PIRAGUA | Observatori pirinenc del canvi climàtic\nDescarrega ací el tríptic del projecte\n1. Desafiaments del projecte\nVertebrat per una serralada muntanyosa que s'estén des de l'Atlàntic fins al Mediterrani, els Pirineus, el territori del Programa EFA és particularment vulnerable al canvi climàtic. Aquest territori transfronterer alimenta les escorrenties i les zones de recàrrega de les principals conques vessants i aqüífers de la regió, erigint-se com la font principal de recursos hídrics del territori POCTEFA.\nPIRAGUA planteja la caracterització del cicle hidrològic als Pirineus per millorar la capacitat d'adaptació dels territoris enfront dels reptes imposats pel canvi climàtic, donant suport a la inversió destinada a l'adaptació al canvi climàtic de la gestió del recurs aigua. PIRAGUA s'alinea amb l'estratègia de cooperació transfronterera de l'Observatori Pirinenc del Canvi Climàtic (OPCC), i desenvolupa accions enfocades a:\nLa Millora del coneixement i el desenvolupament de les bases de dades regionals;\nL’Establiment i els seguiment d’indicadors clau;\nL’Elaboració d’escenaris futurs de recursos hídrics;\nEl Desenvolupament d'experiències pilot en els àmbits de la gestió d'embassaments, d'explotacions forestals i altres;\nL'Estimació dels costos associats al canvi climàtic;\nL'Elaboració de recomanacions sobre les adaptacions sectorials;\nLa Transferència dels resultats als agents implicats en la gestió dels recursos hídrics als territoris del programa POCTEFA.\nEls reptes territorials que aborda PIRAGUA s'alineen amb els objectius del II Pla d'Acció de l'Observatori Pirinenc del Canvi Climàtic (OPCC) quant a l'eix AIGUA:\nRealitzar una CARACTERITZACIÓ CONJUNTA DELS RECURSOS HÍDRICS del Pirineu que permeti conèixer l'evolució de les aigües superficials i subterrànies i les seves variacions.\nConèixer la UTILITZACIÓ DELS RECURSOS HÍDRICS del Pirineu, a escala de tot el territori POCTEFA.\nQuantificar els RECURSOS HÍDRICS DEL PIRINEU AL FUTUR, basant-se en escenaris de canvi climàtic.\nIdentificar i proposar ACCIONS D'ADAPTACIÓ AL CANVI CLIMÀTIC en relació al recurs aigua.\nTot i que els tres primers reptes ja s'aborden pels diferents organismes gestors dels recursos hídrics (membres associats del projecte), no existeix en l'actualitat una avaluació integral i harmonitzada de tot el territori pirinenc. PIRAGUA recopilarà, homogeneïtzarà i completarà la informació existent amb una aproximació metodològica comuna, multidisciplinària i de caràcter transfronterer, prospectant a més els escenaris futurs.\nEl quart repte s'abordarà a partir d'estudis de cas en col·laboració amb els actors locals, i permetrà proposar i validar accions concretes d'adaptació en diferents sectors econòmics, subratllant les connexions entre zones de capçalera i curs mig i baix.\nL'objectiu central del projecte és millorar l'adaptació dels territoris al canvi climàtic. Per a això PIRAGUA aborda, mitjançant la cooperació transfronterera, l'AVALUACIÓ DEL CICLE HIDROLÒGIC AL PIRINEU en el context del CANVI CLIMÀTIC, unificant i homogeneïtzant la informació existent, prospectant els escenaris futurs, desenvolupant indicadors i proposant estratègies d'adaptació amb impacte sobre el territori POCTEF, amb la finalitat última de donar suport a la inversió destinada a l'adaptació al canvi climàtic amb relació al recurs AIGUA.\nCaracteritzar els RECURSOS HÍDRICS superficials i subterranis dels Pirineus i la seva EVOLUCIÓ RECENT (1951-2015; 1985-2015), i avaluar els recursos hídrics FUTURS (horitzons 2030 i 2050) a partir de projeccions de canvi climàtic i dels usos futurs de l'aigua.\nQuantificar l'impacte sobre els recursos hídrics superficials i subterranis de les principals activitats econòmiques al territori pirinenc, i prospectar OPCIONS D'ADAPTACIÓ.\nPromoure la DIFUSIÓ DEL CONEIXEMENT dels impactes del canvi climàtic sobre els recursos hídrics i la seva gestió entre la població i la COL·LABORACIÓ amb les agències responsables de la gestió dels recursos hídrics al territori POCTEFA.\nEnfocament territorial i organitzacional: Coordinació d'informació, eines i marc conceptual per a la gestió integral i transfronterera dels recursos hídrics, superant la fragmentació actual de diverses administracions territorials. Forma comuna d'abordar els problemes comuns.\nEnfocament tecnològic: Diferents reptes tecnològics (eines de simulació i escenaris, etc.). En els estudis de cas s'aborden accions innovadores d'adaptació a contextos concrets de la gestió de l'aigua i del territori. Exemples: Primer estudi integrat sobre opcions innovadores en la gestió de l'aigua en un context de canvi climàtic.\nTotes les accions programades en PIRAGUA obeeixen a una realitat global i transfronterera, en què prevalen les unitats naturals (conca, aqüífer) sobre les administratives o humanes. Només així és possible realitzar una anàlisi conjunta de l'aigua al Pirineu, superant una de les limitacions de les anàlisis realitzades fins al moment. Així, la cooperació transfronterera entre socis i membres associats resulta fonamental i enriquidora. No obstant, per a l'avaluació de les opcions d'adaptació s'han de tenir en compte també les delimitacions administratives, ja que els diferents marcs normatius poden condicionar la seva possibilitat d'implementació.\nLa justificació del caràcter transfronterer prové, entre d'altres aspectes de :\nLa necessitat de cooperació en matèria d'inventariat i homogeneïtzació de dades entre vuit regions pirinenques i set administracions de l'aigua.\nLa necessitat d'abordar l'estudi del cicle hidrològic del Pirineu de forma transfronterera, ja que no hi ha una coincidència entre les fronteres administratives i els límits hidrogràfics, tant a nivell de superfície com subterrani.\nLa necessitat de reforçar la cooperació en matèria d'adaptació al canvi climàtic, amb la posada en comú de les iniciatives promogudes des de diferents administracions, nacionals i regionals.\nPIRAGUA aportarà resultats a escala dels Pirineus i susceptibles d'impactar a tot el territori POCTEFA (2 estudis globals i 1 estratègia comuna), així com resultats a escala local (7 estudis de cas) que permetran extreure conclusions generals. S'associarà els agents locals i regionals amb els organismes de conca, pel que els seus resultats són susceptibles de beneficiar a la totalitat del territori.


✅ L'important gest de Lleida amb el colectiu LGTBI\nS’ha promogut des de l’Àrea d’Igualtat de la Diputació de Lleida\nper Redacció dijous, 20 de febrer 2020 - 18:20h\nLa Diputació dona el tret de sortida de la campanya #Guanyemlapartida | LleidaDiari.cat\nEl president de la Diputació de Lleida, Joan Talarn, acompanyat de la diputada d'Igualtat, Helena Martínez, ha participat aquest dimecres en la roda de premsa de presentació de la campanya #Guanyem la partida.\nLa roda de premsa ha tingut lloc a la sala de premsa de la Diputació de Lleida i ha comptat també amb la participació de la directora general d'Igualtat del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, Mireia Mata; i l'assessora de Relacions amb Entitats i Associacions, Gemma Vilarasau, a més de l'assistència de la vicepresidenta Estefania Rufach i la diputada Mercè Carulla.\nDia Internacional contra la LGTBI fòbia a l'esport\nCoincidint que en la jornada del 19 de febrer, es celebra el Dia Internacional contra la LGTBI fòbia a l'esport, des de la Diputació de Lleida s'ha volgut impulsar una campanya per donar visibilitat al col·lectiu LGTBIQ, fomentant el respecte cap a la diversitat sexual i afectiva en la societat i en especial en el món de l'esport. De tothom és conegut que l'esport és un àmbit que genera debat constantment, cada dia, és per això que es necessiten crear espais segurs on aquesta diversitat sexual i de gènere pugui expressar-se.\nAquesta campanya ha estat promoguda des de l'àrea d'Igualtat, encapçalada per Helena Martínez, i per l'Assessora de Relacions amb entitats i Associacions, Gemma Vilarasau. La campanya s'inicia amb la presentació d'un espot publicitari realitzat amb la col·laboració de diferents clubs de diferents disciplines esportives, entre els quals hi ha el Club d'Handbol Pardinyes, el Sedis Bàsquet, el Club Llista Blava, l'AEM, el CB Pardinyes, Balàfia Volei, CB Lleida, Rugby INEFC, Força Lleida, CF Pardinyes, CF Cervera o CP Vila sana.\nEn aquest sentit, Martínez ha explicat que es van escollir equips que juguessin a les màximes categories per tenir més rellevància i impacte entre els practicants, ja que són els referents per les categories inferiors. Aquets clubs disposaran d'uns cordons amb la bandera LGTBIQ que es posaran en els partits que es disputin posteriorment.\nHa costat molt arribar a tenir aquests drets reconeguts, diu el president\nDurant la seva intervenció, Joan Talarn ha destacat que aquest reconeixement d'igualtat que semblava que s'havia guanyat per sempre, sembla que s'estigui perdent perquè hi ha algú que vol dir a la gent com ha de viure políticament i sexual, «i això no és de rebut». Per això, campanyes com #guanyemlapartida per recordar que «ha costat molt arribar a tenir aquests drets reconeguts i a tenir la llibertat que tenim i els drets a poder decidir sobre el mateix cos».\nTalarn ha afegit que aquest vídeo promocional ha de servir per sensibilitzar respecte a la igualtat de gènere entre les persones, no només en l'àmbit de l'esport, sinó en tots els sectors. D'altra banda, el dia 1 de març es llegirà un manifest a l'INEF Lleida coincidint amb la celebració de dos partits de rugbi de l'INEF, un masculí i un femení, contra el Club Esportiu Universitari (CEU) de Barcelona. Aquests mateixos equips també disposaran d'uns cordons amb la bandera LGTBIQ amb els que jugaran els partits que es disputin aviat.\nL'esport són valors\nMireia Mata ha recordat que l'esport són valors i aquests s'han de compartir, perquè cal posar per davant de tot la defensa del dret a estimar com es vulgui. Per això ha fet una defensa enèrgica de dates com la d'aquest dimecres amb la celebració del Dia Internacional, i s'ha felicitat per la creació de l'Àrea d'Igualtat de la Diputació amb què ja han començat a treballar.\nAl mateix temps, ha recordat la necessitat de seguir treballant per fer més efectiva encara la Llei 11/2014 sobre el dret de les persones LGTBI. La Diputació de Lleida mitjançant la seva àrea d'igualtat treballa per la transversalització de gènere i l'aplicació de la perspectiva de gènere en tots els àmbits i espais de la institució.


