Els ramaders catalans i occitans es manifestaran a Vielha el 31 d'agost contra els danys de l'ós bru — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Els ramaders catalans i occitans es manifestaran a Vielha el 31 d'agost contra els danys de l'ós bru\nEls ramaders catalans i occitans es manifestaran a Vielha el 31 d'agost contra els danys de l'ós bru\nLa protesta, convocada per UP, vol denunciar la "situació insostenible" que pateixen els pagesos pirinencs. Joan Guitart remarca que els danys estan provocant més despeses i abandó d'explotacions\nXerrada informativa d'Unió de Pagesos a Vielha (Foto: UP)\nUnió de Pagesos (UP) ha convocat una manifestació pel 31 d'agost vinent a Vielha per mostrar el rebuig del món rural pirinenc als atacs de l'ós bru contra el bestiar al Pirineu. L'organització preveu comptar també amb la representació de ramaders de l'Estat francès, amb els quals mantenen un contacte fluid atès que tots dos col·lectius estan afectats per la creixent presència de plantígrads alliberats al territori per les administracions superiors.\nEl coordinador territorial de les comarques de muntanya d'Unió de Pagesos, l'alturgellenc Joan Guitart, ha explicat a l'ACN que l'Aran és un dels punts negres dels atacs, però que no es concentren només allà. Per aquest motiu, esperen reunir a la manifestació ramaders d'altres comarques catalanes i també del vessant occità. Guitart també ha lamentat que "darrerament s'està focalitzant tota la problemàtica de l'ós amb Goiat, però també hi ha d'altres óssos que ataquen i passen desapercebuts".\nA banda dels atacs mortals contra ovelles, poltres o eugues, a la protesta s'hi ha sumat d'altres queixes del sector ramader com ara els danys d'altres animals alliberats, com ara el voltor comú, i la transmissió de malalties que aquesta fauna salvatge provoca al bestiar, especialment la tuberculosi. En aquest sentit, els afectats retreuen al Govern que, mentre que ells segueixen estrictament tots els controls sanitaris, l'administració no vigila l'estat de salut de tots els exemplars salvatges que ha alliberat o bé potenciat els darrers anys.\nEl sindicat denuncia que "la situació s'està tornant insostenible per als ramaders" i que "els atacs de la fauna protegida, especialment de l'ós i els voltors, són cada vegada més nombrosos, provocant danys directes al bestiar i d'altres d'indirectes, en forma d'abandó de pastures o d'increment de despeses en haver de prendre mesures extraordinàries". Alhora, consideren que la política actual, que planteja com a solució els agrupaments de ramats, és incompatible amb el compromís adquirit pel Parlament per potenciar la ramaderia extensiva, que per definició necessita grans espais de muntanya per dur-se a terme.\nNou atacs al bestiar al vessant francès al juliol\nPel que fa a la presència de ramaders occitans, els darrers dies ha transcendit la dada que, el mes de juliol, l'ós Goiat ha causat un mínim de nou atacs contra bestiar durant la seva presència en territori francès, segons asseguraven al diari Segre fonts properes al mateix programa Piroslife, que s'encarrega del seguiment dels plantígrads. La xifra contradiu l'afirmació que havia fet el grup conservacionista Ipcena, que va assegurar aquest mes passat que a l'altre costat de la frontera no hi havia víctimes d'aquest exemplar gràcies a l'agrupament de ramats. Amb aquestes nou predacions, ja serien uns 25 els atacs causats per Goiat en el que va d'any, ja sigui al vessant català o al francès.


del dilluns 23 de març 2020 fins el dimarts 24 de març 2020\nde 9,30 a 13,30 i de 15,30 a 19,30 h.\nMillorar els coneixements i les habilitats de les infermeres en relació amb l’alletament matern per tal de poder donar un suport més competent a les dones ateses tant als centres d’atenció primària com als hospitals.\nAdquirir habilitats per part dels professionals per tal d’afrontar les diverses situacions plantejades per les mares amb desig d’alletar dins la consulta de la llevadora ó infermera ja sigui en l’atenció al puerperi immediat al hospital com a la consulta d’atenció primària. Conèixer els criteris de bones practiques en relació a la recomanació de l’alletament matern i la prevenció de dificultats a l’inici fomentant l’alletament matern a demanda utilitzant teràpies naturals. Adquirir habilitats per tal de donar les recomanacions adequades davant les dificultats en l’inici i seguiment de l’alletament matern. Conèixer les pautes protocol·litzades davant el tractament de les mastitis. Conèixer les recomanacions en cas de necessitat de relactació i inducció de la llet. Conèixer les indicacions actuals basades en evidència científica sobre l’alletament matern i la anquiloglòsia.\nFisiologia de la lactància, recomanacions per afavorir l’alletament durant l’estada hospitalària i per al manteniment de l’alletament amb el suport de les infermeres a l’atenció primària. Aspectes ètics i legals.\nMontserrat Bayego, llevadora, Marta Calveiro, llevadora, Susana Fernández, ginecòloga, Merche García, llevadora, Susanna García, llevadora, Sílvia Maya, pediatra, Gemma Olivera, llevadora, Vanessa Pleguezuelos, coordinadora Banc de Llet Materna i Luís Ruíz, pediatra.


Els embulls de TIRME i les dissimulacions del Consell | contrainfo.cat | Projecte contrainformatiu autogestionat de Mallorca\nPàgina principal » Corrupció, Drets bàsics, Ecologia, Illes Balears i Pitiüses, Politiqueig\nEls embulls de TIRME i les dissimulacions del Consell\nPublicat per atzavara dia 14 febrer 2013 – 19:04Cap comentari | 246 views\nSegurament de manera independent del comunicat, s’ha sabut, per altra banda, que el Consell ha suspès la importació de fems per incinerar a Son Reus i, a més, ha decidit modificar el contracte inicial amb TIRME. Els arguments donats, posats en dubte per algunes entitats que al·ludeixen a la il·legalitat del projecte, es refereixen a la baixa rendibilitat d’aquest. De moment, roman la paralització de les importacions mentre el Consell “fa números”, que calculen que durarà uns dos mesos. El que no s’entén és com no pot sortir a compte un projecte que es va vendre, precisament, com un gran avantatge per als mallorquins i mallorquines.\nDe tota manera, no s’ha d’ignorar el pes de la resposta i l’acció ciutadana transformades en la gran quantitat de protestes i concentracions, com la cadena humana del passat mes de gener, així com la difusió que el GOB n’ha fet del cas. Tenim una petita victòria.\nRecordam que la primera remesa de residus provinents de Sabadell per incinerar a Mallorca arribaren a l’illa el passat 11 de gener, amb cert ocultisme i intransparència. El GOB exigí la dimissió de la Consellera Insular de Medi Ambient, Catalina Soler, per posar en greu perill la salut dels ciutadans i per amagar els interessos obscurs de l’importació de fems. També criticà com TIRME i el PP han fet servir el mitjà públic IB3 per manipular i enganyar la ciutadania.\nA més a més, en aquells dies sortí a la llum un estudi elaborat per l’Institut de Salut Carlos III en el qual relaciona de manera directa la mortalitat per càncer amb la proximitat a plantes incineradores. Aquí podeu trobar-ne una traducció de l’article.\nCom us hem dit abans, us deixam amb el comunicat que ha fet públic avui el GOB sobre les mentides i les pràctiques especuladores de TIRME:\nTIRME és una estafa.\nEls costos els assumim nosaltres i TIRME hi guanya venent l’electricitat que genera en incinerar-los\nQuan tot el tema va sortir a la llum, el principal argument va ser la promesa de la baixada de tarifa (desmentit ja per TIRME en les passades setmanes). La Consellera Soler ens “venia” que els residus que durien, convertits en confeti inodor i impol·lut, “li prenien de les mans” altres destinacions amb incineradores. Deien que ens pagaven per dur-lo i cremar-ho aquí i que d’això n’havíem d’estar contents!\nEfectivament, varen començar dient que el preu fixat per TIRME per eliminar (cremar) aquests residus seria segons el Consell de Mallorca d’entre 70 i 80€/tn importada.\nAra resulta però, que TIRME no cobra res per eliminar aquests residus als seus “proveïdors”, de moment de Sabadell, sinó que l’únic ingrés que té és la venda d’energia elèctrica que produirà cremant-los. És més l’operació té uns costos per TIRME entre les quals hi ha les despeses de les caracteritzacions per verificació de la qualitat dels residus d’origen, els viatges i la dedicació del personal de TIRME i els costos de tractament (incineració i tractament d’escòries i cendres generades en el procés). Aproximadament uns 20€/tn.\nPerò tot i això, la balança de l’operació, amb la venda d’energia elèctrica (prop de 62€/tn) encara els surt positiu! Però atenció!: del benefici net que li representa l’operació, que és de poc més de 40€/tn només un 37% (16€/tn) es destina a compensar la pujada de tarifa de TIRME -que inclou l’amortització de les inversions i el marge de benefici. La resta, un 62% acaba engrossint els balanç anual de beneficis de l’empresa. Això sempre i quan s’importassin 200,000tn.\nTIRME va tancar l’any 2011 amb un increment d’ingressos d’un 22,5% a pesar que la quantitat de residus tractats durant aquest mateix any es va reduir en un 1,8% i a pesar que els Ajuntament encara no havien liquidat amb TIRME el deute que tenien pendent de 75 milions d’euros. Aquest aquest mateix any 2011 TIRME reclamava al Consell que pugés la tarifa de residus que pagam els ciutadans de 131 a 203 euros.\nDe fet, cal saber que, TIRME, té una previsió tarifària pels anys que dura la concessió en la que sempre hi ha un augment progressiu, malgrat se suposa que per fer aquesta previsió, comptaven tenir les previsions de tones entrades que justificaven la inversió de la macroincineradora. És a dir, malgrat suposem que la incineradora funcionés fins al 2041 a ple rendiment, tenen una projecció d’augment de tarifa progressiu que arriba a gairebé 300€/tn que acabaríem pagant els mallorquins. Per tant, els arguments de baixada de tarifa per justificar importar residus són falsos.\nL’únic argument vàlid però ocult és l’augment dels beneficis de TIRME i.e. FCC, Iberdrola, Enel i ACS (Urbaser).\nEls comptes de resultats i les dades exposades deixen ben clar que l’interès públic de tota aquesta operació en concret, i en general, de la incineració de residus a Mallorca és nul. Mallorca pot fer-ho bé. Pot optar per una política responsable de gestió de residus i assolir un 80% de residus reciclats i recuperats, disminuint la fracció de residus que requereixen de tractament finalista a un 20%. L’únic que ho impedeix és aquest escandalós, nefast i pervers contracte que regula la concessió a TIRME del servei públic de gestió de residus. Per tant, aquest s’ha d’eliminar o el futur de Mallorca queda sotmès a l’augment constant i insaciable d’un conglomerat d’empreses constructores i elèctriques que guanyen doblers a costa de la salut dels ciutadans i de les seves butxaques, amb la complicitat d’uns polítics que queda clar han oblidat que el seu objectiu ha de ser vetllar i garantir l’interès públic.


