S’inicia el lliurament de les acreditacions als preveres concelebrants - Arquebisbat de Barcelona\nS’inicia el lliurament de les acreditacions als preveres concelebrants\nAls preveres i religiosos: Benvolguts, Posem en el vostre coneixement que a partir de demà, dia 26 d’octubre s’inicia el lliurament de les acreditacions als preveres concelebrants. – Dates de lliurament: del dimarts, 26 d’octubre, al divendres, 29 d’octubre – Horari: Matins, de 9 a 13.30 hores – Lloc: Sant Sever, 9. Barcelona Es recomana [...]\nAls preveres i religiosos:\nPosem en el vostre coneixement que a partir de demà, dia 26 d’octubre s’inicia el lliurament de les acreditacions als preveres concelebrants.\n– Dates de lliurament: del dimarts, 26 d’octubre, al divendres, 29 d’octubre\n– Horari: Matins, de 9 a 13.30 hores\n– Lloc: Sant Sever, 9. Barcelona\nEs recomana que cada prevere reculli la seva acreditació. En el cas que ho hagi de fer algú en nom d’un altre, caldrà que presenti la fotocòpia del carnet d’identitat del prevere del qual recull l’acreditació.\nEls preveres de les altres diòcesis catalanes podran recollir les seves acreditacions a la secretaria general del Bisbat corresponent.\nEls preveres que pertanyen a les diòcesis de fora de Catalunya i no puguin recollir-la en aquest termini, ho podran fer el mateix dia 7 a l’oficina habilitada prop del Temple, a la Llar Marillac, del carrer Provença, 384, a partir de les 7 hores, preferentment de 7 a 8.\nCoordinador diocesà de la visita del Sant Pare a Barcelona\nBarcelona, 25 d’octubre de 2010


Perduts enmig del no-res - Ara.cat\nFerran: En principi no h ha res més que espai buit. De fet, poden haver-hi algunes galàxies sueltes, però en una densitat molt menor que la resta de l’Univers. Matèria fosca no sembla. Tot i que no la veiem, gravitatòriament actua com la matèria normal. En realitat ho has d’imaginar com si l’univers fos escuma feta de bombolles i tota la matèria estigués a la membrana de les bombolles. Dins simplement no hi hauria res.\nquè hi ha dins d’aquests buits còsmics? Si no hi ha matèria, què hi ha? I la antimatèria, la matèria fosca, la energia fosca, on són?\nno estem perduts en el no-res,que seria la absencia de un univers de materia,estem perduts en aquest univers material del que el buit es una part,i som el centre moral del univers.i la part del univers a on la materia ha pres formes mes complexes.\nsí, de vegades tinc la sensació de trobar-me vora un gran buit, segons qui sento parlar.\nTan espai buit que hi ha i tan cars que són els solars quan et vols fer una casa!\nNo, si encara serà normal que ens sentim sols i per això tenim tantes ganes de buscar aliens… (però aliens de debò, no dels que pugui haver en les galàxies d’aquí al costat…)


Cicle de Cinema a la fresca sobre Mobilitzacions Civils - CatFAC\nSisèna edició del cicle de cinema sobre mobilitzacions civils! T’agrada el cinema? I els documentals? T’interessen els moviments socials? Vols passar alguns vespres d’estiu veient pel•lícules i documentals a la fresca i gaudint d’un pica-pica?\nEnguany des del Consell de Joventut de Barcelona (CJB) tornem a posar en marxa el cicle de cinema sobre mobilitzacions socials, que arriba ja a la seva Sisèna edició! Vine al Cicle de Cinema a la Fresca sobre Mobilitzacions Civils del CJB!\nDijous 2, a le s 21h\nEntitat promotora: Federació d’Associacions Cannàbiques de Catalunya (CatFAC)\nDocumental: Cannalunya, una crònica sense fum\nSinopsis: Una visió diferent d’un moviment que es va inicia fa 23 anys i encarà continua vigent amb l’objectiu d’aconseguir una millora social que prioritzi el respecte, l’autonomia, i no les actituds repressives i punitives amb uns alts costos socials i econòmics. La defensa dels drets de les persones usuàries i dels petits productors, la sostenibilitat ecològica i el benefici social predominen sobre altres interessos. El dret a la salut, al lliure desenvolupament de la personalitat, a la informació i a la seguretat són valors preponderants en un camí que construïm tota la societat conjuntament.