Arco della Pace B&B Milà Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Abbondio Sangiorgio 1, Sempione, Milà, Itàlia, 20145 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Arco della Pace B&B\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Milà, Arco della Pace B&B és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Arco della Pace B&B, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, instal·lacions per a reunions i banquets , centre de negocis, servei de cangur són només algunes de les comoditats que fan que Arco della Pace B&B sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Arco della Pace B&B la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Milà.\nEstació de metro Cadorna FN - Triennale\nCatedral de Milà - 2,05 km\nCastell Sforzesco - 1,07 km\nGaleries Víctor Manuel II - 1,84 km\nDialogo nel Buio - 2,69 km\nSanta Maria delle Grazie - 1,07 km\nParc Sempione - 170 m\nArco della Pace - 80 m\nOrangorilla - 220 m\nApple Pie - 250 m\nIl mondo delle pulcette - 260 m\nOratorio di Sant'Ambrogio ad Nemus - 270 m\nPrada - 350 m\nMuseu La Triennale di Milano - 440 m\nAlberto Favara Handmade Belts - 470 m


El Top Chef David Garcia visita els Tirallongues | NacióManresa\nEl Top Chef David Garcia visita els Tirallongues\nper Redacció, 5 de març de 2015 a les 19:45 |\nEl xef David Garcia durant la visita a l'assaig dels Tirallongues. Foto: Tirallongues\nEl conegut xef David Garcia, de Palà de Torruella, va visitar el passat dimarts al vespre la colla castellera Tirallongues de Manresa. Al local dels Tirallongues va ser rebut per la junta directiva de l'entitat. Després de visitar les instal·lacions va presenciar l'assaig casteller, ja que els assajos dels Tirallongues es fan els dimarts i els divendres a partir de les 9 del vespre.\nAbans d'acabar l'assaig el president de l'entitat, Ferran Montenegro, va fer la presentació del cuiner, guanyador de Top Chef 2015, a la gent de la colla. David Garcia, que va adreçar unes paraules a la colla, es va mostrar molt agraït per la invitació en tot moment i va compartir una estona de diàleg amb tots els assistents. Després el president i la cap de colla, Gisela Racero, li van fer entrega d'un record del seu pas pel local. Al final de l'assaig tots els castellers van poder compartir una llarga estona amb el xef, que va atendre a tothom amb molt bon tracte.\nEl motiu d'aquesta trobada no és altre que aprofitar les sinèrgies d'uns i altres per tal de treure'n un profit per ambdues parts. Ferran Montenegro valora molt positivament el que representa aquest cuiner: un jove emprenedor del Bages creat a base de la cultura de l'esforç. Uns valors que, per descomptat, imperen en les colles castelleres. I és aquí on David Garcia va recollir la proposta de la directiva dels Tirallongues d'idear algun plat o motiu culinari referenciat en els castellers i la comarca del Bages.\nSocietat, Tirallongues, David Garcia, castellers


EL TEATRE DE LA VIDA. Recull d'articles publicats al DIARI DE GIRONA. .: 01/01/2013 - 02/01/2013\nOBRIR-SE AL MON: (21-01-2013)\nEl mateix dia que el tren d'alta velocitat arribava a la meva ciutat, jo sortia a velocitat alta disparat cap a un nou repte de creixement personal. Deixava enrere la meva estimada Girona, ja no tan petita i delicada. Potser per a aquesta mateixa condició de ciutat amb personalitat pròpia i parcel·lada, notava que era el moment d'escapar, de sortir al món i carregar piles contra el provincianisme enganyós. La visió real de les coses te la dóna la distància i a vegades cal fer unes passes enrere per veure el que tens, el que deixes i el que pots tornar a recuperar algun dia. És cert que culturalment, Girona és ciutat obligada. També és cert que quan es parla de punts de referència dins l'art escènic sempre surt a la llista la ciutat dels quatre rius. Però tant cert com és que a la meva ciutat hi ha una vida cultural rica per als més rics, potser trobo molt a faltar la cultura més espontània, la més quotidiana, la cultura riu i no pas la cultura de focs d'artifici, la que neix de les arrels més antigues de l'éssser humà i de les seves ganes de diversió i comunicació barrejades alhora. Sempre penso que la cultura no és cultura real si el seu recorregut de naixement és de dalt cap a baix. Si parteix del poder, del diner o dels intel·lectuals de laboratori perque després el poble s'hi apunti. En aquest cas hauríem de parlar més d'activitats escèniques d'alt nivell, de programacions de fets puntuals reconeguts arreu del món, de trobades de gent culta i marcadora de tendències: en definitiva, debats tancats, on l'oxigen de diàleg està molt enrarit i on qualsevol entrada d'aire nou és analitzat per científics egocèntrics o professors d'aules de metre quadrat. Jo defenso les expressions culturals per damunt de les programacions culturals. Aposto per la convivència respectuosa de tots els estrats de la cultura. Crec que en la barreja de voluntats i aprenentatges neix la riquesa creativa. Crec que el treball conjunt entre el que en sap amb el que comença. Crec que ningú és millor que l'altre, i crec que els camins caminats, són per compartir i no per convertir-los en petites parcel·les privades de terratinents culturals. Crec amb el que és capaç d'escombrar el seu escenari per després fer-hi la seva funció. Ara sóc en una ciutat on el caos es perfecte per a la llibertat de ser creador. La música sona a totes hores mentre la pols es posa a dins les goles de gent pobra i feliç. Teatres en petits magatzems atrotinats i venedors ambulants de llibres per les cantonades. De lluny escolto una trompeta, i a la tauleta de nit un llibre de poemes escrit per la meva nova veïna, una anònima vídua de 80 anys. Marxo a alta velocitat per retrobar-me amb la gent autèntica, la que viu sense por a l'examen o al què diran. Vaig a buscar a la gent que balla pels carrers, i canta sense complexos tot llepant un gelat tropical. Necessitava reconciliar-me amb una expressió cultural sense artificis, fruit d'un desig instintiu i no pas d'una carrera de mèrits. Seguint les passes del realisme màgic de Calders o buscant els papers de les escenografies teatrals d'en Tisner, he arribat a una ciutat sense complexos ni ganes d'agradar. On sóc? En el meu proper article ho sabran.\nPublicat per Martí Peraferrer a 10:45 Cap comentari:


Chef Caprabo - El plaer de compartir\nPerquè la taula respiri celebració, prepara una taula ben vistosa amb els formatges Montbrú. Serà una elecció encertada que triomfarà a qualsevol hora, sobretot si els degustes a temperatura ambient. Simplement exquisits!\nEls amants dels formatges de cabra poden estar ben contents: a la secció de xarcuteria dels nostres supermercats hi poden trobar els semicurats Garrotxa i Novell de Montbrú. Degusta’ls a temperatura ambient. Són realment exquisits!\nAssaboreix-los i gaudeix-los\nOriol Antúnez Llonch, gerent de Montbrú i mestre formatger\nVincle amb el territori\nLa trajectòria de Montbrú es remunta al 1450, any de construcció de la masia que dona nom a l’empresa, que sobretot es dedicava al cultiu de la vinya. No va ser fins a finals del segle xix quan, empesos per l’arribada de la fil·loxera, es van reconvertir i van apostar per la producció de formatges.\nQuins trets comparteixen els vostres formatges? Una recerca constant de l’excel·lència i un treball braç a braç amb els ramaders per obtenir la millor llet i perquè, en tastar els nostres formatges, els clients recordin les aromes i els sabors d’abans.\nCom són els vostres processos d’elaboració? Treballem amb quaranta ramaders de Catalunya per assegurar la màxima frescor de la llet i ser tan sostenibles com sigui possible. Recollim la llet diàriament, i a l’obrador de Moià hi elaborem els formatges amb les mateixes receptes que fa 30 anys.\nCom és la relació entre Montbrú i Caprabo? Fa cinc anys vam començar a treballar amb les botigues més properes del Bages. A poc a poc, va créixer el nombre de centres on teníem presència. És important que empreses com Caprabo apostin pels petits productors i sàpiguen entendre’ls.


Lloms de salmó a la crema | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\nPublicat el 12/05/2005\nSalpebrar els lloms de salmó i deixar-los reposar mentre preparem la salsa.\nPosar tots els ingredients de la salsa en un recipient i triturar amb el primer fins a obtenir una crema fina.\nPosar els lloms de salmó en una font de forn, ruixar per sobre amb una mica d’oli i coure a una temperatura de 180 º uns 10 minuts. Passat aquest temps treure del forn, tirar-hi la salsa i deixar uns altres 5 minuts amb el forn apagat.\nUna altra opció seria coure el salmó a la planxa i servir acompanyat de la salsa a temperatura ambient.


Capmany investiga el trencament de vidres a cotxes - Empordà\nL'Ajuntament demana la col·laboració dels veïns i ha denunciat els fets als Mossos\nDDG 13.06.2018 | 09:41\nCapmany investiga el trencament de vidres a cotxes FALGUES FOTO\nL'Ajuntament de Capmany està intentant esbrinar qui o quins han estat els responsables del trencament dels vidres de vehicles en una zona de la població. S'ha posat en coneixement dels Mossos d'Esquadra i es demana als veïns col·laboració per si han vist alguna cosa que els pugui a ajudar a enxampar els responsables.\nDavant l'aparició, les dues darreres nits, de vehicles aparcats al camí de la Viladavall de Capmany, segos ha informat el setmanari Empordà, l'Ajuntament ha decidit donar avís als veïns.\nDenuncia als Mossos\n«Ja n'hem informat la comissaria dels Mossos d'Esquadra de la Jonquera i, des d'aquest matí -ahir- a primera hora, ja hi estan treballant amb l'objectiu que la situació no es torni a repetir», informa l'Ajuntament.\nL'avís als veïns afegeix que si algú rep alguna informació sobre «aquests delictes» n'informi el mateix consistori.\nEl trencament de vidres només hauria afectat aquesta carrer de la població.\nEl nombre d'aturats al febrer cau de 143 persones a l'Alt Empordà


Internaciontalització dels nostres serveis de mecanitzat\nEXPORTACIÓ DE SERVEIS DE MECANITZAT\nInicio » Empresa » Exportació\nTot i que Total Planning a Total Planning treballem principalment pel mercat nacional, en els darrers anys la quota de facturació a la resta de la Unió Europea s’ha anat ampliant any rere any; arribant al 20% durant el 2021.\nEXPORTACIÓ DE MECANITZATS\nA l’actualitat comptem amb un agent comercial a França i Alemanya; la qual cosa ens permet tenir un tracte directe amb els clients situats en aquests països.\nEstem associats amb Cambra de Comerç de Barcelona i varies associacions empresarials del sector (PIMEC, AFM, etc); amb qui col·laborem activament en missions comercials, fires i trobades de subcontractació, tant a nivell local, com nacional o internacional.\nEl nostre objectiu és diversificar al màxim la cartera de clients, tant en sectors de treball com en països d’exportació.\nTOTAL PLANNING ofereix serietat i qualitat. Dins de la nostra cartera de clients, trobem empreses amb les que portem treballant conjuntament més de 30 anys.\nAixò es deu principalment al nostre alt índex de fiabilitat d’entrega, superior al 94,5% i al baix índex de peces refusades dels nostres clients (0,53%)\nSolucions en mecanitzats de precisió\nContacteu amb nosaltres i un agent qualificat respondrà a totes les vostres preguntes o suggeriments.


Interconnection Project (NETWORK)\nTang le's ba\nby Tu Hoang Nguyen\nMobile Market Forecast in India to ...\nRestaurante casa rocher por Televia...\n. a Grandio'se moon ., Grand Haven,...\nAdrià López, Business Intelligence Pre Sales Consultant\nat Adrià López\nProject destined for the study of a system of 'telemedicine', from which the patient can be monitored by the doctor in his own house. NETWORK PART.\nProjecte d’interconnexió Grup 1 Azahara Fernández Adrià López Sergio López Iván Minguillón Fadi Taki\n0. Índex

0. Índex

1. Introducció

2. Disseny (anàlisi dels requeriments)

3. Justificació de la solució tecnològica adoptada

4. Disseny de xarxa

5. Valoració econòmica

6. Alternatives i propostes de millora

7. Adaptació al laboratori

Dispositius

9. Proves realitzades

10. Conclusions

\n1. Introducció El nostre projecte d’interconnexió consisteix en un sistema de telemedicina, és a dir un sistema a partir del qual el metge, des de l’hospital pugui monitoritzar el pacient. Aquesta comunicació consistirà en una connexió extrem a extrem entre llar i hospital, en la que haurà de suportar les diferents tecnologies en què es dividirà la xarxa. Les parts en les que dividirem la xarxa seran 3: xarxa del pacient (ADSL) xarxa de l’hospital (SHDSL) xarxa de transport (SDH) Connexió sobre VPN. Permetrà incloure mecanismes d’autenticació i protecció de les dades entre els dos extrems, aspecte fonamental en aquest àmbit de l’aplicació.\n2. Disseny

Anàlisi dels requeriments

Requeriments de connectivitat (xarxa):

El Centre Hospitalari Central està ubicat físicament a la capital de província i els pacients resideixen a diferents municipis de la província.

L’operador disposa de fibra òptica entre els nodes de tots els municipis de la província.

A l’hora de triar les tecnologies d’accés més apropiades, es busca un compromís entre el cost i la qualitat de servei però sense oblidar les limitacions de cobertura.

Cal tenir en compte no només l’accés remot als domicilis dels pacients, si no també l’accés als diferents dispositius que es volen gestionar un cop ja som a dins la casa.

Es pressuposa que els domicilis disposen d’una infraestructura pròpia, com a mínim una ICT. De manera optativa podeu considerar a més l’existència d’una xarxa domòtica.

Per complir els requeriments esmentats implementarem una xarxa punt a punt que connecta la xarxa de l’usuari amb la xarxa de l’hospital, a través d’una xarxa de transport

\n3. Disseny

Xarxa de transport:

Connecta els dos extrems de la xarxa general, simulant una única xarxa física punt a punt, encara que realment s’hagin d’interconnectar les xarxes independents del pacient i de l’hospital.