Hores abans, Catalunya ja havia ordenat el primer confinament perimetral a la Conca d’Òdena per l’aparició d’un gran brot de coronavirus\nAvui fa un any del primer estat d’alarma per la pandèmia del covid. // EFE - Fernando Calvo\nAquest dissabte es compleix un any de l’anunci de Pedro Sánchez d’aplicar l’estat d’alarma. El president del govern espanyol compareixia un divendres passades les tres de la tarda i demanava a la ciutadania quedar-se a casa per aturar el virus.\nConvocaré per demà un Consell de Ministres extraordinari decretar l’estat d’alarma a tota Espanya durant els propers quinze dies\nHo feia alertant que vindrien setmanes molt dures i que es tardaria a superar la situació. Un confinament domiciliari que entraria en vigor a partir de l’endemà, 14 de març. L’estat d’alarma es va anar prorrogant fins l’estiu, però aquest octubre el govern espanyol en va aprovar un de nou que durarà fins aquest mes de maig.\nCatalunya va confinar la Conca d’Òdena\nHores abans de l’anunci de Sánchez, Catalunya havia ordenat ja el primer confinament perimetral entre Igualada i la Conca d’Òdena que afectava més 70.000 persones. L’aparició del primer gran brot a Catalunya, feia prendre al govern de Quim Torra aquesta decisió.\nEl conseller d’Interior en aquells moments, Miquel Buch, i la consellera de Salut, Alba Vergés, van anunciar la nit del 12 de març el confinament d’aquests municipis.\nRestringim la sortida de persones dels municipis d’Igualada, Vilanova del Camí, Santa Margarida de Montbui i Òdena a partir de les 21 hores del 12 de març de 2020\nMiquel Buch exconseller d’Interior\nMentrestant, l’alcalde de la capital de l’Anoia, Marc Castells, feia una crida a la desesperada a El Món a RAC1.\nL'alcalde d'Igualada, Marc Castells, en un acte de commemoració de l'any del tancament de la Conca. // ACN - Mar Martí\nEL MÓN A RAC1: Els oients de RAC1 responen a la crida d’Igualada i resolen la falta de metges al municipi\nAquell mateix dia la Generalitat anticipava encara més mesures del que havia de venir. El conseller Buch informava d’una resolució que cessava activitats amb el tancament de pistes d’esquí, de gimnasos, de locals d’oci i àrees comercials no essencials. A les portes d’un cap de setmana, demanava evitar o limitar desplaçaments.\nDe fet, el president Quim Torra insistia al govern espanyol a posar en marxa el confinament sencer del país al més aviat possible. Torra que també era l’encarregat, juntament amb Vergés, d’anunciar hores abans el tancament dels centres educatius.\n24-03-2020 18:38 ‘VERSIÓ RAC1’


Josep Agustí - TarracoWiki, la wiki de Tarragona\nEscultor. Pedra, bronze, fibra de vidre\nLloc naixement Montblanc\nData naixement 1956\nLloc defunció Montblanc\nData defunció 1995\nConegut per escultor\nJosep Agustí i Feliu (1956-1995) va néixer a la vila de Montblanc pels vols de Sant Joan del any 1956, a la clínica Montserrat. La clínica era al carrer Muralla de Jaume II; actualment ja no hi és, i la muralla està reconstruïda.\nFins als dotze anys va viure amb els seus pares, la seva germana i un oncle al carrer Alenya (just on avui hi ha la fonda del Blasi). Després la família es va traslladar al carrer Santa Tecla. El Josep es va casar i el matrimoni va anar a viure en una casa que tenia doble entrada: pel carrer Major s'accedia a la planta baixa, on el Josep Agustí hi tenia el taller; pel carrer Escultor Belart s'accedia al pis de dalt, on estava l'habitatge, que comunicava amb la planta baixa. El matrimoni va tenir una filla.\nEl Josep Agustí va estudiar batxillerat al col·legi de La Mare de Déu de La Mercè de Montblanc, on va tenir contacte amb l'escultura. Es va posar a treballar a Montblanc en la indústria de l'alabastre, com a tallista. Amb 18 anys va anar a estudiar a Tarragona, a l'Escola Taller D'Art de la Diputació, sense deixar de treballar amb l'alabastre. Allí va conèixer a l'escultor Joan Rebull. El 1974 va ocupar la plaça de mestre de taller de ceràmica i plàstica del col·legi Sant Rafael, de la Diputació, a Tarragona, on va formar alumnes amb necessitats educatives especials per al mon laboral. Compaginava la tasca docent amb els seus treballs escultòrics d’obra pròpia, encàrrecs particulars i d’institucions.\nAl mes de juny de 1995 al desplaçar-se a la feina, entre Vilallonga i el Morell va tenir un accident amb el cotxe; al cap d'una setmana moria a causa de les lesions. Fou enterrat en el cementiri de Montblanc, on reposa. Montblanc li ha dedicat un carrer amb el seu nom.\nJosep Agustí i companys de Sant Rafael amb l'Avi Virgili\nEra una persona alegre, gran conversador, de tracte planer i il·lusionat amb el seu ofici d'escultor i de mestre. En la foto, feta poc després que s'inaugurés, s'asseu just costat del monument a l'avi Virgili i envoltat de companys del Col·legi Sant Rafael de la Diputació de Tarragona. D'esquerra a dreta: Joan Artigas, Anton Poblet, Carles Gassó, Elena Arts, Sara i Joana Salvadó.\nFamília pescadora, Serrallo\nTé escultures en diferents indrets públics del nostre entorn, i ha confeccionat alguns dels elements del bestiari festiu de Tarragona i altres poblacions properes.\nExposicions: Centre de Lectura de Reus, 1980; Torre vella de Salou, 1980. Vilafranca del Penedès, 1984...\nMonuments a Tarragona (podeu veure )\nMonument a la família pescadora, barri del Serrallo, inaugurat per les festes de Sant Pere de 1994\nMonument a Josep Pau Virgili Sanromà (L'avi Virgili), a la Rambla Nova, inaugurat el 1995\nBestiari a Tarragona\nLa Cucafera, feta el 1991\nLa Víbria de Foc, feta el 1993\nPetites escultures. En la imatge: El Petó (peça propietat de la Lucy Hernández). Forma part d'una sèrie realitzada en bronze, marbre i terracota. Una escultura igual corona la seva tomba\nJosep Agustí, El Petó\nAixí mateix, és l'autor d'aquestes peces:\nMonument Agustina d'Aragó, 1986\nPorc Senglar de Foc, 1992\nMonument El Ball de Bastons\nAmbó de Sant Miquel\nSant Crist de fusta\nMonument de Formigó del 8è Centenari de la vila\nPeix Moll de Foc\nMonument a Josep Agustí. El 12 de maig de 2009, el president de la Diputació de Tarragona, Josep Poblet, presidí la inauguració del monument a Josep Agustí que el Col·legi Sant Rafael va dedicar a la seva memòria. El monument es troba en el recinte escolar. Sobre una base alegòrica de la seva obra, reposa el forn amb el que coïa la ceràmica.\nMonument a Josep Agustí, Col·legi Sant Rafael de la Diputació de Tarragona\n« Vaig parlar amb el Josep Agustí per encarregar-li una reproducció de l'escultura policromada Maria Rosa (la nena de les trenes) del Joan Rebull (Museu de Montserrat). Era per celebrar el centenari del Joan Rebull, de qui n'havia estat deixeble. No va poder ser: un accident de cotxe, quan anava a treballar, va segar la seva vida. A falta de les mans del Josep Agustí, van ser les mans dels nens i nenes de l'escola Joan Rebull les que es van empastifar de fang per fer una reproducció amb ceràmica de la nena de les trenes, que descansa sobre un pilar a l'entrada de l'escola, a Reus. »\n—Josep M. Alcañiz, La meva relació amb el Josep Agustí\nObtingut de «http://www.tarracowiki.cat/wiki/Josep_Agust%C3%AD»\nCategories: Art i Cultura | Patrimoni i Monuments | Escultura\nDarrera modificació de la pàgina: 12:56, 7 jul 2010.\nAquesta pàgina ha estat visitada 20.438 vegades.