\nDirecció: Miquel Ardèvol. RECORD Produccions\nDijous, 9 de juliol, a les 21h\nEntitat promotora: Servei Civil Internacional (SCI)\nDocumental:Temps de CanVi(e)s\nSinopsis: És un projecte documental d’alumnes de l’escola DateCuenta que reflexiona sobre diferents conceptes (violències, model de ciutat, autogestió) arrel del desallojament, el maig de 2014, del centre social ocupat Can Vies del barri de Sants a Barcelona\nDirecció: Alumnes de l’escola DateCuenta\nEntitat promotora: Associació Universitària Sin Vergüenza\nDocumental: Cómo sobrevivir a una plaga\nSinopsis: El documental presenta els esdeveniments que van portar a un grup de joves, la majoria seropositius, a trencar el silenci i convertir-se en guerrers radicals per fer front al govern d’EUA i exigir que se li parés esment i se solucionés el problema que s’estava desencadenant entre la comunitat gai dels anys 80: la SIDA. Molts d’ells, convençuts que l’única cosa que havien de perdre era la seva pròpia vida, van començar un moviment conformat per dues coalicions en aquest país: ACT UP i TAG (Treatment Action Group), el feroç activisme del qual va aconseguir que avui la SIDA no sigui una sentència de mort sinó una condició manejable.\nDirecció: David France\nDijous 23 de Juliol, a les 21h\nEntitat promotora: Dones lesbianes, bisexuals i pansexuals a Catalunya (LesBiCat)\nDocumental: Yes we fuck\nSinopsi: És un documental que vol abordar la sexualitat en persones amb diversitat funcional, les persones anomenades discapacitades. Antonio Centeno, activista del moviment del Vida independent, i Raúl de la Morena, realitzador de documentals, han iniciat aquest projecte que vol visualitzar, principalment, el sexe en persones amb diversitat funcional i generar així un nou imaginari col·lectiu on totes i tots, sense complexos, sense censures, sense prejudicis i sense discriminacions, puguem gaudir del sexe.\nMes Informacio: Consell de la Joventut de Barcelona\nBy admin|2015-06-18T07:56:12+00:00junio 17th, 2015|comunicados|


DOCUMENT MARC DE COOPERACI� PER AL DESENVOLUPAMENT A LA UNIVERSITAT DE GIRONA\nSessi� n�m. 3/04 del Consell de Govern de 28 d'octubre de 2004\nExposici� de motius: El passat 10 de juny de 2004 el Consell de Govern de la UdG va aprovar la nova composici� de la Comissi� de Cooperaci� per al Desenvolupament de la UdG. At�s que, en el marc dels Estatuts de la nostra universitat i en compliment dels objectius i propostes d�actuaci� definides per la Planificaci� Estrat�gica 2004-2007, la Comissi� ha rebut l�enc�rrec de definir una pol�tica estable de Cooperaci� per al Desenvolupament i donar a con�ixer el paper de l�Oficina de Cooperaci�.\nAt�s que, sobre la base de documents anteriors, el treball de la Comissi� ha perm�s redactar una nova proposta, es sotmet a l�aprovaci� del Consell de Govern de la UdG el Document Marc sobre Cooperaci� per al Desenvolupament de la Universitat de Girona.