Per aconseguir això utilitzem una VPN (Virtual Private Network/Xarxa privada virtual) amb mecanismes d’autenticació i xifrat; es crea un túnel a través de la xarxa troncal, el qual fa simular una xarxa local entre les dues xarxes independents, creant una relació punt a punt amb connectivitat directa

Xarxa de l’hospital:

Interconnecta els equips dins de les dependencies hospitalàries per tal que el metge pugui veure les dades enviades pels sensors instal·lats a casa dels pacients.

Per cobrir les necessitats d’ample de banda implementem SHDSL

El tràfic que circularà per aquesta xarxa estarà compost pels missatges rebuts amb la informació captada pels sensors en sentit ascendent i els missatges de resposta enviats en sentit descendent.

\n3. Disseny

Xarxa del pacient:

Expliquem també quina tecnologia d’enllaç utilitzem per la connexió amb la xarxa de transport. Les dades obtingudes mitjançant els sensors han de ser enviades als equips que al seu temps han d’enviar les dades cap a l’hospital. Explicarem quines tecnologies i protocols farem servir per aquest procés.

- Requeriments del sistema de control i gestió:

Els dispositius han d’informar a la xarxa quan es connecten i es desconnecten.

Els dispositius han de poder informar a altres elements de la xarxa de les seves característiques i de les funcionalitats que ofereixen.

Els dispositius de monitoratge han de poder guardar sèries de mesures i els controladors han de registrar totes les mesures realitzades.

La implementació de cada una de les parts s’explica de manera detallada en propers punts d’aquest document.

\n3. Justificació de la solució tecnològica adoptada

VPN i RADIUS.

Si consideréssim la possibilitat de dedicar una línia per a cada usuari, el cost econòmic seria molt elevat, d’aquesta manera hem optat per la opció de la xarxa privada virtual (VPN). El fet de també fer servir RADIUS és perquè ens permet crear una VPN mitjançat el protocol PPTP (Poin-to-Point Tunneling Protocol) amb seguretat CHAP. El servidor RADIUS autenticarà cada connexió dels pacients i dels metges.

Zigbee.

Interconnnexió dels sensors dels pacient i el seu servidor. La utilització d’aquest protocol implica l’estalvi energètic de la xarxa i la substitució de les bateries cada 5 anys.

\n4. Justificació de la solució tecnològica adoptada

ADSL al domicili del pacient

Un fluxe d’audio i vídeo de qualitat mitja comprimit amb l’estandard MPEG requereix uns 600Kbps, suficient per tal de què el pacient es pugui comunicar amb l’hospital d’una manera fluïda.

També hem considerat detallar els missatges del nostre programa:

Sensor:

1 “Hello” cada 5 segons  218bytes  348.8bps ≈ 349bps

1 paquet de dades cada 5 segons  234bytes  374,4bps ≈ 375bps

1 KeepAlive cada 30 segons  50bytes  13.33bps ≈ 14bps

BW 1 sensor  738bps

BW màxim de pujada = Videoconferència + 20 sensors

 =600 kbps + 20·738bps= 614,76 kbps

S’ha considerat la creació una xarxa d’àrea local a la llar dels pacients per tal d’interconnectar els diferents dispositius requerits en la comunicació i teleassistència del pacient: càmeres IP, ordinador i sensors.

L’enllaç de pujada entre la llar i l’hospital hauria de ser d’aproximadament de 1Mbps

\n4. Justificació de la solució tecnològica adoptada

SHDSL a l’hospital.

Hem estimat, que aproximadament la xarxa de l’hospital atendrà a uns 600 usuaris (20 sensors cadascun). D’aquesta manera, el tràfic entrant a l’hospital dels pacients, serà de:

BW de baixada sensors = 600pacients x 738bps x 20sensors = 7,377Mbps

En aquest cas, el BW requerit per les transmissions multimèdia i per fer una estimació el més acurada possible, considerem que el 5% dels pacients realitzaran de manera simultània una videoconferència

BW de baixada videoconferència = 30 pacients x 600Kbps = 18Mbps

 Com podem observar, per tal de donar servei a 600 pacients necessitaríem un ample de banda en el cas més extrem d’uns 25,4Mbps. Primer vam pensar en instal·lar SHDSL (2.3Mbps simètric), però quan vam considerar utilitzar una videoconferència de qualitat vam pensar d’utilitzar VDSL (o VDSL2), amb la qual es poden aconseguir aquestes xifres, ja que de manera simètrica, aquesta tecnologia permet fins a 26Mbps (52Mbps VDSL2).

\n4. Justificació de la solució tecnològica adoptada

Arquitectura OSI dels protocols utilitzats

\n4. Disseny de la xarxa

Xarxa de transport:

Connecta els dos extrems de la xarxa general simulant una única xarxa física punt a punt, encara que realment s’hagin d’interconnectar les xarxes independents del pacient i de l’hospital. Per aconseguir això utilitzem una VPN (Virtual Private Network/Xarxa privada virtual), la qual crea un túnel a través de la xarxa troncal, simulant una xarxa local entre les dues xarxes independents

Es tractarà d’una xarxa IP sobre ATM i alhora sobre SDH. Es crea una xarxa privada virtual (VPN) per la connexió entre la xarxa de l’hospital amb la xarxa de cada pacient. Amb el servidor Radius que hi ha la xarxa de l’hospital generem aquestes xarxes virtuals privades amb el protocol PPTP i així s’aconsegueix garantir uns mínims de seguretat en les dades.

\n4. Disseny de la xarxa

Xarxa de l’hospital:

Interconnecta els equips dins de les dependencies hospitalàries per tal que el metge pugui veure les dades enviades pels sensors instal·lats a casa dels pacients.

Per cobrir les necessitats d’ample de banda implementem SHDSL (tecnologia simètrica)

Xarxa del pacient:

Les dades obtingudes mitjançant els sensors han de ser enviades als equips que al seu temps han d’enviar les dades cap a l’hospital. Explicarem quines tecnologies i protocols farem servir per aquest procés.

Xarxa d’accés: es la xarxa present entre la xarxa del pacient i la xarxa de transport. En ella es troba el node d’accés del router de la xarxa del pacient cap a la xarxa de transport. Aquesta connexió es fa mitjançant la tecnologia ADSL a traves del bucle d’abonat (par de coure). .

\n4. Disseny de la xarxa\n5. Valoració econòmica\n6. Alternatives i propostes de millora

L’ample de banda requerit per part dels pacients degut als fluxos multimèdia és molt elevat (uns 30Mbps en el canal de pujada de l’hospital cap a les lalrs, segons les nostres estimacions). L’única solució possible per atendre les necessitats del sistema seria el canvi en la tecnologia d’accés (per exemple a VDSL2 o FTTx) i contractar una línia dedicada per tal que a la xarxa de transport tampoc hi hagués un coll d’ampolla.

La nostra aplicació es podria executar sobre un dispositiu tipus ‘embedded’ connectat a Internet que tingués la capacitat de controlar tots els sensors; això permetria l’abaratiment de la instal·lació de la xarxa dels pacients ja que no seria necessari disposar d’un ordinador a cada llar.

Reescriure el codi de l’aplicació perquè no envies les dades recollides de forma individual, sinò que n’emmagatzemés un determinat nombre de paquets abans de transmetre’ls i així augmentar l’eficiència. Evidentment, al tractar-se d’un servei de control mèdic, això es faria només pels sensors no crítics.

\n7. Adaptació de la solució al laboratori

La solució adoptada per a la implementació del projecte d’interconnexió no difereix de la proposta al disseny inicial.

els equips de què hem disposat han estat els adequats per a poder muntar l’escenari tal i com havíem previst.

No hem pogut experimentar la part de utilització dels sensors que han de recollir la informació vital del pacient, ja que no disposàvem del hardware necessari dins de l’aula.

A la xarxa de la part del client (pacient) hem utilitzat la tecnologia ADSL, òptima solució per a les característiques de transmissió de dades necessàries en aquesta part del muntatge. Per a dur-la a terme hem disposat del router ADSL Zyxel 642R.

\n7. Adaptació de la solució al laboratori

La xarxa de l’hospital, utilitzem la tecnologia SHDSL per a implementar-la, essent aquesta la més adient cara a les característiques de la transmissió de les dades i el volum d’aquestes en aquesta part del muntatge. Hem utilitzat el router SHDSL Zyxel 791R per dur a terme aquesta secció de la xarxa presentada.

Aquests dos routers emprats per al muntatge de les xarxes d’accés ADSL (Zyxel 642R) i SHDSL (Zyxel 791R), s’interconnecten a través del DSLAM disponible al laboratori (Zyxel IES 1000 IP), amb interfícies compatibles per ambdues tecnologies, que tindrà com a missió donar accés a la xarxa de transport, mitjançant cable telefònic amb connexions RJ-11.

Respecte a la xarxa de transport, no vam especificar-la tant com les propostes de disseny per a les xarxes d’accés, però a l’hora d’implementar-la ens hem trobat amb les eines adients per a la realització d’aquesta mateixa. Aquests elements són els routers CISCO (2600 i 3600) i l’ADM (Sagem 155C), que junts conformen aquesta part del muntatge.

\n7. Adaptació de la solució al laboratori

Implementació de la xarxa privada virtual (VPN). Cal dir que al laboratori hem aconseguit implementar-la i testar-la, però no de la manera òptima i real de tal i com l’hauríem d’haver fet. Hem muntat el servidor NAS (servidor VPN) al domicili del pacient per a fer les proves a l’aula. Però realment on l’hauríem d’haver muntat hauria d’haver estat a la xarxa local de l’hospital, ja que no és concebible (principalment per motius econòmics) instal·lar un servidor NAS a cada domicili de cada pacient. Només ha d’haver-hi un i, aquest un, ha d’estar situat físicament a la xarxa de l’hospital.

\n7. Adaptació de la solució al laboratori

Esquema de xarxa implantada

Implementada al laboratori sense la VPN configurada:

\n7. Adaptació de la solució al laboratori

Esquema de xarxa implantada

Com hauríem d’implantar la xarxa amb VPN, situant el servidor NAS a l’hospital:

\n7. Adaptació de la solució al laboratori

Esquema de xarxa implantada

Configuració que vam fer servir, situant el servidor NAS al domicili del pacient

\n7. Adaptació de la solució al laboratori

Arquitectura OSI dels protocols que hi actuen

\n7. Adaptació de la solució al laboratori

Anàlisi de l’adreçament IP requerit pel servei

Xarxa del Pacient (des de PC Pacient fins a Router ADSL Zyxel 642R)

Adreçament de xarxa local, utilitzant adreces IP d’àmbit LAN. Adreces IP pertanyents a l’adreça de xarxa 192.168.10.0 (192.168.10.x).

Xarxa de l’Hospital (des de PC Hospital fins router SHDSL Zyxel 791R)

Adreçament de xarxa local, utilitzant adreces IP d’àmbit LAN. Adreces IP pertanyents a l’adreça de xarxa 192.168.1.0 (192.168.1.x).

\n7. Adaptació de la solució al laboratori

Anàlisi de l’adreçament IP requerit pel servei

Xarxa de Pacient (i Hospital) incloent servidor NAS.

Al introduir el servidor NAS a la xarxa del client (explicarem aquesta ja que és la que hem implementat, però recordem que hauríem d’ubicar-lo a la xarxa de l’hospital), hem de dividir la xarxa en dues subxarxes (crearem dues xarxes LAN dintre d’una mateixa). D’aquesta manera hem utilitzat les següents adreces de xarxes IP:

Des de PC Pacient fins servidor NAS

Adreça IP de xarxa 192.168.11.0 (192.168.11.x).

Des de servidor NAS fins router ADSL Zyxel 642R

Adreça IP de xarxa 192.168.10.0 (192.168.10.x), la que ja existia inicialment.

\n8. Dispositius

Equipament i material necessari

Per realitzar el projecte vam fer servir el següents equips:

2 PCs amb Sistema Operatiu Microsoft Windows.

Software PING, Tracert i IPERF instal·lats als PCs.

Un servidor VPN en un Windows 2000.