història de la colla - Xicots de Vilafranca\nL’11 de setembre de 1982 es produeix un fet històric dins el món casteller vilafranquí: neix una segona colla de castells a Vilafranca. A imatge i semblança de la primera formació castellera que va existir a la vila, la Colla de Castellers Xicots de Vilafranca apareix amb camisa vermella-rosada; un color que amb els anys aniria tendint a tornar-se vermell del tot. Li van posar el nom de Xicots seguint la tradició d’altres colles d’anomenar-la amb el terme amb què es coneixen els nens a la localitat, “xicots”.\nEls seus promotors eren un grup reduït de castellers amb molta solera, que l’any anterior havien abandonat l’altra colla local per discrepàncies internes. Després d’un temps d’inactivitat castellera, la seva passió castellera i amistat els va fer retrobar-se i de mica en mica van anar gestant la idea de constituir una segona colla castellera a Vilafranca.\nEl nucli fundacional dels Xicots cal anar-lo a buscar a la plaça Milà i Fontanals, on Joan Sol hi tenia la seva esparteria, que era punt de trobada i tertúlia habitual dels afeccionats castellers de Vilafranca, Lluís Hill hi regentava una planxisteria; i altres tallers de la zona també van nodrir de castellers l’etapa inicial dels Xicots. Joan Sol, Lluís Hill i el seu germà Fèlix Hill constitueixen el grup fundador de la colla.\nMalgrat que la gènesi dels Xicots parteix d’aquest triumvirat de castellers experimentats, la colla es va crear de zero, incorporant molt de jovent que feia amb els vermells els seus primers passos dins el món casteller.\nEls primers assajos es van fer durant la primavera de 1982, i ja amb més intensitat a partir de l’estiu, a la mateixa “plaça dels Porcs”. L’objectiu dels promotors era ambiciós: que a Vilafranca hi haguessin dues colles de castells de vuit. Cal tenir present que fins aquell moment, en tot el segle XX només s’havia fet un castell de nou, l’any anterior a Valls.\nPrimera actuació de la colla l’11 de setembre de 1982\nPrimers passos d’èxit\nL’aparició dels Xicots en escena va crear una gran expectació. Van sortir en cercavila l’Onze de Setembre; van aixecar diversos pilars de 4 pels carrers del Centre; van plantar el seu primer castell, un 3 de 6, a la plaça de la Vila; i el punt àlgid de l’actuació va ser la torre de 6 que van carregar davant la biblioteca Torras i Bages, de la qual se n’inaugurava la remodelació. Aquella tarda, a la plaça de l’Oli, no hi cabia ni una agulla.\nL’èxit inicial els va esperonar a participar en el Concurs de Castells de Tarragona, que seria al cap de tres setmanes, i allà sorprendrien el món casteller amb quatre estrenes: van descarregar la torre de 6, el 3 de 7, el pilar de 5 i també carregar el 4 de 7. I encara van cloure la temporada completant el 4 de 7, en la diada dels Minyons de Terrassa.\nA partir d’aquí, la consolidació com a colla. Als anys següents van anar sovintejant els castells de set. En ser una colla poc nombrosa en efectius, els castells de set de gamma alta van anar arribant molt en compta-gotes. Durant el 25è aniversari dels Minyons de l’Arboç, a les acaballes de 1983, van carregar el primer 4 de 7 amb agulla i van intentar per primer cop la difícil torre de 7. L’any següent descarregarien per primera vegada el 4 de 7 amb agulla a la vilafranquina muntanya de Sant Jaume.\nTd6, l’11 setembre 1982\nPd5 Concurs 1982\n1è 4d7 descarregat 19 de novembre de 1982\n3d7 concurs 1982\n4d7a descarregat 6 d’octubre 1984\nEl revulsiu del pilar de sis\nEls progressos eren evidents, però més lents del que la colla volia, fet que els va portar a un estancament tant en el nombre de gent com en els castells, sense perdre mai el nivell de set. Al 1987 els Xicots van tocar fons i calia buscar un revulsiu, i com que els Xicots eren un grup amb pocs castellers, però experimentats, es van plantejar un repte que semblava una quimera: el pilar de 6. Tot l’estiu el van estar assajant diàriament; en van fer els dos primers intents per festa major (29 i 31 d’agost) i posteriorment hi van tornar per Fires de Sant Sadurní. Finalment, la culminació de tot aquell treball va arribar en la tarda-nit del 7 de novembre, en la diada de commemoració del cinquè aniversari de la colla, quan van poder carregar l’esvelt pilar de 6. Un espadat que no es veia a Vilafranca des de feia quinze anys, l’any 1972.\nAquest fet suposà un rellançament dels Xicots. La temporada 1988 va ser pletòrica. Per la diada de Màrtirs Street, a la plaça Vall del Castell, hi van descarregar el seu primer 5 de 7. El 30 d’agost la colla va poder actuar per primer cop a la diada de Sant Fèlix: s’hi van anotar un èxit, carregar la primera torre de 7, però no van poder ni amb el pilar de 6 i ni amb el primer intent de 4 de 8 de la colla. L’any es va tancar de forma brillant en assolir el cinquè lloc al Concurs de Castells de Tarragona (la millor classificació mai assolida pels Xicots), en descarregar el 5 de 7 i carregar tant la torre de 7 com el pilar de 6.\nSi bé al 1989 van tornar a carregar la torre de 7 i van tornar a actuar per Sant Fèlix, les desavinences internes van fragmentar la colla. Molts castellers van plegar, el potencial dels Xicots va caure en picat i va arribar al seu punt més baix al concurs de 1990, quan van quedar últims havent assolit tan sols un castell, la torre de 6.\nPilar de 6 carregat, 7 de novembre de 1987\n5d7 descarregat Màrtirs 1988\nTd7 carregada Sant Fèlix 1988\nCalia començar de nou. Al 1991, els Xicots són una colla nova. De primer marxen quasi tots els seus efectius, fins al punt que ni tan sols es podien garantir castells de sis i es queden bona part de la temporada sense actuar. Però a partir de l’estiu comença a entrar-hi una nova fornada de gent jove, inexperta però molt voluntariosa, que els permet salvar la temporada amb una única actuació, el 6 d’octubre a Vilanova, on van plantar el 3 de 6 i el 4 de 6.\nEl 1992 es recupera l’activitat normal i ocasionalment els castells de set. No és fins al 1994 que els castells de set tornen amb regularitat i que comencen a assentar-se les bases per fer un altre salt qualitatiu.\nAixí, al 1995, amb la reincorporació d’antics castellers i un augment en el nombre d’efectius, la colla consolida l’actuació clàssica de set, recupera el 4 de 7 amb l’agulla i també carrega al Vendrell, el 8 de desembre, la torre de 7; un castell que la colla tenia per mític. Va ser la millor manera d’acabar una excel·lent temporada.\nColla de 8\nAl 1996, per primera vegada els Xicots disposen d’un local social, al carrer Sant Raimon de Penyafort. Tenir local era el primer pas per poder créixer. Era un lloc d’assaig cobert, un punt de trobada, un espai comú on passar-hi el temps, on fer-hi activitats i fer colla. El resultat va ser la ràpida consolidació dels castells de set i mig i l’assalt als castells de vuit. Es van fer dos intents desmuntats de 4 de 8 per la diada de la colla de 1997, i l’any següent el carregarien per primera vegada el 29 d’agost de 1998, per festa major. Els impulsors de la colla havien fundat els Xicots amb la intenció que a la vila hi haguessin dues colles de vuit i ara el seu somni s’havia fet realitat. Encara el mateix any, el 15 de novembre a Gelida, els Xicots van completar-hi la primera torre de 7, en el més perfecte colofó a una temporada sensacional.\nA partir d’aquest moment, la colla no deixaria de créixer, tot i que amb alts i baixos. De llavors ençà no ha deixat de plantar castells de vuit en cap temporada: 22 temporades consecutives plantant castells de vuit és un guarisme que només està a l’abast de les colles de nou (i no totes) i cap altre colla de vuit.\nAl 1999 van descarregar i consolidar el 4 de 8 i la torre de 7, a més de fer els dos primers intents de 3 de 8, i de començar a assajar la torre de 8 amb folre. L’any 2000 van canviar de local social i van tornar als orígens, ja que es van establir a la plaça que els havia vist néixer divuit anys abans. On hi havia hagut l’antic “xatarrero”, el 25 d’agost inauguraven Cal Noi-Noi, un nom que al·ludia al nom amb què es coneixia popularment a principis de segle XX la taverna del Museu de Vilafranca, que va ser nucli dinamitzador de la vida castellera a la vila.\nDescoberta placa inagural Cal Noi-Noi\nPilar de 5 inauguració del local social Cal Noi-Noi 1982\nAquell any també va estar farcit de grans resultats castellers: el primer 3 de 7 aixecat per sota (el 31 d’agost); els primers 3 de 8 carregat i torre de 8 amb folre carregada, al concurs de Tarragona; i la primera torre de vuit amb folre descarregada, el 29 d’octubre en la Diada del Roser, que a partir d’aquell any esdevindria la patrona de la colla. Amb aquesta temporada, els cronistes castellers van coincidir a qualificar els Xicots com la colla revelació de l’any.\n4d8 carregat 29 d’agost de 1998\nTd7 descarregada 15 de novembre de 1998\n4d8 descarregat 26 de juny 1999\nTd8f carregada Concurs 2000\nTd8f descarregada Roser 2000\nEl següent pas endavant cal situar-lo ja per festa major de 2004, quan els Xicots vencen la seva bèstia negra, el 3 de 8, que completen per primer cop. I per la diada del Roser, assoleixen per primer cop la tripleta de vuit descarregada: torre de 8 amb folre, 4 de 8 i 3 de 8, acabant amb tres pilars de 5 alhora.\nUna actuació que van poder repetir en dues ocasions al 2005, per festa major i per primer cop a fora de Vilafranca (el 12 d’octubre a Barcelona), i que van estar a punt de superar el 30 d’octubre per la diada del Roser, quan van fer el seu primer intent de castell de nou; un 3 de 9 amb folre que va quedar molt a prop de coronar-se i que va fer llenya quan la cassoleta ja era mig col·locada. Aquell 2005 també van batre el seu propi rècord de castells de vuit: vint de descarregats i tres de carregats.\nAl 2006 van fer, també pel Roser, el primer intent de cinc de vuit, que va caure quan ja entraven les cassoletes, i va assolir la setena posició al concurs de Tarragona amb els 4 de 8 i 3 de 8 descarregats, i la torre de 8 amb folre carregada. Al 2007, els Xicots van celebrar el 25è aniversari descarregant la tripleta de vuit dos cops, per festa major i pel Roser, quan a més hi van sumar el pilar de sis carregat, en la millor actuació de la història de la colla fins ara.\nEntre els anys 2008 i 2011 els Xicots perden nivell. Pateixen un sotrac important, en quantitat i en qualitat de castells de vuit. Però quan més magre pintava, al 2012 es produeix un salt qualitatiu sense parangó, que els menaria a l’etapa més brillant de la colla, sota la direcció de la cap de colla Aina Mallol.\nMolt resumidament: al 2012 els Xicots fan més castells de vuit que mai (18), entre els quals deu 3 de 8 i la recuperació dels castells folrats (dues torres de 8 carregades); també s’intenta el 5 de 8 pel Roser, que es queda a pocs segons de carregar-se, i del qual se’n dibuixarien per primer cop les dues aletes per Roser de 2013. L’any 2014 els vermells recuperen, i de quina manera, la torre de 8 amb folre, que feia sis temporades que no descarregaven: la completen en cinc ocasions. A més, els dos dies de la Festa Major assoleixen la tripleta de vuit descarregada; queden segons al concurs de castells de Tarragona del dissabte, fent els mateixos castells que els guanyadors (tripleta de vuit); i es fan dos intents de 3 de 9 amb folre per la diada del Roser, que marquen el camí que hauria de seguir la colla els anys següents.\nUn punt i a part mereix el trienni 2015-2017. Després de la progressió dels últims anys, i amb una ambició sense límits, la colla de Cal Noi-Noi ataca amb èxit els castells de nou.\nEn tres anys els Xicots fan l’aleta a ni més ni menys que set castells de nou, i ho fan amb una seguretat en si mateixos impròpia d’una colla que fa els seus primers tastos en aquest nivell: sense errar en cap actuació. L’estrena arriba per la Festa Major de 2015, el 29 d’agost, quan carreguen el 3 de 9 amb folre per primer cop. A més a més, dos dies després, també per festa major, completen per primer cop el pilar de 6. Un mes després, a Torredembarra, descarreguen també per primer cop el 5 de 8; i encara pel Roser ajuntarien en una mateixa diada aquestes dues construccions, el 3 de 9 carregat i el 5 de 8 descarregat. A les acaballes de l’any, a Altafulla, hi farien el seu primer i únic intent de pilar de 7 amb folre, que va fer llenya quan l’enxaneta feia la motxilla.\n3d9f carregat 29 d’agost de 2015\nPilar de 6 descarregat 31 d’agost de 2015\n5d8 descarregat 4 de novembre de 2015\nEl 2016 els Xicots arriben al seu zenit en descarregar el 29 d’agost a Vilafranca el seu primer castell de nou, el 3 de 9 folrat. Al concurs de Tarragona aconsegueixen per fi imposar-se en l’edició del dissabte, amb la torre de 8 amb folre, el 3 de 9 amb folre carregat i el 5 de 8 carregat (el segon de l’any; el primer, a la Granada). Per acabar d’arrodonir el seu any més excels, pel Roser carreguen per primera vegada el 4 de 9 amb folre i fan la que encara és la seva millor actuació, en ajuntar-lo amb el 5 de 8 i la torre de 8 amb folre descarregats. Com a cirereta a aquesta excel·lent temporada de rècords, a primers de novembre, a la plaça del Pou d’Altafulla, els Xicots hi planten un 4 de 8 amb quatre dones al pis de terços.\nAquest mateix any per Fires de Maig es fa la descoberta de la placa a la plaça més castellera en reconèixement a la colla per haver fet castells de nou, on diu: “El 29 d’agost de 2015, els Xicots de Vilafranca van carregar el tres de nou amb folre, i Vilafranca va passar a ser una plaça amb dues colles que fan castells de nou”\nEl 2017 la colla creix i per poder dur a terme els assajos que necessiten es modifica la cúpula del local, amb aquesta modificació aconsegueixen poder assajar els castells amb més seguretat i guanyen alçada.\nNova cúpula mecanitzada\nEl 2017 encara veuria tres castells nous per part dels Xicots: primer el 9 de 7; a la festa major de la Granada, el primer 4 de 9 amb folre descarregat per la colla, que repetirien per la Festa Major de Vilafranca; i encara cal sumar-hi l’heterodox 7 de 8, que descarregarien tant la vigília de Sant Fèlix com pel Roser. A més, d’aquest cal computar-hi el primer i únic intent fet per la colla del 4 de 8 amb agulla, al Pla de la Seu de Tarragona.\n3d9f descarregat el 29 d’agost de 2016\n4d9f descarregat el 8 de juliol de 2017\n7d8 descarregat 29 d’agost de 2018\nL’any 2018, a la Granada els Xicots van rebre homenatge amb la descoberta d’una placa a la façana de l’Ajuntament pel 4d9f descarregat l’any anterior.\nL’altíssim nivell assolit els anys anteriors ja no es va poder mantenir més. Baixes de tronc (moltes) i menys efectius a plaça i a assaig es va traduir ràpidament en la pèrdua de la condició de colla folrada, malgrat alguns infructuosos i poc afortunats intents de castell de nou encara el 2018. L’any 2019 la colla només va assolir castells de 8, però no va registrar cap caiguda en tota la temporada. Ara els Xicots són colla de castells de vuit, a l’espera de tornar a tenir l’oportunitat de posar el peu al coll de noves fites que tornin a emmirallar el món casteller.\nL’ambició, en els Xicots, sempre hi serà. 423 construccions superiors a la torre de 7 ho certifiquen.\nD’altra banda, una altra nota destacada en la història dels Xicots és la seva vocació viatgera. Han actuat en més de 150 poblacions del Penedès, de tot Catalunya i també de més enllà. Així, han aixecat els seus castells a Alacant, Saragossa, Màlaga, Madrid, el País Basc, Navarra, també a Alemanya, Eslovènia, Andorra i diverses vegades al sud de França. L’any 2008 es van convertir en la primera colla que va actuar al continent africà, va ser a l’estiu, al Marroc, a les localitats de Tànger, Assilah i Xaouen, on van rebre una càlida acogida.