\nDOCUMENT MARC SOBRE LA COOPERACI� PER AL DESENVOLUPAMENT A LA UNIVERSITAT DE GIRONA (horitz� 2007)\nEls Estatuts de la Universitat de Girona estableixen en el seu Pre�mbul que:\n�La Universitat de Girona assumeix la seva responsabilitat en tot all� que signifiqui den�ncia de les desigualtats i de les injust�cies i vol incidir, a trav�s de la seva vocaci� estrictament universit�ria, en el comprom�s social dels programes i projectes d�ajuda al desenvolupament i cooperaci� amb els pa�sos menys privilegiats. Tamb� proclama, finalment, el seu respecte als valors mediambientals, i la condemna a qualsevol forma d�agressi� f�sica o moral a les persones, a les cultures o drets humans i expressa la seva voluntat de fer prevaler la solidaritat i la toler�ncia per damunt de qualsevol consideraci�. Sobre els esmentats principis i compromisos de solidaritat b�sics la nostra universitat desitja promoure i situar les accions de cooperaci� per al desenvolupament en el context d�una pol�tica i estructura organitzativa clara i estable a mitj� termini. Amb aquest objectiu el present document marc pret�n definir una estrat�gia i un escenari conegut per la comunitat universit�ria i per els agents que, en col�laboraci� amb la UdG, desenvolupen la seva actuaci� en aquest camp. 1. OBJECTIUS DE LA POL�TICA DE COOPERACI� A LA UdG\nLa UdG t� la voluntat de promoure, realitzar i donar suport a activitats de cooperaci� pel desenvolupament en aquells �mbits i zones on pugui exercir de manera m�s efectiva la seva capacitat de transformaci� i millora de les condicions de vida de les persones. Per aquesta ra� situa el seu camp d�actuaci� preferent en aquells pa�sos de menor �ndex de desenvolupament hum� (IDH), en situacions de greu desequilibri social i en els sectors de poblaci� del nostre entorn m�s desafavorits.\nEs prioritzaran actuacions centrades en\nla realitzaci� d�activitats de cooperaci� per al desenvolupament que incideixin en\nl��mbit de l�alfabetitzaci� i l�educaci� fonamental, l�eradicaci� de la pobresa, la promoci� de la salut, la cobertura de les necessitats socials i la infrastructura b�sica, el desenvolupament del teixit associatiu, el foment de la pau, la sostenibilitat ambiental, la capacitat d�emprendre, la promoci� dels drets humans, el drets de les dones, dels pobles ind�genes, la protecci� a la inf�ncia, el foment d�un comer� just i solidari,\ni tamb� accions que promoguin l�equitat cient�fica i tecnol�gica, aix� com aquelles actuacions que es considerin d�inter�s.\nPer tal de desenvolupar aquests compromisos, la UdG assumeix la seva responsabilitat com actor social i posa a disposici� de d�aquest fins el seu potencial hum�, coneixements i equipaments. Tamb� manifesta la seva ferma intenci� de destinar una part dels seus recursos econ�mics a la consecuci� d�aquest prop�sit.\nLa Universitat de Girona centrar� els seus esfor�os en mat�ria de cooperaci� tant en tirar endavant projectes i programes propis com en l�establiment de col�laboracions amb d�altres universitats i agents socials (organismes, institucions p�bliques, ONG�s, empreses privades,...). En aquest sentit, tamb� perseguir� l�obtenci� d�ajuts econ�mics, log�stics o materials d�aquelles persones, entitats i organismes que permetin incrementar el seu potencial per desenvolupar els projectes de cooperaci�.\nA partir d�aquests criteris generals es pret�n que el programa de cooperaci� de la UdG es fonamenti en els seg�ents objectius espec�fics:\n� Avaluar permanentment les necessitats d�intervenci� en mat�ria de cooperaci� a partir dels suggeriments i propostes del personal de la UdG, els contactes amb agents socials i el seguiment dels mitjans de comunicaci�.\n� Identificar, con�ixer i donar suport a les iniciatives de cooperaci� dels membres de la comunitat universit�ria.\n� Educar, sensibilitzar i mobilitzar envers la cooperaci� per al desenvolupament i la solidaritat a tota la comunitat universit�ria i a la poblaci� en general.\n� Promoure que el professorat, PAS i estudiants de la UdG, liderin i realitzin, amb efic�cia, activitats i projectes de cooperaci� per al desenvolupament o col�laborin en projectes i activitats de cooperaci� per al desenvolupament coordinats per d�altres institucions.