1 x ADM STM-1: ADR155C

DSLAM+IP Gateway Zyxel IES-1000 amb una tarja ADSL (AAM1008) I una tarja SHDSL (SAM1008)

1 x Mòdem / router ADSL Zyxel Prestige 642R

1 x Mòdem / router SHDSL Zyxel Prestige 791R

1 X Router Cisco 2600 Series

1 X Router Cisco 3600 Series

\n9. Proves realitzades ADSL SHDSL Superada / No Superada Si ‘No Superada’ explicar-ne els motius Superada Resultat esperat A la caracterització de la connexió ADSL ens hem d’esperar que en quant a la capacitat dels canals de pujada i baixada hi hagi una diferència important, ja que estem tractant amb una tecnologia asimètrica, en la que la velocitat del canal de baixada ha de ser superior a la del canal de pujada. Utilitzem les eines PING i IPERF, la primera per a mesurar l’RTT i la segona per a poder veure la diferència de velocitats entre ambdós canals de transmissió. Resultat obtingut Velocitat transmissió (canal pujada) = 435 Kb/s Velocitat transmissió (canal baixada) = 1,71 Mb/s RTT (canal pujada) = 21 ms. RTT (canal baixada) = 14 ms. Veiem que la diferència entre velocitats d’ambdós canals es totalment diferent. El canal de baixada suporta molta més velocitat que el de baixada, tal i com esperàvem inicialment. Superada / No Superada Si ‘No Superada’ explicar-ne els motius Superada Resultat esperat En aquesta prova hem de veure com els canals de baixada i pujada han de tenir aproximadament les mateixes velocitats de transmissió, ja que estem parlant de la tecnologia SHDSL que es caracteritza per la simetria en els seus canals de pujada i baixada. I encara més ho hem de veure en aquest escenari al qual estem treballant, ja que no hi ha més càrrega que la que generen els dos equips dels extrems de la comunicació. Amb PING i IPERF tonem a mesurar tant l’RTT com ens cerciorarem de l’asimetria dels canals de comunicació. Resultat obtingut Velocitat transmissió (canal pujada) = 1,72 Mb/s Velocitat transmissió (canal baixada) = 1,75 Mb/s RTT (canal pujada) = 12 ms. RTT (canal baixada) = 12 ms. Com ja vam preveure els resultats de les velocitats d’ambdós canals (pujada i baixada) són molt semblants, casi iguals, degut a la simetria d’aquesta teconologia.\n9. Proves realitzades\n9. Proves realitzades Xarxa sense VPN configurada Superada / No Superada Si ‘No Superada’ explicar-ne els motius Superada Resultat esperat En principi, els resultats ens han de sortir asimètrics, és a dir no obtindrem les mateixes velocitats pels canals de baixada i de pujada, ja que al no ser tota la xarxa íntegrament muntada sobre una tecnologia simètrica (tenim la part del pacient asimètrica) serà impossible d’obtenir les característiques d’aquest tipus de xarxa. Podem preveure a més, que no assolirem les màximes velocitats de l’enllaç. Resultat obtingut

Velocitat transmissió enllaç (extrem – extrem, PC hospital – PC pacient):

Amb paquets petits (56B) = 628 Kb/s

Amb paquets grans (1470B) = 1,77 Mb/s

RTT (extrem - extrem) = 22 ms.

En ambdós casos (pujada i baixada) no arribem a les velocitats màximes permeses.

\n9. Proves realitzades Xarxa amb VPN configurada\n10. Conclusions

Els objectius han estat assolits. La solució final ha estat molt semblant a la nostra proposta inicial.

Problemes en quant a la configuració òptima de la VPN, encara que hem pogut testar la proposta final de manera correcta.

Podríem incloure millores dintre del nostre projecte com:

Utilitzar tecologia d’accés de més velocitat com per exemple VDSL o VDSL2

Amb aquest aspecte podríem incloure noves aplicacions i serveis dintre de la nostra xarxa

\nRestaurante casa rocher por Televiajes.TV\nMobile Market Forecast in India to 2014\nSadana Brothers, New Delhi, Electrophoresis Power Supply\n. a Grandio'se moon ., Grand Haven, Michigan


Notícies - Una trentena de persones reclama la reobertura total dels consultoris de la Floresta i les Planes\nUna cua simbòlica davant el Centre Social i Sanitari serveix per iniciar més mobilitzacions als districtes\nel 20/oct/20 Albert Prat Societat PDF\nUna cua simbòlica davant del Centre Social i Sanitari ha protagonitzat una nova protesta per reclamar l'obertura total dels consultoris de la Floresta i les Planes. Un grup de veïns s'ha organitzat a través de les xarxes socials per expressar el seu malestar amb el retorn a la normalitat parcial dels dos serveis, que obren menys hores i amb menys recursos que abans de la pandèmia. Els veïns no es creuen les explicacions i insten a garantir una atenció primària de qualitat.\nEl portaveu del grup, Oriol Ribera, ha explicat als mitjans que les justificacions "no tenen sentit", ja que en un moment en el qual s'han d'evitar el màxim de desplaçaments possibles, els florestans i els planencs s'han de desplaçar a Sant Cugat, per exemple, per la vacuna de la grip o per ser atesos per un metge. Precisament, la reducció de personal qualificat als consultoris és una altra de les reclamacions del grup, que demana que torni a haver-hi metge.\nLa protesta ha comptat amb el suport de Marea Blanca Sant Cugat. Si no hi ha resposta, els veïns s'han emplaçat de nou aquest dijous a les sis de la tarda per repetir la manifestació.\nEns diuen que reforçaran la primària i ja ho veiem. No podem considerar ni que estigui obert. Diuen que no ens desplacem i envien la gent a vacunar-se a Sant Cugat.\nNo n'hi ha prou amb que s'obri un dia a la setmana amb una sola infermera. Nosaltres donem suport a les peticions d'obertura total i absoluta de tots els consultoris amb les característiques que tenien prèvies al tancament.\nLa protesta ha pres forma de cua simbòlica / Foto: Cugat


El parany fonamentalista - Amunt els punys!\nAmunt els punys!\nde Sabadell al món\nEl parany fonamentalista\nEls atemptats del 7 i 9 gener 2015 en contra de la redacció de Charlie Hebdo i a un supermercat jueu a París van causar profundes emocions i van afectar a totes les sensibilitats.\nMolts africans els van viure gairebé en directe a través dels mitjans de comunicació. L’11 de gener, el president del Senegal, Macky Sall, va participar en la marxa de protesta a París contra els atacs, al costat dels caps d’Estat africans i estrangers que havien fet el viatge. En ser preguntat al seu retorn a Dakar, va afirmar que havia expressat la seva solidaritat contra el terrorisme.\nFortament criticat per líders religiosos i una bona part de l’opinió pública senegalesa poc acostumada a les caricatures, el president va fer prohibir l’edició especial de Charlie Hebdo, percebut com un insult a l’Islam. Es van produir marxes de protesta els dies 16 i 23 de gener a Dakar i altres ciutats de l’interior. Si bé alguns podrien lamentar que els atacs van ser comesos en nom de l’Islam, les multituds eren clarament no “pro Charlie”; portaven pancartes molt hostils amb les caricatures. A la del 23 de gener, al capdavant de la marxa, hi havia el primer ministre, dirigents de partits polítics, líders religiosos i membres de la societat civil.\nLes manifestacions van ser certament molt sorolloses, però ben enquadrades, no van donar lloc a derives. Consignes anti-franceses i banderes franceses cremades van ser els únics senyals de violència. El president probablement havia enviat al seu primer ministre per justificar la seva presència a París. La condemna de les caricatures, arran de les protestes, haurà sobretot servit de pretext per atacar fortament la laïcitat, la democràcia i les llibertats fonamentals. Se’n pot anar tan lluny com per proposar una llei per a la protecció del culte al Senegal. No és aquesta una altra forma de llei contra la difamació de les religions?\nNíger, on el president també havia participat en la marxa de París, no va experimentar la mateixa fortuna davant les caricatures. El país ha vist esclatar una sèrie de protestes amb una brutalitat extraordinària, que va fer una dotzena de morts. En dos dies, vint esglésies van ser cremades, els seus fidels atacats, edificis i botigues saquejades. Aquestes violències van fer desenes de ferits i morts. Hem vist les mateixes escenes de violència en molts països musulmans a l’Orient Mitjà i Àsia.\nMorts per què, per qui?\nTots aquests esdeveniments ens han interpel•lat i han provocat la nostra ira per raons probablement diferents segons el nostre context, les nostres creences i temors. Tots els desafiaments que enfrontem com a xarxa Dones Vivint sota Lleis Musulmanes (WLUML) ens han colpejat de la manera més violenta possible. Aquests esdeveniments es produeixen després o al mateix temps que altres esdeveniments, igualment dolorosos i insuportables: assassinats massius per Boko Haram, que assetja actualment Maiduguri, una ciutat al nord de Nigèria; execucions de manifestants arran de protestes per tot arreu; detencions, judicis, condemnes i actuacions salvatges, amb o sense justícia, d’activistes pels drets humans de totes les generacions.\nJo hauria pogut, com a africana subsahariana, esmentar també les atrocitats comeses per les rebel•lions en nom de la religió esdevingudes arma política amb la qual els Estats responen de manera igualment violenta. L’Exèrcit de Resistència del Senyor (Lord’s Resistance Army, LRA) es va plantejar com un moviment cristià. Des de 1988, ha continuat, en nom de Déu o Jesús, massacrant i segrestant un gran nombre d’adults, joves i nens d’ambdós sexes i emprant-los com a soldats o esclaus, a Uganda , a Sudan, a l’est del Congo i a la República Centreafricana.\nDes de desembre de 2012, el rebel Seleka musulmà i els anti-Balaka cristians competeixen pel poder a l’Àfrica central amb una violència extraordinària, que causa milers de morts. Què dir dels gihadistes de Mali, que l’any 2012, van tallar el país per la meitat i van aplicar les lleis musulmanes injustes al territori que controlaven? Hi va haver tanta violència en nom de l’Islam durant aquest període, que el Govern de Mali es va veure obligat a poclamar que la laïcitat és un principi constitucional. Malgrat això, l’Estat va donar una ganivetada als principis de la laïcitat amb la transformació, el 2009, del nou Codi de la Família “progressista” en un codi musulmà ultra arcaic, proposat per associacions islàmiques molt conservadores.\nEn tots aquests casos, com comprendre aquests esdeveniments, on situar les responsabilitats, sense fer una amalgama?\nÉs extremadament útil empènyer les anàlisis més enllà dels camins recorreguts. Ha esdevingut còmode culpar el colonialisme, el post-colonialisme, l’imperialisme, Occident i la modernitat, que tenen la seva part essencial de responsabilitat en aquest món globalitzat. Però és més difícil anar més enllà de la islamofòbia. Aquesta existeix, però no pot excusar les violacions de drets i els crims de tots els fonamentalistes d’extrema dreta dels nostres països i de les nostres regions. No s’ha de passar per alt o ignorar l’opressió de les ideologies polítiques, religioses i culturals i els seus efectes.\nL’auge dels fonamentalismes culturals i religiosos és una font d’amenaces diàries. Són senyals d’advertència, que formen part de la nostra realitat. Quants problemes i persecucions en nom de la difamació de la religió! Tots som víctimes potencials. L’islamisme que ens afecta ha provat, en aquests esdeveniments, que continua donant suport als crims en nom de l’Islam i en qualsevol circumstància. Els milers de víctimes de Boko Haram al nord de Nigèria, pateixen la mateixa sort que les del Front Islàmic per a la salvació de la Dècada negra dels 90 a Algèria.\nUna nena de deu anys es va fer explotar en un mercat a Maiduguri: ella ha estat executada, igual que els estudiants assassinats en els seus dormitoris. Igual que les anomenades parelles adúlteres que van ser apedregades al nord de Mali. Igual que les poblacions que han estat atacades, martiritzades, ferides i mortes. Com els nens de Peshawar. Com els dibuixants de Charlie Hebdo. Com ho poden ser aviat pel delicte d’apostasia Àsia Bibi al Pakistan i Mohamed Ould Cheikh Mkheitir a Mauritània.\nEl fonamentalisme autoritza violències insuportables perquè els dóna justificacions. Hem d’atrevir-nos a denunciar-los.\nFatou Sow és directora internacional de la xarxa de solidaritat internacional, Women Living Under Muslim Laws


Dia 5 de l’Omer: Hod de Khesed. – Nova Escola Catalana\nAvui són per l’Omer 5 dies\nLa humiltat en l’amor\nNo és bo que, en l’amor, l’ego ens domini. En el veritable amor cal que deixem de banda les nostres formes egòlatres. Això no vol dir que l’estimat no ens respecti. Cal que l’estimem com a nosaltres mateixos, ni més, ni menys. L’orgull i la supèrbia no han d’existir en l’amor. L’amor real no es lliga als condicionaments de l’ego. La humilitat en l’amor invita a perdonar, cal cedir quan les circumstàncies fan perillar l’amor. No hem de ser orgullosos quan parlem d’amor. Hod de Khesed ens ensenya a perdonar quan cal perdonar, a cedir quan cal cedir. No s’ha de cedir sempre a l’arbitrarietat de l’altre, però no sempre s’ha de no cedir. No cedir mai és un greu problema per a la construcció de l’amor real.\nL’ésser estimat ha de tenir el seu espai, i jo he de tenir el meu. Tanmateix, haig de cedir. Sovint diem “sóc així, si t’agrada bé, i si no també”. No som “així” ja que podem transformar-nos, podem ser millors, podem cedir per a estimar perquè l’altre també cedeix quan ha de fer-ho.\nLes mútues concessions són la clau de l’amor. Però qui fa concessions, ha de ser humil. No les fa per debilitat, sinó per a trobar l’harmonia. L’amor no és un camp per a la competència sinó per al mutu equilibri la cerca d’un pla únic. L’amor uneix, la personalitat sense amor, divideix. No haig de cedir sempre per no caure en la humiliació, ni l’altre ha de cedir sempre, perquè no sigui humiliat. Ningú ha de perdre la seva dignitat en cedir per amor, perquè el veritable amor es construeix mantenint sempre la nostra dignitat.