Sarral demana més mesures per augmentar la seguretat vial a la carretera que travessa el nucli urbà\nAquesta setmana, l'Ajuntament posa en marxa una nova regulació semafòrica per obligar els vehicles a aturar-se\nAvinguda de la Conca (C-241d) al seu pas pel traçat urbà de Sarral AJUNTAMENT DE SARRAL\nDimarts, 15 Setembre 2020 10:39\nLa carretera C-241d és l’eix viari que travessa i comunica la Conca de Barberà de nord a sud. A Sarral, en creua el nucli urbà i, malgrat que la velocitat està limitada a 50 km/h, el trànsit de vehicles sovint a gran velocitat ocasiona situacions de risc. Els veïns han de travessar contínuament la via per accedir al centre del municipi. Al peu de la carretera, que en traçat urbà pren el nom d’avinguda de la Conca, es situa bona part del comerç i la restauració sarralenca per la qual cosa el trànsit de veïns a la zona és constant.\nActualment, un dels passos més transitats per poder travessar l’avinguda ja compta amb un semàfor dissuasiu: si la velocitat és massa elevada alterna el groc permanent amb el vermell. L’alcalde, Jaume Fornés explica: "No acaba de funcionar, perquè la gent s’hi ha acostumat i molts es passen el semàfor encara que estigui en vermell. Així que aquesta setmana li canviarem la regulació per a ser el tradicional verd, groc i vermell. A partir d’ara el semàfor obligarà a aturar-se".\nTot i que el govern municipal treballa en la millora de la seguretat vial d’aquesta carretera, per la qual hi passen milers de vehicles inclosos els camions en trànsit cap a l’A2, també en demanda millores addicionals a la Generalitat, titular de la via. L’alcalde explica: "Els veïns creuen constantment aquesta avinguda, perquè hi ha cases a costat i a costat, a més de separar el nucli antic i diversos equipaments. L’ideal fora que fessin un desdoblament, però ja fa molts anys que està projectat i no arriba... Així que els reclamem més mesures de seguretat que obliguin els vehicles a anar més lents i alhora incrementin la seguretat dels vianants. Semàfors, passos elevats o el què es valori com a més efectiu. Som a l’espera de poder reunir-nos amb la direcció general de Carreteres de la Generalitat per tal de traslladar-los la problemàtica".\nD’altra banda, recentment la direcció general de Carreteres de la Generalitat ha iniciat la redacció del projecte d’eixamplament de la carretera TP-2311 a Sarral, concretament del pont viari sobre el riu Vallverd en direcció a Valls.\nLa Policia Local de Cunit controla el perímetre del municipi\nL'Ajuntament de Sarral convida a celebrar la Castanyada i el Halloween a casa i amb seguretat\nRoda de Berà inaugura un espai per recordar els infants no nascuts\nLa Diputació destina una nova partida de 21,9 MEUR a projectes que fomentin la recuperació econòmica


Òmicron, el nou entrebanc per a la recuperació - La píndola de Jordi Goula\nLa hipòtesi molt negativa que es pintava divendres, amb severes restriccions arreu, avui s'ha amorosit, en part per la resposta de les farmacèutiques i les declaracions del BCE\nDivendres les borses europees van perdre prop del 5% del valor, quan se sabé l’existència de la variant òmicron de la covid. Plovia sobre mullat. La por es va escampar molt de pressa, tot pensant en la possibilitat més negativa que es podia presentar. És a dir, que la nova mutació fos immune als vaccins existents i haguéssim de tornar a entrar en una etapa de restriccions importants a la vida normal. I això passa mentre hi ha confinament a Àustria i a Eslovàquia i no es descarta del tot a Alemanya. La qualificació de “preocupant” que hi va atribuir l’OMS i el tancament total i immediat d’Israel van fer créixer el sentiment de por, que encara augmentà quan les línies aèries aïllaven Sud-àfrica, tan bon punt la mutació començava a circular per Europa.\nEl cap de setmana, hi ha hagut temps de reflexionar i d’aclarir una mica les coses. I, per què no dir-ho, de tranquil·litzar una mica els ànims. El fet més destacat han estat les notes publicades pels fabricants de vaccins i el BCE sobre què es pot fer.\nModerna, per exemple, explicava en un comunicat: “Una dosi de reforç d’un vaccí autoritzat és l’única estratègia disponible actualment en aquesta situació.” I per això diuen que treballen ràpidament per provar la capacitat del seu per a neutralitzar la variant. Va arribar a assegurar que a principi del 2022 es podria tenir enllestit un vaccí pensat específicament per a òmicron. Pfizer, Janssen, Novavax i AstraZeneca també van dir que analitzaven contra rellotge l’efectivitat de sengles productes arran d’aquesta modificació del virus. Pfizer, fins i tot, va avançar que, si era el cas, podia tenir el preparat adaptat d’ací a cent dies. És a dir, per la banda farmacèutica, la cosa sembla encaminada i elimina les previsions més catastrofistes que es podien fer divendres.\nEl temps és molt important. I vet aquí que ahir el professor Àlex Arenas feia un piulet aclaridor. “Estem intentant guanyar temps per a poder parlar amb rigor de la variant òmicron. Necessitem dades de neutralització in vitro (una setmana), estimar transmissibilitat (unes dues setmanes) i entendre la gravetat dels casos (aproximadament un mes).” Delimitar el termini és un altre punt per a ajudar a descartar l’opció catastrofista.\nI hi ha un tercer aspecte que em sembla decisiu per a allunyar la pitjor hipòtesi, en què, a més de restriccions de moviments i de producció, hi hauria un rerefons molt diferent del de fa un any i mig. Llavors la inflació era del 0% o negativa i ara la tenim entorn del 5%. Concretament, l’avanç de l’IPC per a l’estat espanyol que hem sabut avui és del 5,6%, un creixement de dues dècimes sobre el del mes passat. I la inflació subjacent (la total menys energia i aliments no elaborats) ha pujat de quatre dècimes, fins a l’1,7%. Aquesta diferència en el comportament dels preus ara podria dificultar molt més als bancs centrals de mantenir una política monetària tan laxa com l’actual. Per això el vice-president del BCE, Luis de Guindos, deia aquest matí que allò que més el preocupava ara com ara era la inflació, si bé afegia que creia que seria transitòria.\nA més, avui Isabel Schnabel, membre del consell de govern del Banc Central Europeu, ha dit al canal alemany ZDF que la inflació havia assolit el màxim al novembre i que s’espera que disminueixi l’any vinent, amb la qual cosa ha suggerit que seria prematur d’augmentar els tipus. Així mateix, el governador del Banc de França, François Villeroy, ha indicat que és poc probable que la nova variant d’òmicron canviï significativament les previsions econòmiques. I la presidenta del BCE, Christine Lagarde, deia ahir al vespre a la RAI italiana: “Ara coneixem el nostre enemic i sabem quines mesures prendre. Tots anem més ben equipats per a respondre al risc d’una nova onada o la variant òmicron.” Són tres opinions de pes que d’alguna manera ajuden a amorosir la tensió d’aquests primers dies després de la notícia. Per això els mercats de valors s’han calmat i han acabat el dia pujant, si bé han recuperat sols una vuitena part (cas de l’Ibex-35) del que havien perdut divendres.\nNo cal insistir en el fet que situació és molt complexa. Crec que mentre no puguem saber del cert què pot fer l’òmicron, cal prudència, però atorgant en les previsions menys probabilitats a l’opció catastrofista que no es donaven divendres passat.\nTanmateix, hi ha dos fets addicionals que ens haurien de fer pensar en aquests moments de la pandèmia. El primer me’l suggereix una nota de l’OMS d’ahir que demanava als països del primer món que no tanquessin fronteres aèries amb Sud-àfrica. La raó que dóna és ben senzilla. Si no hi ha transparència dels països, compliquem molt més les coses a escala mundial. És a dir, si Sud-àfrica denuncia allò que ha descobert i la resposta immediata és aïllar el país entre tots –castigant-lo econòmicament–, quan aparegui alguna mutació en un altre estat li sortirà més “rendible” a curt termini no dir res. I això cal evitar-ho.\nLa segona la recordava ahir la CNN. Deia que molts dels països més rics del món han passat l’últim any acumulant vaccins contra el coronavirus, comprant-ne prou dosis per a vaccinar la seva població unes quantes vegades i sense complir la promesa de compartir dosis amb els països en via de desenvolupament. L’Organització Mundial de la Salut ja ha manifestat que l’enfocament era “contraproduent” i “immoral”. Els científics saben prou bé que és molt més probable que el virus muti a llocs on la vaccinació és baixa i la transmissió alta. I també apuntava que, probablement, aquesta variant ha sorgit en un altre país i s’ha detectat a Sud-àfrica, que té una capacitat de seqüenciació genòmica molt bona… Llavors d’on ve el brot?\nMalauradament, no ho sabem. Segons l’Organització Mundial de la Salut, només el 7,5% dels habitants de països de baixos ingressos han rebut almenys una dosi del vaccí. I als vuit països més afectats per les prohibicions de viatge relacionades amb la variant òmicron, la proporció de població que n’han rebut almenys una dosi oscil·la entre el 5,6% de Malawi i el 37% de Botswana.\nI, per acabar, cal dir que la doctora que va alertar les autoritats sud-africanes sobre l’aparició de la nova variant òmicron va explicar dissabte: “Els afectats desenvolupen una malaltia lleu que es reflecteix en símptomes com el dolor muscular i el cansament durant un dia o dos de malestar, si bé els símptomes de la nova variant són inusuals.” Ho deia en una entrevista al diari britànic The Telegraph. Sobre aquestes declaracions, restant gravetat a la nova variant descoberta, sempre hi pot haver dubtes. Han estat voluntàries o forçades per les autoritats, arran de l’allau de problemes que queien sobre el país que l’havia denunciat?\nEn definitiva, penso que ens trobem en un moment molt delicat. Cal extremar la prudència en l’aspecte sanitari, però no podem caure en el parany d’imaginar-nos la hipòtesi més catastrofista amb vista al futur econòmic. Anàlisi científica de la nova variant, treball a fons sobre els vaccins i aclarir accions de política monetària són les claus per a les setmanes vinents. Un desequilibri i una mala actuació en qualsevol d’aquests tres pilars pot fer-nos ploure pedres sobre la nostra teulada. Vénen dies difícils, però és qüestió que tots plegats sapiguem aprofitar les experiències que hem après en aquest any i mig de patiment. Fins ara, mal que bé, n’hem estat capaços…