\n� Garantir la informaci� i formaci� dels membres de la comunitat universit�ria que participin en projectes de cooperaci�.\n� Establir convenis de col�laboraci� en mat�ria de cooperaci� amb universitats i institucions d�aquelles zones d�actuaci� preferent.\n� Convocar beques i ajuts amb els recursos propis per finan�ar accions i projectes de cooperaci�.\n� Estimular i facilitar la concurr�ncia dels cooperants a convocat�ries d�ajuts alienes d�entitats p�bliques o privades.\n� Oferir ajuts d�emerg�ncia com a resposta r�pida enfront de situacions catastr�fiques.\n� Articular els procediments per facilitar la donaci� de materials desafectats de la universitat de Girona (equips inform�tics, aparells audiovisuals, instruments de laboratori,...).\n� Organitzar campanyes que facilitin l�obtenci� de materials i recursos per a la cooperaci� entre els membres de la comunitat universit�ria (aliments, medicaments, ulleres, donacions personals,...).\n� Impulsar la participaci� de la comunitat universit�ria en tasques de voluntariat per la cooperaci�.\n� Dotar-se d�un fons documental en temes de cooperaci�.\n� Fomentar altres activitats emmarcades en la cooperaci� per al desenvolupament que la Comissi� de Cooperaci� per al Desenvolupament, aix� com el rectorat, consideri oportunes.\n2. ESTRUCTURA ORGANITZATIVA DE LA COOPERACI� A LA UdG\nLes potencialitats de la universitat en mat�ria de cooperaci� es basen, essencialment, en el treball desinteressat de moltes persones. Tanmateix, resulta imprescindible per la UdG dotar-se d�una estructura organitzativa que permeti la promoci� de les activitats de cooperaci�, la definici� de prioritats i el suport i coordinaci� a les iniciatives en les que es participi.\n�s molt important que els membres de la comunitat universit�ria i els altres agents que treballin en cooperaci� per al desenvolupament, en col�laboraci� amb la UdG, coneguin aquesta estructura, i la interpretin com un marc obert a la participaci� i al servei dels objectius que anteriorment s�han definit.\nAmb la voluntat d�afavorir i potenciar accions de cooperaci� des de la UdG, l�any 1995 es va crear la Delegaci� d�Afers de Cooperaci� per al Desenvolupament i l�any 2001 l�Oficina de Cooperaci� per al desenvolupament, actualment adscrita al Vicerectorat d�Estudiants i Relacions Exteriors, per tal de portar a la pr�ctica totes aquelles iniciatives que s�encaminessin a aquests objectius. La Junta de Govern de la UdG en data de 30 de maig del 2002 va aprovar la creaci� de la Comissi� de Cooperaci� per al Desenvolupament per tal de definir i concretar els eixos rectors de la pol�tica de cooperaci� per al desenvolupament de la nostra Universitat d�una manera participativa i el Consell de Govern de 10 de juny de 2004 va aprovar la modificaci� i ampliaci� d�aquesta Comissi� i tamb� la renovaci� futura dels seus membres. 2.2. LA COMISSI� DE COOPERACI� PER AL DESENVOLUPAMENT\nLa Comissi� de Cooperaci� per al Desenvolupament de la Universitat de Girona (en endavant la Comissi�) �s l��rgan d�assessorament que, per delegaci� del Consell de Govern, defineix les l�nies d�actuaci� en mat�ria de cooperaci� per al desenvolupament de la Universitat de Girona.\n2.2.1.Composici�. La Comissi� est� composta pels membres seg�ents:\na) Vicerector d�Estudiants i Relacions Exteriors, que actuar� com a president de la Comissi�.\nb) Adjunta al Vicerectorat per a temes de cooperaci� i voluntariat, que actuar� com a secret�ria.\nc) Membres del personal acad�mic.\nd) Membres del personal d�administraci� i serveis.\ne) Membres dels estudiants.\nf) Membres de les associacions de la UdG. 2.2.2. Funcions.