🍊 105.000 euros per al sector de cítrics de Castelló\nDestinen 105.000 euros per al sector dels cítrics de la província de Castelló\nD'esta manera aposten per la viabilitat futura del sector\ndijous, 27 de febrer 2020 - 14:55h\nLa Diputació de Castelló destina 105.000 euros per al sector dels cítrics | València Diari\nEste 2020 s'invertiran 105.000 euros per a impulsar polítiques orientades a garantir la viabilitat futura dels cítrics de Castelló a través d'un programa d'investigació universitària i un altre de promoció internacional de les clementines de la província.\nPer este motiu, la institució provincial secunda amb 80.000 euros un projecte que està desenvolupant un equip investigador de la Universitat Jaume I (UJI), amb el que es pretén millorar el rendiment d'arbres a través de la implantació d'un fong en les arrels que els enfortirà i farà més resistents enfront de plagues i patògens externs.\nÉs una iniciativa pensada per als cítrics que s'espera que també contribuïsca a millorar la productivitat de les plantacions d'ametles i oliveres. L'objectiu és «transitar cap a una citricultura molt més rendible i sostenible, que requerisca un menor consum d'aigua i de fertilitzants, un projecte per a combatre el canvi climàtic», ha explicat el diputat de Desenvolupament Rural, Santi Pérez.\nUna viabilitat per al futur del sector\nSegons Santi Pérez, la Diputació de Castelló continuarà recolzant econòmicament en 2021 i 2022 este projecte que desenvolupen els investigadors de l'UJI durant tres anys, «perquè creiem que pot resultar de gran utilitat per a la viabilitat futura del sector».\nUna viabilitat a la que la Diputació també contribuïx per la via de la promoció, activitat per a la que s'ha aprovat la subscripció d'un conveni amb l'Associació Professional d'Exportadors de Fruits de la Província de Castelló (ASOCIEX) per valor de 25.000 euros.\nL'objectiu de la iniciativa és la promoció i la consolidació de les clementines de la província en la fira Fruit Logística de Berlín, a demés d'obrir nous mercats. La representació castellonenca acudix a la principal fira internacional de productes agroalimentaris agrupada davall la marca ‘Castelló Clementines’.\n20 milions d'euros en ajudes per als agricultors afectats per la DANA\n"Primers artistes confirmats per al nou festival que se celebrarà en València" "Tornen a València tres estudiants Erasmus pel coronavirus"


Viatjar per viatjar | Estudi Ramon Folch i Associats S.L.\nViatjar per viatjar\nEls innombrables desplaçaments turístics actuals no acaben de ser realment un viatge\nLa meva àvia Esperança, als 84 anys, no es volia morir perquè «encara no ho havia vist tot», deia. No havia vist pràcticament res, de fet. Nascuda a Gràcia l’any 1885, quan Gràcia era un municipi i no un barri de Barcelona, havia arribat fins a Sangarrén, un poblet d’Osca d’on era la seva mare. I prou. Un recorregut més aviat limitat. De jove, a l’estiu anava al Vallès, a vegades; de gran, a Vallvidrera. Encara no ho havia vist tot, en efecte.\nAl llarg de la història, la gran majoria d’humans no es van moure d’on van néixer. Ho pensava revisitant el poblat ibèric d’Ullastret (en realitat va ser una considerable ciutat fa 2.500 anys, la capital dels indigets). Viatjar era una raresa i fer-ho per plaer, una extravagància. Viatjar era perillós. Si volies veure món, et feies legionari o mariner, però acabaves degollat o al fons del mar. La immensa majoria dels habitants d’Índica (sembla que així es com es deia Ullastret) no van sortir mai de l’actual Empordà. Fins fa poc, la gent no viatjava.\nPer contra, no pots caminar avui per Barcelona, Gràcia inclosa, sense trobar gent de tot arreu. Gent que ha fet d’aquells antics viatges rars i arriscats un desplaçament intranscendent, segurament decidit amb displicència només uns quants dies abans. Qualsevol destí és a prop, a menys de 48 hores. Només cal plantar-se a l’aeroport. Si ho pogués veure Phileas Fogg, que de circumval·lar la Terra en 80 dies a les acaballes del segle XIX en féu una proesa! Per no parlar de Juan Sebastián Elcano, el primer a aconseguir-ho, el 1522, després de tres anys i un mes de penosa navegació...\nLa gran pregunta és: què en traiem de tots aquests innombrables desplaçaments actuals que no acaben de ser pròpiament un viatge? Tenen un cost energètic fabulós i indueixen canvis no sempre positius en els llocs d’arribada. Alguns s’ho passen bé. Uns quants aprenen coses. Mancats de referents, la majoria sobrevolen llocs sense entendre gran cosa, temo. Cal, realment, haver-ho vist tot, per sobre i massa de pressa?\n*Article publicat a El Periódico de Catalunya el 3/7/2017


inconscient | Resultat de la cerca | Psico-Ajuda | Pàgina 2\nResultats de la cerca per a: inconscient\nPublicat el 13 de gener de 2008 per Pilarll — 2 comentaris ↓\nHi ha persones que cauen malament d’entrada\nPublicat el 6 de desembre de 2007 per Pilarll — Sense comentaris ↓\nNo us ha passat, que hi ha gent que amb la primera impressió ja et cauen malament? De vegades després de parlar-hi només uns minuts ja notes que aquella persona no t’agrada. Doncs segons Albert Mehrabian, l’impacte d’un missatge és degut en un 55% als moviments del cos, principalment a l’expressió facial,, el factor vocal (volum, to, ritme, etc.) és el responsable del 38% de l’impacte del missatge. Tot això fa que una persona acabi caient-nos bé o malament.\nEn el moment en què ens trobem amb algú s’engega en nosaltres una reacció d’alerta davant de qui arriba i a l’invers. L’organisme posa en funcionament uns processos neuropsicològics activant-se per poder reaccionar en cas d’emergència. Un cop ha arribat el foraster el classifiquem com a conegut o no conegut. Cal dir que els estudis han demostrat que ja des de petits, hi ha una reacció innata de por davant del desconegut.\nDavant d’aquesta postura que de forma inconscient tots adoptem quan s’acosta algú, tenim mitjans per intentar agradar a la persona que volem conèixer. En el llibre “Llibertat emocional” de Ferran Salmurri, explica com poder millorar aquesta primera impressió, per un costat cal demanar alguna opinió de persones properes que t’estimin per ajudar a autoobservar-te (et farà veure coses que un mateix no és conscient).\nAixí mateix, és bo treballar el contacte visual, intentar mantenir-lo, i l’altre aspecte important és la gesticulació, postura i distància. Referent a aquesta última Edward T. Hall, pare de la proxèmica (espai que hi ha entre la gent mentre ens comuniquem) va classificar quatre zones diferents que habitualment utilitzem de manera inconscient: la distància intima, la personal, la social i la pública, que són importants que respectem en cada situació.\nPer últim el to i volum de la veu que s’han de saber adequar a la intenció del missatge per millorar la seva receptivitat.\nBibliografia : “Llibertat emocional” de Ferran Salmurri. Editorial La Magrana. “Psicologia de la Comunicación” d’Alex Mucchielli. Editorial Paidós\nRevisió agost 2015: Quan notes que no et sens còmode davant d’una persona esta provocat per l’energia que te aquella persona. Cal estar protegit perquè l’energia dels altres no ens afecti.\nPublicat el 2 de novembre de 2007 per Pilarll — Sense comentaris ↓


Part 1: Per què cal netejar d'emmagatzematge en iPhone?\nPart 2: Net iPhone emmagatzematge en 1 clic\nPart 3: Com utilitzar Wondershare SafeEraser per netejar el seu iPhone d'emmagatzematge\nEl seu iPhone constantment li està donant advertència que "no hi ha prou d'emmagatzematge disponible"? Si et aquells llavors vostè sap el molest poden ser. Això és perquè no tenir suficient emmagatzematge seriosament poden degradar la funció de la seva iPhone i resultat de baix rendiment. A part d'aconseguir el seu iPhone per treballar pròpiament, hi ha altres diverses raons per què vostè vol netejar el seu iPhone d'emmagatzematge. Alguns d'ells són:\nNeteja el seu emmagatzematge l'ajudarà a mantenir el rendiment del seu iPhone a la zona òptima. Això significa que el seu iPhone a seguir per realitzar només com ho feia quan era nou.\nSi està intentant actualitzar a iOs 9, tenint un emmagatzematge neta farà que el procés que molt més fàcil.\nNeteja el seu emmagatzematge iPhone també accelerarà el rendiment del seu telèfon. Si vostè ha estat rebent el missatge "no hi ha prou d'emmagatzematge disponible" llavors t'hauràs adonat que també pren més temps per aconseguir petites tasques acomplertes en el seu iPhone. Neteja el seu emmagatzematge a eliminar aquest problema una vegada per totes.\nLiberalitzant emmagatzematge del seu iPhone també li permetrà aconseguir més i emmagatzematge eficaç per a la nova matèria vol. Aquell app nou productiva que vol serà fàcil de descarregar i es molt millor obra.\nLa importància de sanejar el seu emmagatzematge no pot ser prou estressat. Però és igual d'importants com netejar d'emmagatzematge del seu iPhone. Hi ha diverses maneres de fer-ho encara que sempre és millor anar per la forma segura i eficaç fer-ho. Afortunadament per a vostè, hi ha una eina que pot ajudar a fer-ho eficaç i molt fàcilment.\nWondershare SafeEraser està dissenyat per ajudar en la neteja el seu iPhone d'emmagatzematge. Aquest programari l'ajudarà a realitzar aquesta tasca important en passos molt fàcils com veurem una mica més tard. Algunes de les característiques que fan Wondershare SafeEraser tan eficaç inclouen;\nEl programari li permet vendre amb seguretat o reciclar el seu iPhone sense preocupar-se per qualsevol de les seves dades personals tenint en les mans equivocades. Això és perquè SafeEraser suprimirà totes les vies d'informació sensible, com ara informació de banca i correus electrònics sensibles.\nLi permet esborrar permanentment dades que no voleu en el seu iPhone\nTambé permet vostè alleujar permanentment el seu mecanisme\nTambé pot utilitzar SafeEraser per alliberar espai i mantenir el rendiment del dispositiu en el nivell òptim.\nSafeEraser utilitza mètodes ens militar de destruir les dades assegurant que és irrecuperable.\nSafeEraser és fàcil d'utilitzar com hem dit abans i tenint en compte l'important és mantenir net el seu Iphone d'emmagatzematge, és important que tots els iPhone utilitzar no només té Wondershare SafeEraser amb ells sinó que saben com utilitzar-lo. Seguiu aquests senzills passos per utilitzar SafeEraser fàcilment i eficaçment.\nPas 1: Suposant que ha descarregat i instal·lava SafeEraser al seu ordinador, connectar el seu iPhone al seu ordinador utilitzant cables d'USB. Wondershare SafeEraser reconeixerà el seu mecanisme i hauria de veure la finestra següent.\nCom es pot veure clarament, el seu iPhone es mostrarà a l'esquerra amb 5 trets per triar l'esquerra.\nPas 2: Des de les 5 opcions, triar la neteja 1 clic tret. Feu clic a neteja el 1-Click tret a la finestra principal de dalt.\nAixò provocarà un automatic escannejar del seu iPhone com mostrats aquí.\nPas 3: Un l'escaneig automàtic és completa; tots els seus arxius d'endergues es mostrarà a la finestra resultant. Vostè pot fer clic a neteja per liberalitzar espai de disc.\nÉs molt important que conserveu el vostre dispositiu connectat durant tot el procés per assegurar-se que el procés és completat correctament.\nPas 4: Una vegada que es completi el procés Wondershare SafeEraser li proporcionarà informació sobre l'estat del seu iPhone mostrant la finestra següent.\nLlavors podeu fer clic a "Inici" per tornar a la pantalla inicial o vostè pot fer clic a "reescannejar" escannejar per a arxius d'endergues indesitjats dispositiu nou.\nCom es pot veure clarament, el procés és molt fàcil de completar i el seu iPhone es neteja fàcilment d'arxius d'endergues indesitjats. En molts casos aquests arxius d'endergues són que causen menys estel·lar rendiment del seu iPhone. Què és encara més avantatjosa és que vostè podria repetir aquest procés tot nou a intervals diferents així mai ha d'aconseguir el missatge "no hi ha prou d'emmagatzematge disponible" en el seu iPhone una altra vegada.\nWondershare SafeEraser està disponible per a Windows i Mac OS i és fàcil de descarregar i instal·lar, per no esmentar és molt eficaç i fàcil d'utilitzar.\nCom transferir música a iPhone des de PC o iDevice\n> Recursos > iPhone > iPhone net d'emmagatzematge com