Prova de valor | Winx Club Wiki | FANDOM powered by Wikia\nCapítols\tProva de valor\nTemporada 5, capítol 12\nNúmero de capítol total 116\nData de llançament (Itàlia) 1 de novembre del 2012\nData de llançament (EUA) 18 de novembre del 2012\nNom en italià Prova di coraggio\nNom en anglès (EUA) Test of Courage\nAnteriorEls trucs de les Trix\nProva de valor és el capítol 12 de la temporada 5 de la sèrie Winx Club i el capítol 116 en total. Va estrenar-se el 1 de novembre del 2012 a Itàlia.\nEl capítol comença a Alfea, on la Tecna i la Musa s’han quedat i les altres Winx han anat a una cerimònia de Dòmino. El llibre del Sirènix apareix a ľhabitació de la Musa i la Tecna, i dóna una altra endevinalla ďun Escull Groc. La Musa es preocupa perquè només falten dos dies per poder acabar la seva recerca.\nLa Tecna pregunta a la seva guardiana del Sirènix on es troba ľEscull Groc, i descobreixen que està a Dòmino. Al palau de Dòmino, ľSky i la Bloom entren a la sala principal, i la Bloom diu a ľSky que ell va salvar el planeta amb una espasa. Però ľSky no ho recorda. Els pares de la Bloom, ľOritel i la Marion, arriben amb la Bloom i ľSky.\nEn Tritannus i les Trix segueixen torturant la Dafne, i ľIcy proposa atacar Dòmino i els seus pares perquè la Dafne parli. Mentrestant, ľStella posa uns vestits a les Winx per a la cerimònia de Dòmino. ĽStella rep una trucada de la Tecna i la Musa, que diuen que ľúltima gemma està a Dòmino. La Bloom diu als seus pares que han de marxar, i les Winx se’n van.\nLes Selkies diuen que la guardiana de Dòmino, Serena, serà la propera a ser atacada per en Tritannus. Una Selkie veu al fons de ľoceà el penjoll ďEraklyon, i el recull per preguntar a la Flora a qui pertany. Les Selkies localitzen la Serena, i llavors apareix en Tritannus, ataca les Selkies i roba els poders de la Serena. Llavors entra a Dòmino.\nLes Winx arriben amb el seu iot a ľEscull Groc, es transformen i se submergeixen. Les Winx es troben amb les Selkies, i diuen que la Serena està ferida. Les Winx es reuneixen amb la Serena, i la Bloom s’enllaça amb ella. La Desiree li dóna a la Flora el penjoll ďEraklyon, i la Flora el reconeix.\nAl palau de Dòmino, els pares de la Bloom estan recordant el que va fer ľSky, fins que apareixen les Trix i comencen a atacar. La Darcy fa que els guàrdies lluitin contra ells mateixos, i diuen als pares de la Bloom que es rendeixin. Les Winx estan sota ľaigua, i són atacades per un coral transformat per en Tritannus.\nĽOritel, la Marion i ľSky comencen a lluitar contra les Trix, mentre les Winx són atacades pel coral. Les Winx troben ľorigen de la contaminació del coral, i la Bloom aconsegueix que torni a la normalitat. Llavors apareix la gemma del valor, però està dins de la boca ďun monstre.\nĽOritel i la Marion lluiten contra les Trix, i llavors elles creen una iŀlusió en la Marion perquè cregui que ľOritel ha estat capturat, i la Marion es rendeix. Però és la Darcy, i les Trix aconsegueixen capturar ľOritel i la Marion i els converteixen en estàtues de gel. A ľoceà, les Winx lluiten contra el monstre que té la gemma del valor.\nLes Winx pensen que han de provar que són valentes, i la Bloom es fica a la boca del monstre. Llavors el monstre explota i la Bloom aconsegueix obtenir la gemma del valor. Les Winx coŀloquen la gemma del valor en les seves caixes Sirènix, i han acabat la recerca de les tres gemmes, i podran obtenir el Sirènix.\nĽSky troba que les Trix han congelat als pares de la Bloom i la Dafne, però les Trix el deixen inconscient. ĽIcy diu que la Dafne destruirà als seus pares si no revela com obtenir el Sirènix. La Dafne accepta revelar-ho, i ľSky desperta i descobreix que en Tritannus té la Dafne. Les Trix es disposen a destruir ľOritel i Marion, però ľSky lluita contra les Trix amb ľespasa.\nLes Winx apareixen, i la Bloom descobreix que els seus pares estan congelats. Les Trix ataquen les Winx, i ľSky lluita amb ľespasa que va utilitzar contra les tres antigues bruixes. Les Trix se’n tornen amb en Tritannus, i la Bloom i ľSky ajunten el seu poder per fer que ľOritel i la Marion tornin a la vida.\nĽOritel i la Marion donen les gràcies a ľSky, i la Flora dóna a ľSky el penjoll ďEraklyon. Llavors ľSky comença a recordar tot, i dóna a la Bloom el penjoll ďEraklyon. ĽSky diu a la Bloom que en Tritannus té la Dafne i ha fet que reveli el secret del Sirènix. Les Winx diuen que faran tot el possible per rescatar-la.\nLes Winx tenen èxit a guanyar la gemma del valor, acabant la seva recerca del Sirènix.\nLa Desiree troba el penjoll perdut ďEraklyon al fons de ľoceà.\nĽSky finalment es recupera de la seva amnèsia.\nĽSky, finalment, presenta el penjoll en forma de cor vermell ďEraklyon a la Bloom, que havia intentat fer-ho des que la temporada 5 va començar.\nLa Bloom és connectada amb la Selkie de Dòmino, Serena.\nEn Tritannus aconsegueix fer que la Dafne li reveli el secret del Sirènix.\nLa Bloom finalment descobreix que la Dafne està en mans ďen Tritannus.\nÉs la primera vegada que apareix ľanimació 3D a la sèrie.\nEls esdeveniments de la primera peŀlícula, Winx Club I: El secret del regne perdut, són esmentats.\nAquesta és la primera vegada que Dòmino amb vida és mostrat en 2D i a la sèrie, sense contar les peŀlícules.\nAquesta és la primera vegada que ľOritel i la Marion apareixen en 2D i en la sèrie, sense contar les peŀlícules i els records de la Bloom.\nĽespasa de Dòmino fa la seva primera aparició des de la primera peŀlícula.\nAquesta és la segona vegada que la Marion i ľOritel són vists congelats. La primera vegada és a Winx Club I: El secret del regne perdut.\nObtingut de «http://ca.winx.wikia.com/wiki/Prova_de_valor?oldid=3183»


Ernest Urtasun: "Som l’antídot contra la gran coalició de populars i socialistes a Brussel·les" | Iniciativa per Catalunya Verds\nErnest Urtasun: "Som l’antídot contra la gran coalició de populars i socialistes a Brussel·les"\nEl candidat d’ICV-EUiA a les eleccions europees, Ernest Urtasun, ha anunciat avui que ICV-EUiA és l’antídot contra la gran coalició de populars i socialistes a Brussel·les. “El nostre és l’únic vot que garanteix enfrontar-se a les polítiques de la Troika” ha dit Urtasun, i ha assegurat que socialistes i populars “ja governen de facto a la Unió Europea” ja que han realitzat el 70% de les votacions conjuntament. En l’acte de campanya celebrat aquesta tarda a la sala Tarafa de Granollers, Urtasun ha dit irònicament que “no ens estranya que ho demani Felipe González”, i que “si tenen el mateix programa i han aplicat el mateix!” ha assegurat el candidat ecosocialista.\nUrtasun, però, ha remarcat que socialistes i populars no han estat sols ja que Convergència i Unió ha estat en connivència i ha aplicat les decisions marcades per la Troika. “No només les aplica, sinó que fins i tot Artur Mas va anar a Portugal a dir que les retallades aplicades eren modèliques” ha insistit el candidat ecosocialista. En aquest sentit, Urtasun ha explicat que un dels caps de llista que presenta CiU per a liderar les institucions europees és Olli Rehn, “el principal responsable de tots els rescats que s’han fet a Europa i qui ha protagonitzat el pitjor atemptat contra els drets de la gent que s’ha fet a la Unió Europea” ha explicat Ernest Urtasun.\n“Tenim 10 dies per convèncer a la gent que vagin a omplir les urnes de drets i dignitat” ha dit Urtasun i ha reclamat el vot a la formació ecosocialista “per tornar a fer nostra l’Europa republicana per la qual tanta gent va lluitar tornarà a ser nostra a partir del dia 25″. En aquest sentit, Urtasun ha assegurat que “la Unió Europea només tindrà futur si és un projecte protagonitzat per a gent i els treballadors i treballadores. I en aquest sentit ha posat d’exemple les polítiques d’Izquierda Unida a Andalusia, per exemple, en aconseguir aturar els desnonaments a La Corrala. “S’ha demostrat que no som com ells ni fem el mateix quan governem” ha lloat Urtasun qui a més, ha remarcat que “amb actituds com aquestes sempre ens tindran enfront”.\nPer altra banda, el també diputat d’ICV-EUiA al Parlament de Catalunya, Joan Mena, ha avisat que “hem sigut els conillets d’índia d’aquesta Troika perquè han empobrir les nostres condicions de vida i els nostres drets” i ha recordat que “nosaltres parlem de drets en plural”. “Parlem del dret a decidir de Catalunya, però també del dret a la salut pública, a l’educació pública, i al sistema de pensions, que es com es construeix el país” ha recordat Mena. Alhora, però ha adversitat, que amb les retallades i els pressupostos aprovats per CiU i ERC “potser al final no podrem decidir res perquè s’ho hauran emportat tot: els drets socials, laborals i els drets nacionals, i amb casos de corrupció a les esquenes”.


Sardines al forn - Recepta de myTaste\nI aquesta de Sardines a la llauna és una recepta del Vallèsoriental. M'agraden molt les sardines. No necessita res més que un raig d'oli, un polsim de sal i un got de vi\nSardines. Mentre agafem la plata d'anar alforn i la cobrim amb paper de plata. Pa de pagès, dos tomàquets, un gra d'all petit, un tall de pebrot vermell, un tall de pebrot verd, oli d'oliva i sal\nUNES SARDINES AL FORN\nUna recepta molt fàcil de sardinesalforn, que surt molt bona i és ben saludable. Escampem la barreja damunt les sardines\nAquest plat encara es pot simplificar més posant les sardines amb salalforn sense cap verdureta ni res més per sobre\nPosar les sardines ben esbandides en una plàtera d'anar alforn. Si voleu una altra manera de disfrutar-les sense patir els problemes de la mala olor per tota la casa, proveu de fer també sardines escabetxades , queden finíssimes i boníssimes\nles sardines netes i salades en una safata de forn i tirem per sobre els alls i julivert ben. trinxats, un raig d'oli que toqui a totes les sardines, i les tomàquets fetes a


Un nou estudi dirigit per la Universitat de Michigan, als Estats Units, ha arribat a una sorprenent conclusió en relació als hàbits de consum i la vida matrimonial. Segons aquesta investigació, les parelles casades que depassen els 50 anys d'edat i que tenen hàbits iguals de consum d'alcohol -ja siguin partidaris o abstemis- tendeixen a mostrar signes de felicitat més significatius en comparació amb les parelles amb hàbits desiguals o desalineats.\nUna dada descoberta, que va ser rellevant per a l'estudi i molt important, és que les dones es van mostrar més insatisfetes amb el seu matrimoni quan només elles tenien l'hàbit de consum, mentre que el marit no prenia alcohol.\n«Les dones que van mostrar hàbit de consum d'alcohol van reportar un decrement de qualitat marital negativa a través del temps quan els seus marits tenien el mateix hàbit mentre que, d'altra banda, van reportar un increment de qualitat marital negativa quan ells no mostraven signes de consum».\nLa doctora Kira Birditt va ser l'autora d'aquest estudi que es va aplicar a 2.767 parelles entre 2006 i 2016. Tots els participants van tenir entrevistes cara a cara amb els investigadors i es van sotmetre a qüestionaris sobre els seus hàbits de consum: si bevien o no, quants dies a la setmana i quina quantitat de beguda consumien els dies que ho feien.\nPots saber més sobre aquesta investigació aquí. I recorda, el consum excessiu d'alcohol pot ser perjudicial per a la salut.\nCompra Les Cousins L'Inconscient 2015\nparella salut vi vi i salut vi negre\nRelacionat amb Beu vi i... no et separis de la teva parella!\nDeixa el teu comentari Beu vi i... no et separis de la teva parella!


Viatge a Gal.les, Liverpool i Londres\nEscrita per IES Joan Ramis i Ramis - de març 31, 2015\nEl professor Kico Borràs va partir a Gal·les (Llangollen) amb l'alumne de Leonardo April Jade Conte Piamonte, que ha estudiat Grau Mitjà. L'objectiu del viatge era acompanyar l'alumne al poble de pràctiques, conèixer l'empresa intermediària (ECTARC) que ens ha cercat l'empresa i família i poder tenir una opinió de primera ma per anys successius. També fer nous contactes a empreses que rebin alumnes o institucions que ens enviïn alumnes en pràctiques a Menorca.\nEn Kico i n'April Jade a ECTARC - Gal.les\nN'April el segon dia va ser presentat a l'empresa Boyns Net, per desenvolupar les seves pràctiques. N'April va fer la primera nit a una família de Llangollen i la segona ja a la definitiva família a Ruthin, a on té la seu l'empresa.\nLLangollen - Gal.les\nEn Kico a continuació va anar a Liverpool, on va contactar amb l'Universitat John Moores per tractar la possibilitat de tant acollir alumnes en pràctiques a empreses locals com enviar a Menorca alumnes.\nUna vegada a Londres, d'on tenia el vol de tornada, va fer una entrevista a l'empresa a on fa feina el nostre ex-alumne Natanael Oliva, que fa feina a Londres fa un poc més d'un any. També es van mostrar molt oberts en rebre alumnes de Grau Superior, ja que programar es imprescindible a l'empresa.\nEn resum, un viatge molt productiu que esperem ajudi a enviar alumnes amb projectes propis els propers cursos.\nA Londres amb en Natanael


Muntanyenc: Arieja: pic Giraltés i pic Roi de Bassies\nPublicat per Gatsaule a 10:29 p. m.\nEi Joan, tu no pares i estàs més fort que una mula !!!\nSi vols quedar per aquest diumenge ja m'ho diràs\nHola Joan! Curiós això de marcar els camins amb xapes metàl·liques, no ho havia vist mai.\nA veure si tens algun dia entre setmana i n'anem a fer alguna. Els caps de setmana els tinc ocupats amb la família. Ja torno a escalar després de vàries distensions i d'uns quants punts de sutura per una caiguda amb BTT.\nJo, mica en mica, torno a la "normalitat" de fer un pas rera l'altre i pujar muntanyes... ;) algún dia t'atraparé!\nJoan, de fort no gaire, però reconec que m'agrada molt d'anar descobrint aquests racons!\nXavi, hi pensaré, que tinc moltes ganes de fer-ne alguna amb tu!\nBecki, ja tornes a tenir temps lliure? Ja en parlarem...