\nLes funcions de la Comissi�, en el camp de la cooperaci� per al desenvolupament s�n:\na) Definir la pol�tica d�actuacions de la UdG en aquesta mat�ria.\nb) Promoure internament i externa activitats de cooperaci�.\nc) Realitzar propostes d�assignaci� de recursos econ�mics als diferents projectes o activitats. d) Garantir la coher�ncia i l�efic�cia de les accions realitzades.\ne) Vetllar per l�obtenci� dels recursos econ�mics necessaris per a la realitzaci� de les activitats. f) Fer el seguiment i l�avaluaci� dels projectes i activitats finan�ades.\ng) Con�ixer els ingressos i les despeses que la UdG destini anualment per aquest concepte.\nh) Difondre les activitats, els projectes realitzats i els resultats obtinguts.\ni) Aprovar i presentar anualment un informe al Consell de Govern sobre les activitats realitzades aix� com el dest� que s�ha donat al fons destinat a cooperaci�.\nj) Difondre a tota la comunitat universit�ria, pel seu coneixement, l�informe presentat al Consell de Govern.\nk) Promoure la signatura de convenis de col�laboraci� amb altres institucions.\nl) Proposar l�organitzaci� d�activitats d�educaci� i sensibilitzaci� adre�ades a tota la comunitat universit�ria i a la poblaci� en general en mat�ria de solidaritat i cooperaci� per al desenvolupament. m)\nImpulsar iniciatives de promoci� i formaci� del voluntariat entre els treballadors i estudiants de la UdG. n) Promoure activitats de col�laboraci� amb entitats vinculades a la UdG mitjan�ant convenis.\no) Convocar ajuts a projectes.\np) Definir els territoris i �mbits d�actuaci� prioritaris en cooperaci� i en situacions d�emerg�ncia.\nq) Crear, quan ho consideri oport�, comit�s t�cnics per l�avaluaci� i assessorament de projectes. D�aquests comit�s en podran formar part tant personal de la comunitat universit�ria com experts externs a la UdG. 2.3. L�OFICINA DE COOPERACI� PER AL DESENVOLUPAMENT\nLa Universitat de Girona ha creat i dotat amb infraestructura i personal l�Oficina de Cooperaci� per al desenvolupament (a partir d�ara l�Oficina) amb la finalitat de recolzar les actuacions que porten a terme els membres de la comunitat universit�ria, aix� com promoure, dissenyar i endegar aquelles que es consideri impulsar des dels �rgans de govern de la universitat en mat�ria de cooperaci� al desenvolupament.\n2.3.1. Funcions de l�Oficina\nL�Oficina t� assignades les seg�ents funcions:\n� Canalitzar la informaci� sobre aspectes relacionats amb la cooperaci� pel desenvolupament i traspassar-la a la comunitat universit�ria. � Informar, assessorar i recolzar als membres de la comunitat universit�ria que ja portin a terme o que vulguin iniciar projectes de cooperaci� per al desenvolupament o vulguin conc�rrer a convocat�ries d�ajuts pr�pies o alienes.\n� Facilitar el contacte entre membres de la comunitat universit�ria i altres entitats socials dedicades a cooperaci� per al desenvolupament. � Organitzar, a proposta de la Comissi� de Cooperaci�, activitats de formaci� i sensibilitzaci� en mat�ria de cooperaci� per al desenvolupament, ja sigui per iniciativa pr�pia o en col�laboraci� amb d�altres centres de la UdG o entitats externes.\n� Informar, difondre i fer el seguiment de les despeses i actuacions dels projectes subvencionats per la Universitat de Girona. � Exercir el control del pressupost i les despeses assignades a cooperaci� per al desenvolupament.\n� Impulsar i coordinar les campanyes de recollida i tramesa de materials o fons destinats a cooperaci� per al desenvolupament (aliments, donacions personals, etc...) � Elaborar informes de seguiment i econ�mics que li sol�liciti, tant la Comissi� de Cooperaci� com els �rgans corresponents de la universitat.\n� Coordinar les accions de voluntariat per a la cooperaci� endegades en el marc de la UdG.