Vols barats de Granada-Jaén a Cartagena de Indias a Iberia\nVols barats Colòmbia Cartagena de Indias Granada-Jaén-Cartagena de Indias\nVols barats de Granada-Jaén a Cartagena de Indias (CTG) de Granada-Jaén a Cartagena de Indias Granada-Jaén-Cartagena de Indias, Colòmbia\nVols barats Granada-Jaén-Barranquilla\nVols Granada-Jaén-Cartagena de Indias\nConsulta l’oferta de vols de Granada-Jaén a Cartagena de Indias i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Granada-Jaén a Cartagena de Indias.\nEls preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Granada-Jaén a Cartagena de Indias fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


It's Full Of Sparks busca beta testers | El Tecnològic\nIt’s Full Of Sparks busca beta testers\nRecordant la secció indie del Barcelona Games World, vam estar parlant de It’s Full of Sparks aquí i us explicàvem en què consistia el projecte. La desenvolupadora independent Dabadu Games segueix en moviment amb el seu videojoc de plataformes i petards, però… Qui són i què busquen?\nSobre Dabadu Games\nS’anomenen a ells mateixos “artesans digitals” i és que fan a mà fins l’últim detall de la seva feina. Es tracta d’un equip de dues persones que, a més, són família: germans, tots dos amb experiència professional en el camp de la programació. Ajuntant-se amb una educadora interessada en el projecte dels videojocs com a recurs educatiu, van començar amb els seus dos primers jocs: GardenLab i DisMonster. Van rebre alguns premis i un dels títols va arribar a l’USA App Store. Ara bé, es tracta d’un camí que tot just ha començat. Amb la intenció d’arribar a tothom, els dos germans s’han centrat en el nou projecte, per ells molt personal: It’s Full of Sparks.\nEn aquest joc hem buscat el contrast entre una ambientació brillant i divertida i el missatge subjacent al joc: la vida és curta i quan te n’adones et sents perdut i busques respostes\nJordi Antonijuan, desenvolupador de Dabadu Games.\nLa recerca de testers\nIt’s Full of Sparks està en fase de desenvolupament, però ben aviat llançaran la beta, concretament demà dia 16 de novembre. Amb més de 80 nivells i una corba d’aprenentatge alta, aquest videojoc per a mòbils ofereix una mecànica simple i atractiva que resultarà addictiva mentre ens correm per salvar la vida del petard protagonista. De moment, tots aquests nivells no estaran disponibles en la versió beta. Caldrà esperar fins el primer trimestre de l’any que ve per provar-lo, ja sigui amb iOS o amb Android.\nSi us pica la curiositat i voleu ajudar aquesta desenvolupadora indie provant el videojoc i donant-ne la vostra opinió, només cal que us registreu al lloc web: www.sparks.dabadugames.com .\nEtiquetes: BetaDabadu GamesIndieIt's full of SparksPlataformes


La Jugateca Ambiental desenvolupa aquest diumenge l'acció Platges Met: Volem dunes!\nEs tracta d'una jornada de recuperació de les dunes de la platja organitzada per l'Ajuntament de Castelldefels i l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB)\nL'Ajuntament de Castelldefels i l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) organitzen aquest diumenge 10 de novembre (11.30), a través de la Jugateca Ambiental de la platja, l'acció Platges Met: Volem dunes!, una jornada de recuperació de les dunes.\n“Intervenim sobre la vegetació que creix a les dunes litorals presents a la platja de Castelldefels, on espècies invasores com l'ungla de gat i el plomall de la pampa, estan desplaçant a les plantes autòctones de les nostres dunes litorals. Un cop retirades les plantes invasores, regenerem la duna plantant la flora més pròpia”, expliquen des de la Jugateca Ambiental, ubicada al Parc del Mar a la platja de La Pineda.\nEs tracta d'una acció de sensibilització que posa en valor el litoral metropolità i que treballa amb la ciutadania diferents aspectes que afecten els seus ecosistemes. Castelldefels proposa una activitat adreçada a tots els públics al voltant de temàtiques com els ecosistemes dunars i la seva importància en la protecció del litoral, la seva biodiversitat o la presència de plàstics i residus a les platges.\nL'activitat és sense inscripció prèvia, de lliure participació i esdevindrà aproximadament d'11-11.30 a 13.30 hores.\n• Activitats Jugateca Ambiental [Document PDF]\n• La Jugateca Ambiental a la Platja de la Pineda


Reial | Abril 2021\nHistòria commovedora darrere de John Travolta i la dansa de Lady Diana que va fer història fa 33 anys\nEl 1985, l'estrella de Hollywood i la 'Princesa de la gent' van ser fotografiats en el que semblava un conte de contes de la vida real, però més de 20 anys després, va sortir a la llum la veritat que hi havia a la Casa Blanca.\nLa història d’amor ben documentada de Kate Middleton i el príncep William és força popular\nFent la gran revelació en el seu llibre biogràfic, 'Kate: La futura reina', Katie Nicholl va documentar que la duquessa de Cambridge va caure per la seva companya de classe a l'escola St. Andrews durant la seva producció de classe 'My Fair Lady.\nHistòria de la foto icònica de la princesa Diana donant la mà a un home gai que mor de sida\nAmb els temes humanitaris en tot moment, recorda un dia en què “la princesa de la gent” va canviar la percepció de la sida en un instant. La princesa Diana, que va morir el 31 d'agost de 1997, va encantar el món amb les seves perspectives poc convencionals i empàtiques sobre el món.\nEl nom de Meghan Markle es converteix en un sinònim de 'fantasma' al diccionari urbà\nL'antiga estrella 'Suits' passa dels orígens humils a la fama de Hollywood i finalment a la condició real s'ha convertit no només en la cultura pop, sinó en l'argot anglès, tal com reconeix el diccionari en línia.\nEl vestit de la princesa Diana de venjança i la història que hi ha al darrere\nAl juny de 1994, la princesa Diana va aparèixer amb un vestit a la galeria Serpentine de Londres que aviat va rebre el nom de 'vestit de venjança' i va commocionar el món, aquí és el perquè.\nL’astròleg de la princesa Diana explica la carta de naixement de Baby Archie\nL’astròleg Debbie Frank, que va treballar amb la princesa Diana durant tota la dècada de 1990, va donar una primícia al quadre de naixement complet de Archie Harrison Mountbatten-Windsor. El nou reial, que és el setè a la línia del tron, va néixer a les 5.26 hores del 6 de maig de 2019.\nFets interessants que no sabíeu sobre Doria Ragland, la mare de Meghan Markle\nDoria Ragland, mare punyent de Meghan Markle, va guanyar el cor de la gent durant el casament de la seva filla amb el príncep Harry. A continuació, es mostren sis fets sobre ella que la fan encara més relatable i adorable.\nLa mort de la princesa Diana no va tenir cap accident, van declarar que van ser testimonis que van causar un accident\nUna parella nord-americana que presumptament va ser testimoni de la fallida que va tenir la vida de la princesa Diana, asseguren que encara temen per la seva vida després d’informar que van veure dos misteriosos cotxes foscos a la escena aquell dia.\nLa princesa Diana, la mare Frances Shand Kydd, la vida i la mort\nFrances Shand Kydd va morir el 3 de juny de 2004, després d'una vida que recordava amb entusiasme a la que va tenir la seva filla, la princesa Diana, una vegada que van buscar l'amor.\nExperta en moda per què Kate Middleton sempre manté una bossa d’embragatge\nQuan sou un membre de la família reial, cal que calgueu minuciosament els moviments que feu en públic per tal de mantenir les formalitats correctes. Aquest és un dels trucs del llibre de Kate Middleton.\nTemples difícils de la família de Grace Kelly després que l'actriu es convertís en princesa\nAbans que Meghan Markle deixés enrere Hollywood per casar-se amb un príncep, hi havia Grace Kelly, que tot i convertir-se en princesa de Mònaco va haver de tractar amb la seva pròpia família problemàtica.\nEls dos aniversaris de la reina Isabel i altres tradicions reials que es podrien semblar estranyes\nNavegar per la tradició i l'etiqueta reials pot ser una tasca descoratjadora, però té un costat pràctic i universal que evita la vergonya, tot i que algunes de les tradicions s'emboliquen en llaços peculiars.\nEls socis de la vida real del repartiment 'The Crown'\nLa sèrie de Netflix 'The Crown' es va estrenar el 2016. El repartiment original incloent Claire Foy, Matt Smith i Vanessa Kirby van deixar el programa després de l'època en què es retratessin.\nEls membres de la família reial rumoregen haver tingut fills d'amors secrets\nDes de cosins reials fins a reis que van commocionar les famílies reials amb els seus fills il·legítims, alguns dels quals encara busquen el reconeixement del seu patrimoni.\n'Fatal Voyage: Diana Solving Case:' Un nou podcast descobreix els detalls de la princesa Diana 1997 Crash Car\nA les docuseries, 'Diana: cas resolt', l'ex detectiu i investigador experimentat Colin McLaren va descobrir informació sobre l'alliberament de cintes secretes de Diana i un vell amant, així com de Charles i Camilla.\nLisaRaye McCoy, l'actriu de les dones solteres, va coronar la 'reina mare' a Ghana pel seu treball humanitari\nLisaRaye McCoy va ser coronada reina mare de Ghana en reconeixement als seus esforços humanitaris al país africà.\nFets poc coneguts sobre Grace Kelly, l'estrella del cinema que es va convertir en una princesa\nVa ser l'estrella de Hollywood original per casar-se amb un príncep i convertir-se en membre d'una família reial, però, 37 anys després del seu tràgic pas, hi ha moltes coses que el públic en general no sap sobre ella.\nAaron Korsh, creador de 'vestits', per què no va demanar a Meghan Markle que aparegués a la sèrie final\nPot ser que Meghan Markle hagi aparegut al gran final del popular Law Drama, 'Suits', però el creador de la sèrie, Aaron Korsh, no ho va sol·licitar mai. Aaron després va revelar per què no va demanar a la duquessa de Sussex que aparegués a la darrera temporada del programa.\nCorreu diari: Kate Middleton suposa que els incendis ajuden durant molt de temps després de tornar de lluna de mel\nEls efectius de la Sussexes i la divisió publicitària de Cambridge els veuen els seus ajudants, i la darrera víctima és una treballadora que fa temps, Sophie Agnew. Abans de la seva sortida, Sophie era la responsable de tots els ajudants personals de la duquessa.\nMeghan Markle va demanar que s'introduïssin en tabloides Anys abans de la premsa negativa\nLa periodista taboide Katie Hind va revelar que quan la duquessa de Sussex era l'actriu creixent Meghan Markle, havia jutjat els tabloides amb l'esperança d'augmentar la seva visibilitat.\nmarit Angela Simmons\nque jugava a Janice als amics\nquant val la bernadette stanis\ncoco i gel t matrimoni