Festival Castell Peralada 2017 - Punt tv comunicació auidiovisual Festival Castell Peralada 2017 - Punt tv comunicació auidiovisual\nCobertura per a mitjans Festival Castell de Peralda\nClient: Festival Castell Peralada\nProjecte: cobertura per a mitjans Festival Castell Peralda\nAgència i productora: Punt TV Comunicació Audiovisual\nData: Juliol – Agost 2017\nPer tercer any consecutiu, Punt TV ha estat l’encarregada de generar i abastir de continguts audiovisuals, a totes les televisions de l’estat. A més, s’han creat càpsules per les xarxes socials. Aquesta tasca exigeix treballar a un ritme frenètic: gravar cada espectacle i activitat del festival i, seguidament, editar i enviar als mitjans un recull d’imatges. També s’han realitzat els espots emesos per les xarxes socials i els cinemes.\nUn dels rodatges més rellevants de l’edició 2017, ha estat el de l’òpera Madamme Butterfly, on van treballar 5 càmeres simultàniament. Un cop finalitzat el festival, la productora ha realitzat un vídeo resum amb els moments més destacats i emblemàtics de la darrera edició.\nEnguany Punt TV, tornarà a ser la productora responsable dels continguts audiovisuals del Festival de Peralada.


Bases dels ajuts de transport per a persones discapacitades, amb dependencia i mobilitat reduida | Iberley\nBases dels ajuts de transport per a persones discapacitades, amb dependència i mobilitat reduïda - Boletín Oficial de Lleida de 19-10-2017\nEl Ple del Consell Comarcal del Segrià en sessió ordinària d'11 d'octubre de 2017 adoptà el següent acord:\nPrimer. Aprovar les bases específiques dels ajuts de transport per a persones discapacitades, amb dependència i amb mobilitat reduïda, per tal que puguin accedir als serveis d'atenció especialitzada de la comarca, que es transcriuen tot seguit:\nBases específiques dels ajuts de transport per a persones discapacitades, amb dependència i amb mobilitat reduïda, per tal que puguin accedir als serveis d'atenció especialitzada de la comarca\n1. Objecte L'objecte d'aquestes bases és la regulació dels ajuts de transport adaptat de les persones amb discapacitat i persones grans amb dependència que no poden fer ús del transport ordinari i que presenten dificultats de mobilitat reduïda i/o necessitat d'acompanyament, per tal que puguin accedir als serveis socials especialitzats d'atenció diürna de la comarca.\n2. Dotació econòmica La dotació econòmica d'aquesta línia d'ajuts anirà a càrrec de la corresponent aplicació pressupostària que es concretarà en cada convocatòria.\n3. Procediment d'atorgament L'atorgament dels ajuts es realitzarà mitjançant el procediment de concurrència competitiva.\n4. Beneficiaris Poden ser beneficiàries dels ajuts:\na) Les persones físiques, que han de complir els requisits següents:\n- Tenir reconeguda la condició de persona amb discapacitat o persones gran amb dependència, mitjançant el certificat que emet el Departament de treball, Afers Socials i Famílies, on consti, a més, que supera el barem de mobilitat reduïda o que disposa del barem d'acompanyament, En el seu defecte, cal presentar fotocòpia de la Sol·licitud registrada de reconeixement del grau de la discapacitat presentada al Departament de Treball , Afers Socials i Famílies.\nNo podran ser beneficiàries de l'ajut:\n- Les persones físiques que disposin de plaça en un centre que gestioni el servei de transport adaptat, i si aquest centre concorre a la convocatòria.\n- Les persones usuàries de serveis residencials b) Els centres d'atenció especialitzada que gestionen el servei de transport regular adaptat pels seus usuaris, quan aquests reuneixin les condicions assenyalades en l'apartat a) d'aquesta base.\nQueden exclosos de ser objecte de l'ajut:\n- L'accés a serveis de rehabilitació i funcionals.\n- L'accés als serveis socials especialitzats de persones amb discapacitat i gent gran ubicats fóra de la comarca del Segrià, sempre i quant s'hi assisteixi per voluntat pròpia i sense un criteri professional que ho aconselli.\n5. Despeses subvencionables Són subvencionables les despeses derivades del transport individual o col·lectiu des del domicili de la persona usuària fins al centre d'atenció social especialitzada ubicat en la comarca del Segrià, d'acord a la base 3, sempre que hagi fet ús del servei durant l'any natural de la convocatòria.\n- Centre de dia per a gent gran, amb caràcter temporal o permanent.\n- Servei de centre de dia d'atenció especialitzada, amb caràcter temporal o permanent, per a persones amb discapacitat.\n- Servei de centre de dia de teràpia ocupacional per a persones amb discapacitat intel·lectual.\n- Servei de centre de dia ocupacional d'inserció per a persones amb discapacitat.\n- Servei pre-laboral.\nNo són subvencionables les despeses derivades de l'adquisició de vehicles i les seves adaptacions, amortitzacions i les despeses financeres.\n6. Convocatòria Per Decret de Presidència s'aprovaran les corresponents convocatòries dels ajuts, en el que es concretaran els aspectes següents:\n- Anualitat o període de la convocatòria.\n- Termini i forma per a la presentació de sol·licituds.\n- Partida pressupostària a la que s'imputarà la línia d'ajuts.\n- Termini màxim per a la presentació de la documentació justificativa.\n- Qualsevol altra dada o element necessari per a la concreció de les condicions de presentació que no hagin estat especificades en aquestes bases.\n7. Sol·licituds i termini de presentació\n7.1 Les sol·licituds dels ajuts es presentaran mitjançant els formularis normalitzats adreçats a la Presidència del Consell Comarcal del Segrià annexats a aquestes bases i que es podran descarregar del web www.segria.cat i acompanyats dels documents que s'indiquen en aquestes bases.\n7.2 Les sol·licituds s'han de presentar al Registre General d'entrada del Consell Comarcal, en el termini de presentació de sol·licituds que es fixarà en el Decret de Presidència.\n8. Documentació que cal presentar\n8.1 A les sol·licituds d'ajut (model normalitzat 1) caldrà fer constar el següent:\n- La declaració que no hi ha cap causa de prohibició per rebre l'ajut.\n- Declaració que accepta les presents bases, l'ajut que si li pugui atorgar, així com les condiciones que se'n derivin, en cas que li sigui concedit.\n- L'autorització al Consell Comarcal del Segrià, per poder sol·licitar, per mitjans telemàtics, les certificacions d'estar al corrent del compliment de les obligacions tributàries i amb la Seguretat Social.\n- Pressupost del servei de transport adaptat, només en el cas que no s'utilitzi vehicle propi per desplaçar-se.\n8.2 Juntament amb la sol·licitud d'ajut per transport adaptat si el beneficiari és persona física haurà de presentar a més la següent documentació:\n- DNI de la persona beneficiària i /o representat legal.\n- Certificat de disminució que especifiqui grau de disminució i de mobilitat expedit per la Generalitat de Catalunya i/o barem d'acompanyament. En el seu defecte, fotocopia de la Sol·licitud registrada de reconeixement del grau de la discapacitat.\n- Certificat o volant d'empadronament.\n- Certificat del centre on assisteix (model normalitzat 1.1).\n- Full de domiciliació bancària. (model normalitzat 1.2).\nJustificació de la distància del domicili al Centre on assisteix: Fitxa de Google Maps (o similar) que reflecteixi l'itinerari més curt i/o via principal.\n8 3 Juntament amb la sol·licitud (model normalitzat 2), les entitats que realitzin transport adaptat col·lectiu han de presentar la documentació de l'apartat 7.1 i la següent documentació:\n- Fotocòpia compulsada del NIF.\n- Fotocòpia compulsada de les escriptures o estatuts de l'entitat.\n- La inscripció en el Registre d'entitats, de serveis i d'establiments socials del Departament de Benestar Social i Família de la Generalitat de Catalunya.\n- DNI del representant legal, juntament amb còpia de l'acta de nomenament.\n- Certificat d'estar al corrent del pagament de les obligacions tributàries amb Hisenda i la Seguretat Social.\n- Full de domiciliació bancària (model normalitzat 1.2).\nNo és necessari aportar aquesta documentació en cas que l'entitat ja l'hagi presentada anteriorment al Consell Comarcal, sempre que no hagi experimentat cap modificació.\n9. Quantia dels ajuts\n9.1 La quantitat econòmica dels ajuts anirà en relació a què sigui un transport regular de dilluns a diumenge ambdós inclosos o intermitent de dos a tres dies setmanals, quedant exclosos els serveis extraordinaris i/o esporàdics o els que no són objecte d'aquesta ajuda.\nLa quantia concreta s'ha de determinar en la forma següent:\nA) Quan el transport el realitzen els centres d'atenció especialitzats o proveïdors privats, amb base al cost efectiu del servei, acreditat amb factures.\nB) Quan el transport es faci a nivell privat (per vehicles propis o d'un familiar), el cost del servei s'estimarà amb aplicació dels mòduls següents:\n- Nombre anual de dies d'assistència al centre. S'entén que cada dia d'assistència comprèn dos viatges.\n- La distància del domicili de l'usuari al centre on accedeix, d'acord amb els paràmetres següents:\nEn desplaçaments urbans es comptaran en 3 km/viatge.\nEn desplaçaments urbans i interurbans amb distàncies superiors als 3 km, es comptaran els quilòmetres reals: fitxa de Google Maps (o similar) que reflecteixi l'itinerari més curt i/o per via principal.\nEl valor econòmic del quilòmetre serà de 0,28 /km.\n9.2 L'ajut es concedirà als que resultin beneficiaris en percentatges iguals en funció dels dies efectius d'utilització del transport, i sense sobrepassar la quantitat total màxima determinada en la convocatòria\n9.3 L'obtenció d'aquesta ajuda és incompatible amb l'obtenció d'altres subvencions o ajuts públics que sumats a la subvenció del Consell Comarcal superi el 100% del cost total de l'actuació.\n9.4. Els ajuts que es puguin concedir estan subjectes a limitació pressupostària i no generen dret de continuïtat en l'assignació de finançament a les persones beneficiàries per a exercicis successius.\n10. Tramitació i resolució En cas que la sol·licitud sigui incorrecta, incompleta o manqui documentació es requerirà la seva esmena, amb indicació que si en el termini de 10 dies hàbils el sol·licitant no esmena la deficiència se'l tindrà per desistit i es procedirà previ acord a arxivar d'ofici l'expedient.\nLa tramitació de les sol·licitud correspon a l'Àrea de Benestar Social i Família del Consell Comarcal del Segrià la qual avaluarà i proposarà la resolució que serà dictada per Presidència del Consell Comarcal i de la qual se n'ha de donar compte al Ple.\nEl termini màxim per emetre i notificar la resolució que ha de ser degudament motivada, és d'1 mes a partir de la data de finalització del termini de presentació de sol·licituds Transcorregut el termini establert a l'apartat anterior sense que s'hagi notificat una resolució expressa, les persones interessades poden entendre desestimades les seves sol·licituds per silenci administratiu.\nLa resolució s'ha de notificar als interessats en els termes que preveu la Llei 39/2015 de procediment de les administracions públiques.\n11.1 Tots els beneficiaris dels, tant persones físiques con centres, han de lliurar al Consell Comarcal la següent documentació:\n- Els serveis socials especialitzats: El certificat o informe de la relació de persones beneficiàries del servei de transport efectuat (model normalitzat 2.3).\n- Les persones físiques: El certificat d'assistència signat pel representant del centre a on la persona beneficiària acudeix especificant els dies i els mesos d'assistència durant l'any (model normalitzat 1.3).\n- Certificat o informe del centre especificant dels dies i els mesos que han assistit les persones beneficiàries.\n- Declaració de si han obtingut finançament (subvencions i/o copagament d'usuaris).\n- Els centres i les persones individuals que utilitzin proveïdors privats: factures que acreditin el cost efectiu del servei.\n- En cas que s'utilitzi vehicles propis o d'un familiar, caldrà aportar una declaració responsable conforme l'import de l'ajut no supera el cost del transport.\n11.2 La justificació s'ha de dur a terme una vegada rebuda la notificació de resolució d'atorgament de l'ajut, en el termini que es fixi a la corresponent convocatòria, fent ús dels models normalitzats.\nLa manca de justificació en el termini màxim indicat suposarà la revocació de l'atorgament de l'ajut.\n11.3 L'abonament de l'esmentat ajut s'ha d'efectuar a través de transferència bancària, al compte aportat en la sol·licitud (o en convocatòries anteriors) pel beneficiari, una vegada reconeguda l'obligació de pagament que serà únic o fraccionat depenent de les disponibilitats de tresoreria.\n11.4 Els romanents que, si escau, es generin per la manca de justificació total dels ajuts, es poden destinar a incrementar el percentatge de cofinançament del servei de transport adaptat fixat en l'atorgament, sense sobrepassar mai el 100%.\n11.5 Per tal de facilitar la realització dels desplaçaments, es pot fer efectuar el lliurament de la totalitat o de part de l'ajut abans de la justificació, sense necessitat d'exigir cap garantia als beneficiaris.\n12. Control El Consell Comarcal del Segrià ha de controlar l'execució d'aquesta línia d'ajuts i les persones beneficiàries i les entitats prestadores dels serveis hauran de facilitar tota la informació que sigui requerida pels òrgans inspectors.\n13. Revisió de la concessió i reintegrament\n13.1. La resolució d'atorgament podrà ésser modificada pel Consell Comarcal, tant pel que fa al contingut de la resolució, a l'import concedit o a les condicions d'atorgament, quan es produeixi algun dels supòsits següents:\na) En general, per qualsevol alteració en les condicions que determinaren la concessió de la subvenció.\nb) Si el beneficiari ha obtingut per a la mateixa activitat altres ajuts o aportacions de qualsevol origen, públic o privat, que conjuntament amb la subvenció atorgada per el Consell Comarcal o les entitats que en depenen superi el cost de l'activitat, o el percentatge del cost que en cada cas, pugui determinar-se, de conformitat amb el que preveu l'article 8 de la present ordenança.\nc) Obtenció de la subvenció falsejant les condicions establertes per a la seva obtenció o amagant les que l'haguessin impedit.\nd) Incompliment total o parcial de l'objectiu, de l'activitat, del projecte o la no adopció del comportament que fonamenti la concessió.\ne) No justificació o justificació deficient o insuficient.\nf) Resistència, excusa, obstrucció o negativa a les actuacions de comprovació o control financer fixades, i l'incompliment de les obligacions de conservació de documents, si aquest incompliment dificulta en gran mesura o impossibilita la verificació del destí donat als recursos públics.\ng) Incompliment de les obligacions imposades per l'administració actuant.\nh) En els altres supòsits establerts en la normativa reguladora de subvencions.\n13.2. L'òrgan encarregat de la concessió de les subvencions és el competent per exigir-ne el reintegrament, prèvia tramitació del corresponent procediment. En la tramitació d'aquest procediment, per al qual se seguiran les disposicions previstes a la Llei 39/2015, del procediment administratiu de les administracions públiques.\n13.3. El reintegrament de la subvenció serà parcial en els supòsits que el compliment per part del beneficiari s'aproximi de manera significativa al compliment total de l'activitat subvencionada i alhora acrediti una actuació inequívocament encaminada a la satisfacció dels seus compromisos.\n13.4. Si a conseqüència de la revisió de l'import de subvenció, el seu import definitiu resulta inferior al que ha de percebre definitivament el beneficiari, aquest resta obligat a reintegrar l'excés rebut, en la forma i terminis previstos en la corresponent resolució, que serà dictada pel mateix òrgan que concedí l'atorgament de la subvenció.\n13.5. L'obligació de reintegrament serà independent de les sancions que, en el seu cas, resultin exigibles.\n13.6. En la resolució de reintegrament, també s'haurà de resoldre sobre els interessos a abonar pels excessos percebuts; si la resolució no preveu res, el beneficiari haurà d'ingressar l'import resultant d'aplicar sobre l'import a reintegrar l'interès de demora corresponent, calculat des de la data en què el beneficiari hagués percebut l'import de la subvenció.\n14. Procediment de reintegrament\n14.1. L'òrgan competent per exigir del beneficiari el reintegrament de la subvenció és l'òrgan que la va concedir en el seu moment.\n14.2. El procediment de reintegrament de subvencions es regeix per les disposicions generals sobre procediment administratiu aplicable als ens locals.\n14.3. Els ingressos rebuts en concepte de reintegrament tenen el caràcter d'ingressos de dret públic, i resultarà aplicable a tal efecte la normativa tributària i d'ingressos locals.\nSi no es procedís a l'ingrés en període voluntari, es procedirà al seu reintegrament per la via de la compensació o del constrenyiment d'acord amb el Reglament general de recaptació.\n14.4. En el no previst en els paràgrafs anteriors, resultaran d'aplicació les disposicions previstes als articles 36 a 43 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.\n15. Protecció de dades Els beneficiaris, assabentats del que disposa la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, accepten la incorporació de les seves dades als fitxers automatitzats existents a l'Àrea de Benestar Social i Família del Consell Comarcal del Segrià, les quals es conservaran en aquests amb caràcter confidencial, sens perjudici de les remissions d'obligat compliment.\nSegon. Publicar el text íntegre de les bases en el Butlletí Oficial de la Província i en el tauler electrònic del Consell Comarcal i exposar-lo al públic per termini de 20 dies hàbils a efectes de reclamacions i/o al·legacions. Transcorregut aquest termini sense que se'n formulin les bases s'entendran definitivament aprovades sense necessitat d'ulterior acord.\nLleida, 17 d'octubre de 2017 La presidenta, M. José Invernón Mòdol