\n� Mantenir actualitzada la p�gina web de l�Oficina amb la finalitat de posar la informaci� del qu� es fa a la UdG a l�abast de tothom.\n� Mantenir el fons documental en temes de cooperaci� i posar-lo a disposici� dels peticionaris.\n� Altres que li puguin ser encomanades per la Comissi� de Cooperaci� o els �rgans de Govern de la UdG.\n3. RECURSOS I MITJANS PER A LA COOPERACI�\nLes activitats de cooperaci� per al desenvolupament promogudes per la Comissi� es duran a terme amb el treball desinteressat i voluntari dels membres de la comunitat universit�ria i els recursos humans, materials i financers que la UdG hi assigni.\nEls recursos econ�mics destinats a cooperaci� per al desenvolupament es fixaran anualment en els pressupostos de la UdG i procedeixen de.\n� El 0,7% dels ingressos per estudis propis. � El 0,7% d�altres ingressos propis de la UdG (Matr�cules estudis oficials, Estudis de Graduat, Serveis com Biblioteca, Publicacions, Esports, LGR, SIGTE, Lleng�es Modernes, entre d�altres i Ingressos Patrimonials del cap�tol V.\n� El 0,7% dels convenis de col�laboraci� en transfer�ncia de tecnologia i ajuts en projectes de recerca signats per la Universitat de Girona.\n� Les aportacions volunt�ries de la comunitat universit�ria.\n� Les ajudes externes que es puguin rebre. La Comissi� de Cooperaci� determinar� anualment la distribuci� dels pressupostos ordinaris assignats per la UdG a Cooperaci�. En cas de romanents la Comissi� proposar� al Consell de Govern la seva destinaci�.\n4. ACCIONS DE COOPERACI� QUE S�IMPULSARAN DES DE LA UdG .\nDes de la UdG es donar� recolzament i s�impulsaran les seg�ents actuacions: � Projectes prioritaris de la UdG. Es consideraran com a tals aquells projectes que, pel seu abast, pel protagonisme que hi t� la UdG, per la voluntat manifesta de la nostra universitat en convenis espec�fics, per la seva recurr�ncia i/o consolidaci�, pels seus elevats requeriments econ�mics, etc., des de la universitat es consideri que cal donar-hi suport. Per a ser considerat com a projecte prioritari caldr� conc�rrer a les convocat�ries espec�fiques que s�establiran a l�efecte. � Convocat�ries d�ajuts Rigoberta Mench� a mobilitat i projectes de cooperaci� per al desenvolupament. Aquests ajuts es convocaran anualment amb l�\nobjectiu donar suport econ�mic a projectes de cooperaci� per al desenvolupament i facilitar la participaci� dels membres de la comunitat universit�ria en aquestes actuacions. Els ajuts a projectes hauran de centrar-se en: accions puntuals, inici de projectes liderats per la UdG, o en la participaci� de membres de la comunitat universit�ria en projectes liderats per altres institucions.\nEls ajuts a mobilitat es destinaran a finan�ar les despeses de viatge dels estudiants, personal acad�mic o d�administraci� i serveis de la UdG, que participin en projectes i actuacions de cooperaci� per al desenvolupament. � Ajuts d�emerg�ncia. La UdG dedicar� una part del seu pressupost de cooperaci� a oferir ajuts per a pal�liar situacions d�emerg�ncia, en zones que hagin sofert cat�strofes naturals o conflictes b�l�lics. Els ajuts s�adre�aran a contribuir al proc�s de reconstrucci� i rehabilitaci� d�aquestes zones o a la millora de les condicions de vida de la poblaci� afectada. Amb la finalitat de sumar esfor�os, la canalitzaci� dels ajuts es vehicular� en coordinaci� amb la Coordinadora d�ONG�s de les comarques gironines, del Fons Catal� de Cooperaci� o d�entitats i institucions que actu�n a les zones afectades. � Sensibilitzaci� i formaci� de la comunitat universit�ria. Des de l�Oficina de Cooperaci� per al desenvolupament, s�impulsaran activitats que incideixin en l�educaci� i la formaci� de tota la comunitat