures.\nLliures..., de pobresa d’exclusió i de desigualtats és una eina –del qual formen part Òmnium, ECAS (Entitats d’Acció Social de Catalunya), la cooperativa de finances ètiques i solidàries Coop57–, per donar suport econòmic, tècnic i comunitari a mig termini a projectes transformadors, emancipadors i innovadors de caire col·lectiu i amb base comunitària. A més, els projectes estan arrelats social i territorialment i l liderats per les pròpies persones a les que s’adrecen per resoldre les seves necessitats.\nÉs el torn de paraula de les entitats que impulsen el #ProjecteLliures: David Fernàndez (@HiginiaRoig) per @Coop57Catalunya, @marcelmauri per @omnium i @teresa_crespo en representació d'@ecasacciosocial. Els acompanya la Montserrat Rabassa, que és una donant del Lliures pic.twitter.com/RYBORJWETw\nEn un acte, presentat per la periodista Mònica Terribas a la Nau Bostik de Barcelona, s’ha donat a conèixer el projecte. Un projecte que, tal com han explicat, no és nou. L’any 2016, aquestes entitats van decidir crear el Fons de Lliures..., de pobresa, d’exclusió i de desigualtats per contribuir a revertir des de la pròpia societat la situació d’emergència social i cronificació de les desigualtats la pobresa i l’exclusió social a Catalunya.\n“Mentre no s’arregli la situació potser hem de fer alguna cosa. Tots ens sentíem corresponsables”, ha exposat Teresa Crespo, en representació d’ECAS. “Això és un clam per dir que ja n’hi ha prou. Les desigualtats han crescut i la gent està patint”, ha constatat. Un fet que també ha compartit David Fernàndez, de Coop57, remarcant el fet d’unir-se en una “proposta col·lectiva”. “El Projecte Lliures neix d'una reflexió comuna sobre què podem fer nosaltres, no els altres. Les dades de desigualtat ens demostren que no som un sol poble... com a mínim en som tres", ha constat.\n“Des d’ECAS i Coop57 ens van presentar el projecte i Muriel Casals no va tardar ni dos segons en sumar-s’hi”, ha revelat el vicepresident d’Òmnium Cultural, Marcel Mauri. “Hi posem tota la nostra força”. “He tingut converses d’aquest projecte amb Jordi Cuixart a la presó i, en moments de molta duresa, sempre ha dit de tirar-ho endavant”.\nWendy Espinosa, coordinadora de Mujeres Pa’lante ha explicat que ajuden a la reinserció laboral de les dones migrades amb diferents cursos, serveis de cuidadores a domicili, càterings i serveis de costura. Des de l’entitat, han comentat que atenen unes 800 persones l’any. “En un futur ens agradaria seguir capacitant a aquestes dones”. “Crear una cooperativa no és fàcil”, ha constatat. “Lliures ens ha ajudat en tot això”. “L’economia social i solidària també surt al mercat a competir”, ha especificat.\nJudit Font, de l’Ateneu Popular Coma Cros de Salt, explica que s’ha convertit en un lloc de trobada. “Hi ha diferents comissions de treball en diversos interessos i col·lectius i entitats que es reuneixen allà i fan que tot plegat rutlli”. “Aquest espai no pot modificar les condicions materials de vida de les persones però podem generar una reflexió d’organització social per aconseguir canvis”, ha insistit.\n“L’objectiu és fer un acompanyament a les dones sense llar”, ha especificat Julia Hernando, col·laboradora de Lola no estàs sola. “Regularment atenem unes 30 o 40 dones”, i ha afegit que tenen un pis sense temporalitat on hi viuen 4 dones. “La idea és poder obrir més pisos i poder garantir l’habitatge”.\n“Fa un temps que ens vam quedar sense local i trobem a faltar aquest espai”, ha explicat Rosa Navarro, d’Escudella Solidària. També ha afegit que estan intentant crear una ràdio i promovent diferents activitats a les places i la creació de diferents horts municipals.\nLes altres dades de Catalunya\nI és que les xifres parlen per si soles. El 20% de la població més rica guanya 5,7 vegades el que guanya el 20% de la més pobra. Una de cada cinc persones a Catalunya viu en risc de pobresa o exclusió social. Tres de cada 20 persones tenen feina. I és que tenir feina no és sinònim de tranquil·litat. Un 15,3% de la població ocupada està en risc de pobresa o exclusió social. Un terç de la gent que viu de lloguer està en situació de risc de pobresa. A Catalunya hi ha 11.000 de persones sense sostre i sense llar. Més de 780.000 persones han deixat de comprar medicines o seguir tractaments i dietes per problemes econòmics.\nPrecisament aquestes dades són les que van animar a les diferents entitats a treballar de manera conjunta. Ara, han decidit posar en marxa la segona fase del Fons Lliures amb una campanya de captació de fons per aquests quatre projectes que ja estan en marxa. "Aquesta és la realitat de la nostra societat, la que no pot esperar més", ha subratllat Mauri.\nAbans de donar per acabat l'acte però, Mauri ha llegit una carta del president dÒmnium, Jordi Cuixart, escrita des de Lledoners, sobre el projecte Lliures, on ha subratllat que "som el que fem per canviar el que som". "Amb la cultura combativa al centre de les coses, ens comprometem a ser feliços".


El Consell Comarcal adjudica les obres de millora de camins - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Consell Comarcal adjudica les obres de millora de camins\nEls municipis beneficiats són la Molsosa, la Coma i la Pedra, Clariana de Cardener i Castellar de la Ribera\nredacció 18.11.2020 | 22:32\nUna màquina arranja un camí del Solsonès en una campanya anterior cc solsonès\nUna màquina arranja un camí del Solsonès en una campanya anterior\nEl Consell Comarcal del Solsonès ha adjudicat les obres de millora i manteniment del ferm de diferents camins veïnals de la comarca que van aixecar polèmica fa uns mesos pels municipis beneficiaris escollits per l'ens comarcal.\nAixí, la Coma i la Pedra serà el principal beneficiari d'aquest ajut amb les obres i treballs de formigonada que es faran al camí de la Pedra i que tenen un pressupost de 110.000 euros amb IVA. La resta d'actuacions es duran a terme a la carretera de Veïnal de Prades, a la Molsosa; al camí de Vilafranca i camí de Cal Veí, de Clariana de Cardener, i al camí d'accés a Clarà i el camí de Marmí de Castellar de la Ribera. Les obres d'aquests camins destinades a millorar-ne l'estat tenen un pressupost de 170.429 euros amb IVA.