Periodització tàctica | Model de formació\nLa base del model de desenvolupament de PSC se centra en el desenvolupament simultani de components tècnics, tàctics i de presa de decisions. Utilitza un moviment allunyat de l’entrenament de futbol tècnic aïllat a l’entrenament d’habilitats cognitives i físiques combinades en situacions d’entrenament com un joc.\nModel de joc de 4 fases\nEn la seva forma més senzilla, el joc es divideix en quatre fases a partir de les quals podem dividir encara més els elements que cal entrenar.\nLa Periodització Tàctica és una metodologia d’entrenament que s’utilitza per formar jugadors de futbol respecte al context tàctic del partit. És un híbrid de tècniques d’entrenament i se centra a entrenar cap component aïlladament. La majoria dels entrenadors divideixen el seu entrenament de periodització tàctica en quatre parts, tal com es mostra als diagrames. Aquests quatre moments són: Organització ofensiva, Transició de la defensa a l'atac, Organització defensiva i Transició de l'atac a la defensa. Mitjançant la Periodització Tàctica, l’objectiu és desenvolupar els jugadors per alterar ràpidament els seus comportaments sobre el terreny segons el context tàctic del partit i el que realment es desenvolupa davant d’ells. Al seu torn, cada exercici d’entrenament se centra en almenys un dels quatre moments, i sempre en el model de joc tàctic de l’entrenador de com vol que jugui el seu equip. Els entrenadors poden aplicar-se a qualsevol estil de joc i / o formació aprofitant aquest mètode. La implementació d’un estil de joc requereix pensar i planificar cada situació del joc. Preparar aquestes situacions de joc durant la pretemporada i millorar l’eficàcia de l’equip durant tota la temporada és el focus del mètode de Periodització Tàctica. Integra els quatre pilars del joc (físic, mental, tècnic i tàctic) amb els quatre moments del joc (ofensa, transició a la defensa, defensa i transició a l’ofensa) durant la setmana d’entrenament per assolir el model de joc desitjat.\nEl model d’entrenament es divideix en els models for (Organització atacant, organització defensora i les fases de transició d’Atacar transició i Defensar transició). Feu clic a la fase específica per dirigir-vos a activitats i sessions de formació per a aquesta fase.\nDins de cadascuna d’aquestes fases tenim models subjacents de com volem que el nostre equip jugui en cada fase. A continuació, entrenem les accions de grup que desitgem per a l’equip en exercicis específics dissenyats per aconseguir que els jugadors i les unitats de l’equip es comportin d’una manera particular, alhora que entrenen / entrenen atributs físics, tàctics i tècnics.\nEntrenament funcional (especificitat)\nSens dubte, el principi més important de la Periodització Tàctica, l’entrenament ha de ser específic del joc i de les accions desitjades que volem que els jugadors executin en un joc. L’especificitat sorgeix quan hi ha una relació permanent entre totes les dimensions del joc i els exercicis d’entrenament són específicament representatius del model de joc (estil de joc). Per tant, el concepte d’especificitat dirigeix i dirigeix el procés de formació. Part d’això consisteix en entrenar a la regió específica del camp amb els jugadors i l’espai adequats per a aquest escenari.


Prehistòria Menorca by gercarreras 9319 views\nMotivar per aprendre llengües by Carme Bové 815 views\nPes by dolorslm 15346 views\nConstruccions talaiòtiques a menorc... by Sole Mulero Alzina 1120 views\n1. HISTÒRIA D'EUROPA Prehistòria: Caçadors i recol·lectors (paleolític). Els primers habitants d'Europa eren nòmades, és a dir que es traslladaven d'un lloc a l'altre sense un habitatge fixe, per mor que vivien de la caça, la pesca i la recol·lecció de fruits.\n2. Prehistòria: primers assentaments (neolític). Al període anomenat neolític l'home ja cria animals i conrea terres, apareixen els primers poblats. Menorca reb els seus primers pobladors.\n3. La “polis” grega. A Grècia apareixen les primeres ciutats d'Europa, les “polis”. A una d'elles, Atenes, hi apareix la democràcia: tots els ciutadans lliures i de gènere masculí tenien veu i vot en els assumptes de la ciutat i elegien els seus governants. També hi ha un esclat cultural: grans escriptors, escultors, etc.\n4. Roma: una ciutat que construí un imperi. Roma és una ciutat italiana que acabà conquerint tots els països que envolten la Mar Mediterrània i bastint un enorme imperi. La seva llengua, el llatí, es parlava arreu i la seva cultura ha impregnat tota la societat europea. L'imperi romà es va mantenir durant segles i Roma es convertí el la major i més important ciutat d'arreu del món. Les calçades romanes, carreteres enllosades, comunicaven Roma amb la resta de l'imperi.\n6. Els regnes germànics Els pobles germànics, anomenats bàrbars pels romans, aconseguiren acabar amb l'imperi romà, el segle IV d. C., i formaren diversos regnes arreu d'Europa. La cultura decaigué i poc a poc apareixeren diverses llengües que són avantpassades de les actuals. Comença la que s'anomena Edat Mitjana.\n7. L'Edat Mitjana. És l'època dels castells i els cavallers. Europa estava molt dividida, la guerra entre els nobles que dominaven els diversos territoris era constant. Hi havia sovint èpoques de fam i malaltia que mataven gran part de la població. Els castells com a forma de defensa apareixeren al llarg de tota Europa. La cultura només es mantenia als monestirs on els monjos salvaren de la destrucció els llibres fent-ne còpies a mà.\n8. L'Edat Mitjana.\n9. Renaixement i edat moderna. S'anomena Renaixement a la recuperació cultural que es va donar a Europa. Apareixeren grans artistes que recuperen la cultura grega i llatina. Els països europeus comencen a formar-se, els reis aconsegueixen posar ordre a les seves terres, sorgeixen rutes comercials que creen riquesa i possibilitats de futur. Es descobreix el continent americà i Europa comença a refer-se després dels segles més durs. Comença l'anomenada Edat Moderna.\n10. La revolució francesa. Durant molts i molts segles la desigualtat social era enorme, els nobles tenien tots els privilegis i gaudien de gran riquesa. La majoria de la població vivia en condicions miserables. L'any 1789 esclatà a França una revolució contra aquest estat de coses, el rei de França fou executat i es proclamà una república. La guerra es va estendre per tota Europa i canviaren molt les fronteres dels diferents països. Poc a poc les idees d'igualtat van anar arrelant. Durant els segles XVIII i XIX s'inventen màquines que s'empren a les fàbriques i al camp, així es produeix molt més, és l'anomenada Revolució Industrial.\n11. La revolució francesa.\n12. La I guerra mundial. L'any 1918 esclatà la que ara s'anomena I Guerra Mundial que enfrontava als imperis alemany i austro-hungar a Gran Bretanya, França i l'imperi rus, la majoria de camps de batalla foren a Europa que quedà destrossada. Després de la guerra, que perderen Alemanya i Àustria-Hongria, sorgiren nous països europeus.\n13. Estats totalitaris: feixisme, nazisme i estalinisme Després de la I guerra mundial molts països d'Europa van caure en mans d'ideologies totalitàries creant-se dictadures polítiques. El feixisme a Itàlia, el nazisme a Alemanya o el comunisme estalinista a Rússia en són uns exemples. A Espanya esclatà una rebel·lió militar contra el govern republicà que provocà tres anys de guerra civil (1936-1939) i que acabà amb la victòria dels militars que establiren una dictadura dirigida per Franco.\n14. La segona guerra mundial. Entre els anys 1940-1945 una altra guerra, la més terrible que ha existit, va fer trontollar tot el món. Alemanya, Itàlia i Japó s'enfrontaren amb França, Gran Bretanya, Rússia i els Estats Units. Moriren milions i milions de persones i la destrucció fou enorme. Alemanya i els seus aliats foren derrotats. Dos fets a més marquen aquesta època: l'extermini organitzat de sis milions de jueus realitzada per l'Alemanya nazi i la primera bomba atòmica que es llançà sobre dues ciutats japoneses. Després de la guerra es va crear l'Organització de Nacions Unides per evitar que existís una altra guerra.\n15. La segona guerra mundial.\n16. La guerra freda. Després de la primera guerra mundial el món quedà dividit en dos blocs de països enfrontats però que no arribaren a declarar-se la guerra (per això es diu guerra freda). Per una part Rússia -llavors es deia Unió Soviètica- i els seus aliats de sistema comunista, i per l'altra Estats Units i la resta de països capitalistes. Aquest estat de coses durà fins 1989. Durant els anys de la guerra freda apareix la Comunitat Econòmica Europea, una organització perquè els països europeus col·laborin entre si.\n17. L'actualitat L'any 1989 els països comunistes europeu s'enfonsaren, això provocà el naixement o recuperació de nous països europeus. A més la Comunitat Econòmica es converteix en Unió Europea, una unió de països que elegeixen un Parlament i tenen instruments per treballar i viure junts. El 1975, a Espanya, mor el dictador Franco i es recupera la democràcia.