La Síndica de Greuges diu que cal incrementar els recurso...\nInici | Notícies | La Síndica de Greuges diu que cal incrementar els recursos destinats a La Rambla\nLa Síndica de Greuges diu que cal incrementar els recursos destinats a La Rambla\n© Foto: Foto: Toni tugues (http://tonitugues.com/)\nLa Síndica de Greuges de Barcelona, M. Assumpció Vilà, després de diferents reunions amb el president d'Amics de La Rambla, Fermín Villar, i amb la vocal de veïns de l'associació, Eva Rexach, i d'un parell de passejades per La Rambla, ha elaborat un informe sobre La Rambla. L’informe es va tancar a finals de juny i ja és a mans de l’Ajuntament.\nLa Síndica celebra, al igual que l’associació, l’aprovació definitiva del Pla especial d’ordenació urbanística de la Rambla després d’un procés d’elaboració i aprovació que s’ha dilatat excessivament, sobretot en la fase final. De fet, el Pla especial, fruit de l’impuls veïnal i municipal, busca ordenar els usos de la Rambla i recuperar el seu caràcter tradicional. Segons Vilà, Ciutat Vella i en especial la Rambla i els seus entorns són les zones de la ciutat que suporten més pressió de visitants i d’activitats legals, il·legals i paralegals, que procuren beneficiar-se d’aquesta nombrosa afluència. Així, davant del repte d’executar el recentment aprovat Pla especial, la síndica considera que l’Ajuntament ha de dotar de recursos personals suficients i extraordinaris el Districte de Ciutat Vella per tal de garantir una correcta aplicació de les mesures acordades i el manteniment d’aquestes.\nLa síndica ha suggerit al consistori la necessitat de recuperar zones de descans de vianants, al llarg del passeig, on sigui possible seure, tal com vol l’entitat. Tant l’Ajuntament com bona part de la ciutadania, el veïnat de la Rambla i la pròpia Sindicatura, consideren que cal recuperar i preservar el caràcter cívic, tradicional i civilitzat del passeig.\nLa síndica de Barcelona, Maria Assumpció Vilà, ha recomanat l’Ajuntament incrementar els recursos destinats a fer inspeccions a la Rambla, tant de les activitats comercials i de restauració com pel que fa a garantir el compliment dels requisits d’ocupació i ús de la via pública, de conformitat amb les normes municipals vigents. La resolució conclou que, com, a conseqüència de les actuacions fetes davant els problemes plantejats, el Districte de Ciutat Vella, sembla que no disposa dels recursos d’inspecció suficients per afrontar amb èxit la gestió quotidiana i les noves mesures a implantar a la Rambla, després de l’aprovació del Pla especial d’ordenació urbanística.\nTant Amics de la Rambla com la síndica coincideixen en cal fer alguna activitat a la Foneria dels Canons que ara es troba buit. En opinió de Vilà, l’immoble s’ha de destinar a un ús públic. L’entitat també vol que al Palau Moja s’hi incorpori algun element que recordi que allà hi va viure el poeta mossèn Cinto Verdaguer, manifesta que hi ha trams del passeig en mal estat i que la conducció de persones detingudes a la caserna de la Guàrdia Urbana en horari nocturn provoca molèsties de soroll al veïnat de l’interior del pati d’illa.\nL’associació d'Amics de La Rambla defensa que la Rambla sigui considerat el cinquè barri de Ciutat Vella.\nL'informe de la síndica també indica alguns elements positius com la neteja dels rètols de les façanes imposada per l’Ajuntament i la permanència, a l’entrada de la plaça Reial, de patrulles dels Mossos d’Esquadra i de la Guàrdia Urbana, que amb la seva presència dissuasiva pacifiquen l‘espai públic.


“Gaudim de la democràcia i de la llibertat”. Article setmanal d’en Francesc Salvador al @totsantcugat. | Sant Cugat per la Independència (SCxI)\n“Gaudim de la democràcia i de la llibertat”. Article setmanal d’en Francesc Salvador al @totsantcugat.\nArticle setmanal d’en Francesc Salvador publicat al Tot Sant Cugat 1586.\nEm van amargar la infantesa i no m’amargaran la vellesa em deia una dona a qui l’estat espanyol havia afusellat el pare i que ara és una aferrissada defensora de la llibertat del poble català.\nLa lluita per la llibertat i la democràcia és un deure, però també una joia. La defensa d’una causa justa i noble per si mateixa ja és motiu de felicitat. Per això som la Revolució dels somriures.\nEls Rajoys, Sorayas, Montoros i Felipes, rebolcant-se en la seva pròpia indignitat, no ho podran entendre mai. La seva misèria moral no els permet entendre la noblesa de la nostra causa.\nPer això s’estranyen que a l’acció repressora de les forces d’ocupació responguem amb clavells i càntics. Guanyarem, perquè tenim la raó, però també perquè tenim la força alegre de tot un poble, i contra aquesta força s’estavellen totes les accions repressores.\nA cada acció repressora nosaltres esdevenim més forts i ells més febles. Lluitem i guanyem, amb alegria, gaudint de cada moment històric. Votem, votem sí i marxem!\n← Convocatòries pel seguiment de l’aturada de país del 3-O Aturada de País, la manifestació més gran de la història de Sant Cugat 2-10-2017 →\nUn pensament sobre ““Gaudim de la democràcia i de la llibertat”. Article setmanal d’en Francesc Salvador al @totsantcugat.”\nJaume Asens Passarrius 4 Octubre 2017 a les 15:14\nCada cop que rebem som més, i mes forts . Ni un pas enrere!!


joan lluís ferrer 02.06.2019 | 11:23\nEn els seus càlculs per a Espanya, l'agència europea pronostica que les emissions directes totals de CO2 dels turismes es reduirien de 50 milions de tones el 2017 a 37 el 2030, i a tan sols 5 milions de tones el 2050. Això sense comptar el previsible increment del pes de les renovables en la producció d'energia elèctrica.\nPROS I CONTRES DELS COTXES AMB BATERIES\nEls cotxes elèctrics, a part de ser menys contaminants, tenen menys avaries. En tenir una mitjana de 1.000 peces menys, les visites al taller són menys freqüents. De la mateixa manera, el manteniment és menor: no cal fer la revisió anual de filtres i olis. Són més silenciosos. També poden aparcar gratis a zona blava per recarregar. Molts ajuntaments els eximeixen de pagar l'impost de circulació. En la part negativa, segueixen sent més cars que els convencionals, hi ha pocs tallers especialitzats i els punts de recàrrega no són encara tan abundants com haurien de ser. No obstant això, els experts destaquen que els inconvenients es van corregint cada vegada més.\nCOMPENSA ECONÒMICAMENT LA COMPRA D'UN ELÈCTRIC?\nTant el Reial Automòbil Club d'Espanya (RACE) com les grans marques assenyalen que, econòmicament, el cotxe elèctric s'amortitza a partir dels 10 anys i fins i tot abans si s'usa amb freqüència. A partir dels 15.000 quilòmetres anuals es pot afirmar que a la butxaca li surt més barat aquest tipus de turismes. El cotxe en si és més car, però no comporta l'habitual despesa en combustible. La recàrrega elèctrica de la bateria costa diners, en concret, al voltant d'1,3 euros cada 100 quilòmetres, mentre que un vehicle de gasolina gasta 7 o 8 euros per cobrir aquesta mateixa distància. Això, unit a l'estalvi al taller pel baix manteniment necessari i el menor nombre d'avaries, el fan més atractiu.\nNO PODEM PERDRE EL TREN DE LA MOBILITAT ELÈCTRICA\nCrec que ja ningú dubta, també dins de la pròpia indústria de l'automòbil, que el futur de la mobilitat passa per l'electricitat. I ho farà no només perquè no ens podem permetre seguir cremant combustibles fòssils al ritme al qual ho fem, sinó perquè el mateix automòbil elèctric aviat superarà tecnològicament, prestacionalment i econòmicament al seu homòleg de combustió.\nEn aquest sentit, les vendes de cotxes elèctrics no paren de créixer a Espanya. Ara mateix ho fan a un ritme superior al 100% interanual. No obstant això, aquesta revolució no està passant tan de pressa com ens agradaria. Al mes de març, tot just l'1% de les vendes de cotxes van correspondre a models elèctrics, l'1,7% si hi incloem els híbrids endollables. Unes xifres esperançadores, però encara modestes.\nDurant anys, Europa ha estat líder en la indústria de l'automòbil, tant en tecnologia com en fabricació. I Espanya és el segon major fabricant a escala europea, només per darrere de la totpoderosa Alemanya. Amb tot, davant l'arribada de la mobilitat elèctrica, el vell continent s'està quedant endarrerit en aquesta cursa per dominar la mobilitat del futur.\nEl problema és que la Unió Europea ha estat durant anys implantant polítiques favorables al desenvolupament del dièsel. Un combustible intrínsecament brut i en el qual la indústria europea ha centrat bona part dels esforços tecnològics dels últims anys. A Europa som bons fabricant «rellotges de cucut», però no en sabem sobre bateries. I les bateries són una de les peces fonamentals de la mobilitat elèctrica. A això s'hi suma que el mercat intern no és tan gran com hauria de ser, el que està fent que la producció es mogui a llocs on la mà d'obra és més barata i la demanda d'aquest tipus de cotxes més gran.\nNo podem perdre el tren de la mobilitat elèctrica. Pel bé del nostre teixit industrial, però també pel de la nostra salut i la dels nostres fills.


Rehabilitació d'edificis sense consum - Món Sostenible\nRehabilitació d'edificis sense consum\nEl centre tecnològic Eurecat-CTM ha presentat una nova tecnologia per facilitar la presa de decisions tècniques en rehabilitacions energètiques en edificis no residencials, amb la finalitat de promoure el desenvolupament d'edificis de consum d'energia gairebé nul (nZEB) amb un cost òptim.\nAquest nou producte actualment està en fase de valorització tecnològica per part d'Eurecat, que considera que pot esdevenir una eina molt interessant per a les empreses i entitats relacionades amb el sector energètic. El motor de càlcul es basa en la definició arquitectònica de l'edifici quant a solucions passives, com la volumetria i l'orientació, i actives, com la climatització i les energies renovables, a més de tenir en compte les condicions climàtiques, com la radiació solar i la temperatura, i les hores d'ús.\nLa Fundació CTM Centre Tecnològic forma part del centre tecnològic Eurecat (membre de TECNIO), que aplega l'experiència de més de 600 professionals que generen un volum d'ingressos de 43 milions d'euros anuals i dóna servei a més de 1.000 empreses. R+D aplicat, serveis tecnològics, formació d'alta especialització, consultoria tecnològica i esdeveniments professionals són alguns dels serveis que Eurecat ofereix tant per a grans com per a petites i mitjanes empreses de tots els sectors. Amb instal·lacions a Barcelona, Canet de Mar, Cerdanyola del Vallès, Girona, Lleida, Manresa, Mataró, Reus, Tarragona i Amposta i amb una seu a Brasil, participa a 160 grans projectes consorciats d'R+D+i nacionals i internacionals d'alt valor estratègic i compta amb 73 patents i 8 spin-off. El valor afegit que aporta Eurecat accelera la innovació, disminueix la despesa en infraestructures científiques i tecnològiques, redueix els riscos i proporciona coneixement especialitzat a mida de cada empresa