Estratègies de SEO: com aconseguir el vostre rànquing empresarial a la cerca orgànica el 2022? | Martech Zone\nEstem treballant amb un client ara mateix que té un negoci nou, una marca nova, un domini nou i un lloc web de comerç electrònic nou en una indústria altament competitiva. Si entens com funcionen els consumidors i els motors de cerca, entens que no és una muntanya fàcil d'escalar. Les marques i els dominis amb un llarg historial d'autoritat en determinades paraules clau tenen molt més facilitat per mantenir i fins i tot fer créixer el seu rànquing orgànic.\nComprendre el SEO el 2022\nUna de les converses clau que tinc amb les empreses quan descric l'optimització de motors de cerca (SEO) avui és com ha canviat de manera espectacular la indústria. L'objectiu de cada resultat del motor de cerca és proporcionar una llista de recursos en una pàgina de resultats del motor de cerca (SERP) que serà òptim per a l'usuari del motor de cerca.\nFa dècades, els algorismes eren senzills. Els resultats de la cerca es van basar en enllaços... acumula la majoria d'enllaços per al teu domini o pàgina i la teva pàgina es va classificar bé. Per descomptat, amb el temps, la indústria va jugar amb aquest sistema. Algunes empreses de SEO fins i tot han creat un enllaç programàticament granges per augmentar artificialment la visibilitat del motor de cerca dels seus clients de pagament.\nEls motors de cerca s'havien d'adaptar... tenien llocs i pàgines amb un rànquing que eren irrellevants per a l'usuari del motor de cerca. El millors pàgines no estaven en el rànquing, eren les empreses amb les butxaques més profundes o les estratègies de backlinking més avançades. En altres paraules, la qualitat dels resultats del motor de cerca estava disminuint... ràpidament.\nEls algorismes dels motors de cerca van respondre i una sèrie de canvis van sacsejar la indústria fins als seus fonaments. En aquell moment, estava aconsellant als meus clients que abandonessin aquests esquemes. Una empresa que es va fer pública fins i tot em va contractar per fer una auditoria forense dels enllaços d'entrada produïts a través del programa de divulgació del seu consultor de SEO. En poques setmanes vaig poder fer un seguiment enllaçar granges que el consultor estava produint (en contra dels termes de servei del motor de cerca) i posant el domini en gran risc d'enterrar-se a la cerca, una font principal del seu trànsit. Els consultors van ser acomiadats, nosaltres ha desautoritzat els enllaços, i vam salvar l'empresa de cap problema.\nPer a mi és estrany que qualsevol agència de SEO cregui que són d'alguna manera més intel·ligents que els centenars de científics de dades i enginyers de qualitat que treballen a temps complet a Google (o altres motors de cerca). Aquí teniu la base bàsica de l'algorisme de classificació orgànica de Google:\nUna pàgina de primer rànquing en un resultat de cerca de Google es va classificar allà perquè era el millor recurs per a l'usuari del motor de cerca, no jugant amb algun algorisme d'enllaç posterior.\nPrincipals factors de classificació de Google per al 2022\nQuan els consultors de SEO d'anys enrere podien centrar-se al lloc amb els aspectes tècnics d'un lloc web i fora del lloc amb enllaços d'entrada, la capacitat d'avui de classificar requereix una comprensió completa de l'usuari del vostre motor de cerca i de la experiència d'usuari que els proporcioneu quan seleccionen el vostre lloc dels resultats del motor de cerca. Aquesta infografia de Disseny de pàgines web vermell fa un treball fantàstic incorporant el factors de primer rang per Search Engine Diari en aquests factors clau:\nPublicació de continguts d'alta qualitat – Quan treballem en l'avaluació i desenvolupament d'a biblioteca de continguts per als nostres clients, treballem per produir el millor contingut en comparació amb els llocs de la competència. Això vol dir que fem un munt d'investigacions per produir una pàgina completa i ben construïda que ofereixi als nostres visitants tot el que necessiten, inclòs contingut interactiu, textual, àudio, vídeo i visual.\nFeu que el vostre lloc sigui Mobile-First – Si aprofundeixeu en les vostres anàlisis, trobareu que els usuaris mòbils solen ser la font principal de trànsit orgànic dels motors de cerca. Estic davant les hores diàries de l'escriptori treballant... però fins i tot sóc un usuari actiu del motor de cerca mòbil mentre estic a la ciutat, mirant un programa de televisió o simplement assegut el cafè del matí al llit.\nMillora la teva experiència d'usuari – Massa empreses volen a refresh del seu lloc sense una investigació adequada sobre si ho necessiten o no. Alguns dels millors llocs de classificació tenen una estructura de pàgina simple, elements de navegació típics i dissenys bàsics. Una experiència diferent no és necessàriament una millor experiència... presta atenció a les tendències de disseny i a les necessitats dels teus usuaris.\nArquitectura de llocs – Una pàgina web bàsica avui dia té molts més elements visibles pels motors de cerca que fa dècades. L'HTML ha progressat i té elements primaris i secundaris, tipus d'articles, elements de navegació, etc. Tot i que una pàgina web senzilla i morta pot classificar-se bé, l'arquitectura del lloc és una de les coses més fàcils d'optimitzar en un lloc. Ho comparo amb desplegar la catifa vermella... per què no fer-ho?\nCore Web Vitals - Core Web Vitals són una línia de base crítica de mètriques del món real centrades en l'usuari que quantifiquen aspectes clau de l'experiència de l'usuari d'un lloc web. Tot i que el contingut excel·lent pot classificar-se bé als motors de cerca, el contingut excel·lent que superi les expectatives en les mètriques de Core Web Vitals serà difícil d'eliminar dels resultats de la classificació superior.\nLlocs web segurs – La majoria de llocs web són interactius, és a dir, envieu dades i en rebeu contingut... com un simple formulari de registre. Un lloc segur es denota amb una HTTPS connexió amb una capa de sòcols segurs vàlid (SSL) que mostra que totes les dades enviades entre el vostre visitant i el lloc estan xifrades de manera que els pirates informàtics i altres dispositius d'exploració de la xarxa no puguin capturar-les fàcilment. A un lloc web segur és imprescindible avui dia, sense excepcions.\nOptimitzar la velocitat de la pàgina – Els sistemes moderns de gestió de continguts són plataformes basades en bases de dades que cerquen, recuperen i presenten el vostre contingut als usuaris. Hi ha un munt de factors que afecten la velocitat de la pàgina - tot això es pot optimitzar. Els usuaris que visiten una pàgina web ràpida tendeixen a no rebotar i sortir... de manera que els motors de cerca presten molta atenció a la velocitat de la pàgina (Core Web Vitals se centra bastant en el rendiment del vostre lloc).\nOptimització a la pàgina – La manera com s'organitza, construeix i presenta la teva pàgina a un rastrejador del motor de cerca ajuda el motor de cerca a entendre quin és el contingut i per a quines paraules clau s'ha d'indexar. Això pot incloure les etiquetes de títol, els encapçalaments, els termes en negreta, el contingut emfatitzat, les metadades, els fragments enriquits, etc.\nMetadades – La metadada és informació invisible per a l'usuari visual d'una pàgina web, però que està estructurada d'una manera que pot ser consumida fàcilment per un rastrejador del motor de cerca. La gran majoria de plataformes de gestió de continguts i plataformes de comerç electrònic tenen camps de metadades opcionals que hauríeu d'aprofitar per indexar millor el vostre contingut correctament.\nEsquema – L'esquema és un mitjà per estructurar i presentar dades dins del vostre lloc que els motors de cerca poden consumir fàcilment. Una pàgina de producte d'una pàgina de comerç electrònic, per exemple, pot contenir informació sobre preus, descripcions, recomptes d'inventari i altra informació que els motors de cerca mostraran amb una optimització alta. fragments rics a les pàgines de resultats del motor de cerca.\nEnllaç intern – La jerarquia del vostre lloc i la navegació és representativa de la importància del contingut del vostre lloc. S'han d'optimitzar tant per al vostre usuari com per presentar als motors de cerca quines pàgines són més crítiques per al vostre contingut i experiència d'usuari.\nEnllaços d'entrada rellevants i autoritzats – Els enllaços al vostre lloc des de llocs externs segueixen sent crítics per a la classificació, però s'han d'elaborar una estratègia molt acurada si voleu accelerar la vostra classificació. La divulgació de Blogger, per exemple, podria oferir llocs rellevants del vostre sector que tinguin una bona classificació amb contingut que incorpori un enllaç a la vostra pàgina o domini. Tanmateix, s'hauria d'aconseguir amb un contingut excel·lent... no empès a través de correu brossa, intercanvis o esquemes d'enllaços de pagament. Una bona manera de produir enllaços d'entrada molt rellevants i autoritzats és produint-ne un excel·lent Canal de YouTube optimitzat. Una bona manera d'aconseguir enllaços és produir i compartir una infografia fantàstica... com va fer Red Website Design a continuació.\nCerca local – Si el vostre lloc és representatiu d'un servei local, incorporant indicadors locals com ara codis d'àrea, adreces, punts de referència, noms de ciutats, etc. perquè els motors de cerca indexin millor el vostre contingut per a la cerca local. A més, la vostra empresa hauria d'incorporar Google Business i altres directoris de confiança. Google Business garantirà la visibilitat al mapa associat (també conegut com a paquet de mapes), altres directoris validaran la precisió del vostre negoci local.\nUf... això és una mica. I proporciona una bona visió de per què un consultor de tecnologia de cerca pura simplement no és suficient. El rànquing de cerca orgànica d'avui requereix un equilibri entre estrateg de continguts, tecnòleg, analista, comercialitzador digital, especialista en relacions públiques, arquitecte web... i tot el que hi ha entremig. Per no parlar de com interactuareu amb els visitants Quan arriben: des de la captura de dades, el mesurament, les comunicacions de màrqueting, els viatges digitals, etc.\netiquetes: divulgació de bloggersvitals bàsics de la webGoogleempresa de googlefactors de classificació de Googlehttpsinfografiavinculació internalinksdirectoris localscerca localmetadatamobile-firstoptimització a la pàginarànquing orgànicrecerca orgànicadivulgacióvelocitat de la pàginaoptimització de la velocitat de la pàginafactors de classificaciófragments ricsesquemaesquema.lloc web segurseoinfografia SEOarquitectura del llocsslexperiència d'usuari