El llegat de grans autors enriqueix el fons de la biblioteca de la Universitat de Girona\nComarques Gironines 16/12/2021\nJosep Ferrater Mora, Aurora Bertrana o Jaume Vicens Vives han aportat al catàleg llibres, cartes i manuscrits de gran interès acadèmic\nJaume Rufí, cap de la Biblioteca del Campus del Barri Vell de la UdG. David Borrat\nGironaLes biblioteques universitàries, a més de ser un espai d’estudi i d’oferir servei de préstec als alumnes i docents, juguen un paper fonamental en la preservació, ordenació i difusió del coneixement acadèmic. En el cas de la biblioteca de la Universitat de Girona (UdG), dins del seu ampli catàleg disposa de més de 30 col·leccions especials, vinculades a persones o entitats rellevants de diferents branques del coneixement o la cultura. Es tracta de llegats, donacions o adquisicions, interessants per a la recerca o la docència, que aporten a la Universitat des de llibres de biblioteques personals fins a manuscrits, cartes o dedicatòries, la majoria dels quals inèdits.\nEntre les personalitats més reconegudes que han cedit el seu material a la UdG destaquen escriptors com Prudenci i Aurora Bertrana, Tom Sharpe o Modest Prats, els filòsofs Raimon Panikkar i Josep Ferrater Mora, historiadors com Jaume Vicens Vives, Pierre Vilar o Joan Reglà, així com els pedagogs Jordi Verrié o Josep Pallach. Per les característiques de la matèria, dominen els autors de l’àmbit de les humanitats i les ciències socials, així que la majoria de llegats es custodien físicament a la biblioteca del Campus de Lletres del Barri Vell.\nEl fons de literatura Bertrana\nDe llengua i literatura catalana, el fons més important prové del novel·lista Prudenci Bertrana i de la seva filla, també escriptora, Aurora Bertrana, nascuda a Girona el 1892. El llegat va ser entregat per la Diputació de Girona a principis dels anys 90 i s’ha anat ampliant progressivament fins a l’actualitat amb noves donacions de persones vinculades amb la família d’escriptors, i suma més de 1.100 llibres –majoritàriament dedicats– i 49 títols de revista de la seva biblioteca personal, a més de l’epistolari, anotacions personals, conferències transcrites, postals o fotografies. Entre l’extens material, ressalta un retrat d’Aurora Bertrana fet pel seu pare, la correspondència amb Pau Casals, instal·lat a Prada de Conflent, o una carta de Salvador Espriu, datada del 1964, a Aurora, que conté el pròleg inèdit de la novel·la Cendres.\nLa Càtedra i el llegat de Josep Ferrater Mora\nPel que fa a la filosofia, el fons més ampli és el de Josep Ferrater Mora, que el gener de 1991 va fer pública la voluntat de donar la seva biblioteca personal a la Universitat de Girona. La decisió s’explica a partir del vincle i la participació del filòsof en la Càtedra Ferrater Mora de Pensament Contemporani, fundada al centre universitari gironí dos anys abans de la cessió. La Càtedra, doncs, a més d’organitzar seminaris i lliçons de filosofia contemporània, vehicula, difon i gestiona el fons de Ferrater Mora, que desperta un gran interès internacional. L’arxiu –llegat en dues entregues després de la mort del filòsof el 1991 i la mort de la seva esposa, Priscilla Cohn, el 2019– consta de més de 7.000 llibres, majoritàriament de temàtica filosòfica, però també de literatura i religió, amb primeres edicions molt rellevants i obres completes d’autors de totes les èpoques. A més, Ferrater també va traspassar més de 6.700 cartes manuscrites, moltes de les quals amb intel·lectuals de referència del moment, que obren portes a possibles estudis sobre el seu cercle d’amistats, influències i connexions. També de filosofia, la Universitat disposa del fons de Raimon Panikkar, que en l’acte d’investidura com a doctor honoris causa el 2008 va manifestar la voluntat de transferir la seva rica biblioteca, amb més de 13.000 documents, al catàleg de la UdG.\nUna xarxa d’historiadors del segle XX\nL’altre gran eix temàtic que aglutina més material bibliogràfic és el de la història i la geografia, amb el fons Jaume Vicens Vives com a exemple destacat, que prové del dipòsit dels hereus a l’Institut de Llengua i Cultura Catalanes el 1988. A més dels prop de 4.000 documents, entre llibres, fullets i revistes, la biblioteca de la UdG també custodia part de l’arxiu personal de Vicens Vives, integrat per manuscrits, material docent i més de 3.000 cartes que la família de l’historiador gironí va donar a la biblioteca el 2019. El conjunt de la documentació resulta cabdal per entendre la importància i l’evolució del treball de Jaume Vicens Vives, que, a més, es connecta directament amb la tasca d’altres historiadors contemporanis com Ramon Garrabou, Joaquim Nadal, Joan Reglà o Pierre Vilar, dels quals la UdG també té els fons. La suma i la xarxa d’aquests llegats, doncs, situa la Universitat de Girona, i especialment al seu Institut de Recerca Històrica, com un centre d’investigació historiogràfica de referència a Catalunya.\nLa suma de llegats d'historiadors situa la Universitat de Girona, i especialment al seu Institut de Recerca Històrica, com un centre d’investigació historiogràfica de referència a Catalunya\n“No som un magatzem”\nJaume Rufí, cap de la biblioteca del campus del Barri Vell, remarca que la recepció dels llegats “no consisteix en dipositar llibres i documents vells en un magatzem tancat, sinó que l’objectiu és catalogar i inventariar els fons per obrir-los al públic i donar-los vida.” Per això, tot el material de les donacions rebudes s’incorpora a les eines de cerca del catàleg de la biblioteca, obert i accessible per a la comunitat universitària i la ciutadania en general. Això sí, pel que fa als llibres de les biblioteques personals, la majoria, pel seu valor documental, només es poden consultar físicament al campus i estan exempts del servei de préstec. I, en relació amb les cartes, pergamins o manuscrits, que requereixen una conservació especial, es pot accedir gratuïtament a la versió virtual gràcies al treball d’escaneig del repositori digital de la UdG (DUGi). En aquesta línia de digitalització dels fons, fins i tot hi ha una base de dades exclusiva de les dedicatòries en els llibres llegats, especialment útil per resseguir les referències i els vincles entre els intel·lectuals d’un mateix temps.\nA vegades la família demana privadesa, però la biblioteca intenta fer-li veure que la millor manera de ser fidel al valor intel·lectual d’un autor és donar a conèixer i compartir el seu llegat\nPer tant, per a la Universitat, l’accés obert al coneixement representa un requisit fonamental per promoure i difondre la recerca. A vegades, però, tal com explica Àngels Merino, directora de la biblioteca de la UdG, les famílies que cedeixen la col·lecció d’una personalitat important, en un primer moment, demanen que el material personal es conservi en privat. La biblioteca, però, respectant el procés de dol dels familiars, “intenta fer-los veure que la millor manera de ser fidel al valor intel·lectual d’un autor és donar a conèixer i compartir el seu llegat”. D’aquesta manera, les aportacions interessants d’escriptors, pedagogs o historiadors no s’estanquen en un magatzem sinó que generen noves línies d’investigació, treballs acadèmics d’estudiants o material innovador per als plans docents. I, a més, la repercussió del fons catalogats i fets públics per la biblioteca de la UdG també transcendeix les parets del centre universitari, ja que s’estén, per exemple, en forma d’exposicions, com les de l’Any Bertrana el 2017, o publicacions editorials, com L’hora de les decisions (Destino, 2019), sobre les cartes d’entre 1950 i 1960 de Jaume Vicens Vives.\nAixí, en paraules de Sílvia Llach, vicerectora de la UdG, la Universitat, com a institució pública, “a banda de dedicar-se a la docència i la recerca acadèmica, també es compromet i s’implica en la dinamització social arreu del territori”. I, efectivament, treballar el fons d’autors clau encaixa perfectament amb aquesta voluntat de fer recerca per a l’acadèmia però alhora transferir i retornar el saber a la ciutadania. Perquè els fons, tal com destaca Llach, “signifiquen més investigació universitària sobre un tema que ens connecta i relaciona amb l’àrea d’influència i el territori de persones importants de la cultura, el coneixement o la societat civil”.\nUniversitat biblioteca autors història Filosofia literatura


Identifiquen un lladre de pollastres gràcies al gos que es va oblidar en una gàbia\nEls Mossos d'Esquadra han enxampat un veí de Solsona que suposadament hauria robat una quinzena de pollastres en quatre cases dels afores de la ciutat. Identificar el lladre hauria estat difícil si no fos per ell mateix, que es va oblidar el seu gos dins una de les gàbies. La víctima del furt va reconèixer el gos i el va relacionar amb el seu propietari. La intenció del suposat lladre, segons ha confessat ell mateix a la policia, era vendre els animals aprofitant les festes de Nadal. Tot i que l'home passarà a disposició judicial per una falta de furt, la multa econòmica serà mínima, ja que ha reparat els danys. El suposat lladre ha tornat els pollastres personalment als seus propietaris, a qui també ha pagat els animals que ja havia venut i els pocs que ja s'havia menjat.\n18/12/2008 - 17.46 Actualitzat 18/12/2008 - 18.41\nL'home, que no té antecedents relacionats amb la delinqüència, hauria entrat a les gàbies de pollastres de quatre cases de Solsona i se n'hauria emportat els animals. Tres de les víctimes no van denunciar el cas, però la quarta va donar a conèixer els fets als Mossos d'Esquadra. Aquest veí de Solsona va explicar als Mossos que algú li havia robat els pollastres i que, a canvi, s'hi havia trobat un gos que li era molt familiar. De fet, va poder assenyalar dues persones amb nom i cognoms.\nEls Mossos tenien dos sospitosos. Descartat el primer, van anar a casa del segon, qui va confessar immediatament els fets i va reparar els danys ocasionats.


Regals a canvi de reciclar plàstic durant les festes – Ajuntament d'Elx\nHomeFestesRegals a canvi de reciclar plàstic durant les...\nRegals a canvi de reciclar plàstic durant les festes\nEn el primer trismestre de 2018 s’ha reciclat un 12% més de plàstic que en 2017, gràcies al centenar de contenidors grocs que s’han instal·lat\nLa regidoria de Neteja, juntament amb Urbaser, posaran en marxa una Carpa Verda en la qual a canvi de portar els gots i plats de plàstic que s’usen durant els festejos es donarà detalls com una funda per al mòbil o un contenidor de reciclatge de piles\nLa regidoria de Neteja, juntament amb Urbaser, posaran en marxa una Carpa Verda, en el Racó Fester, en la qual els usuaris rebran regals a canvi de portar els gots i plats de plàstic que s’utilitzen durant les festes patronals.\n“Aquesta carpa estarà al passeig de l’Estació de l’11 al 15 d’agost en horari de 12.30 hores a 16 hores”, ha explicat el regidor de l’àrea, Héctor Díez, qui ha afegit que depenent de la quantitat de plàstic que es porte el regal tindrà més o menys valor.\nConcretament, entre els regals que es repartiran, que són 17.000, hi ha tapes per a les llandes, contenidors xicotets de reciclatge de piles, fundes aquàtiques per al mòbil o cendrers portàtils.\nEl regidor de Neteja ha assenyalat que gràcies al centenar de contenidors grocs que s’han col·locat a la ciutat, durant el primer trimestre de 2018 s’ha recollit un 12% més de residus plàstics.\nAlberto Bleda, delegat d’Urbaser, ha assenyalat que s’està treballant des de l’empresa també perquè el reciclat siga cada vegada major a la ciutat. Així mateix, durant les festes en les zones on hi ha més gent s’instal·laran 150 contenidors de cartó i a més els operaris efectuaran 780 jornades laborals, de les quals 540 són extra.


La carta de Torra als mandataris europeus: "On el destí és la llibertat"\nEl president, Quim Torra, ha enviat una carta a presidents, primers ministres i ambaixadors europeus en què els informa que ha assumit la presidència enmig una situació anòmala de "conflicte obert" amb les institucions de l'Estat, i els garanteix que el seu executiu continua fermament compromès amb el diàleg i la negociació com a eina per a superar les discrepàncies.\n“Polítics catalans honorables i democràtics han estat acusats de rebel·lió i es troben en presó provisional sense sentència”, explica en la missiva on també recorda que el president Carles Puigdemont ha hagut de marxat a l’exili amb altres membres del Govern i del Parlament.\nRecorda que malgrat aquests circumstàncies adverses s’ha constituït un nou govern fonamentat en “els valors de la solidaritat, la diversitat i la cohesió”; assegura que el Govern continua fermament compromès amb el diàleg i la negociació com a eines per resoldre les discrepàncies polítiques; i destaca que en el seu discurs d’investidura va subratllar que “el debat, el diàleg i les urnes són la única via de progrés per la nostra societat”. Torra assegura que el seu govern comparteix els valors de la UE basada en els respecte de la dignitat humana, la democràcia, el pacifisme i l’equitat com a base de l’acció de govern de la Generalitat.\nFinalment, recull el fragment final de l’himne de les Nacions Unides que va composar Pau Casals basat en una obra del poeta W.H. Auden d’on es destaca les darreres paraules: “On el destí és la llibertat”.