universit�ria vers la cooperaci� per al desenvolupament, la pau i la solidaritat. Aquestes actuacions es portaran a terme des per iniciativa de la Comissi� de Cooperaci�, en col�laboraci� amb centres i serveis de la UdG i/o amb entitats i institucions dedicades a la cooperaci�. � Campanyes. Des de l�Oficina s�impulsaran i es col�laborar� en campanyes que incideixin en la cooperaci� per al desenvolupament. Des de la pr�pia UdG s�impulsar� la campanya de recollida del 0,7% entre tots els membres de la comunitat universit�ria i en col�laboraci� amb d�altres entitats i institucions de materials, aliments, medicaments,... que aquestes sol�licitin.\n� Cessi� de materials. Des de l�Oficina s�informar� de com poder fer donacions de materials per ajudar a les actuacions de cooperaci� que porti a terme la UdG o amb la seva col�laboraci� i vetllar� perqu� es portin a terme els procediments necessaris per assolir la seva desafectaci� i entrega.\n� Altres actuacions. En el pressupost destinat a cooperaci� es destinar� un fons de reserva per tal que, tant des de la pr�pia Comissi� com des del rectorat es puguin portar a terme actuacions que per la seva immediatesa o naturalesa no siguin contemplades en cap dels apartats anteriors. 5. DISTRIBUCI� DELS RECURSOS ECON�MICS DE COOPERACI� A LES DIFERENTES ACTUACIONS .\nEls pressupost ordinari destinat a cooperaci� per al desenvolupament es distribuir� de la seg�ent manera:\n35% en els projectes o actuacions de cooperaci� per al desenvolupament, prioritzats per la UdG. Aquesta prioritat l�establir� la Comissi� de Cooperaci� bianualment i podr� decidir de renovar o revocar aquesta prioritat.\n30% a projectes i actuacions de cooperaci� per al desenvolupament presentats en el marc de les beques Rigoberta Mench�.\n25 % en activitats d�educaci� i sensibilitzaci� de la comunitat universit�ria i la poblaci� en general i en projectes i activitats de formaci� del voluntariat.\n5% per accions d�emerg�ncia.\n5% com a fons de reserva per d�altres actuacions. En cas de romanents la Comissi� proposar� al Consell de Govern la seva destinaci�.\nGirona, 3 de novembre de 2004


Josep Llopart: "Volem que el romanent de tresoreria reverteixi en millores per a la nostra gent"\nEntrevistem Josep Llopart, batlle de Piera\nDes del desembre, Josep Llopart és batlle de Piera, en una coalició que reuneix a PDeCAT, PSC i Comuns. Llopart ha estat en diverses responsabilitats al consistori durant una dècada i va ser batlle de 2017 a 2018. Ara, el govern tricolor engega una nova etapa per al municipi i incorporen més de 8,3 milions d'euros del romanent al pressupost. Llopart anuncia un salt de qualitat amb aquestes inversions.\nDavid Sànchez: "La veu del territori, del món local i de la ciutadania, s’ha d'escoltar"\nAquest mes de maig l'Ajuntament de Jorba ha anunciat que convocarà una consulta popular no referendària sobre el Pla Director Urbanístic d'Activitat Econòmica de la Conca d'Òdena, tal com proposava la plataforma ciutadana Jorba reflexiona. A més, l'Ajuntament ampliarà la consulta a altres temes que siguin d'interès per al futur del municipi, com ara els projectes d'instal·lacions d'energies renovables. AnoiaDiari en parla amb l'alcalde de Jorba, David Sànchez (ERC).\nCarles Capdevila: "Oferim titulacions que les empreses busquen i això fa que els joves es puguin quedar al territori"\nEntrevistem Carles Capdevila, Delegat del Rector al Campus Universitari Igualada-UdL\nDilluns, 31 maig 2021. 03:00\nAlba Vergés: "Deixo la conselleria de Salut amb un procés de vacunació que ha estat un èxit"\nEntrevistem Alba Vergés, Consellera de Salut la darrera legislatura\nLa igualadina Alba Vergés, de 42 anys, serà diputada aquest mandat i abandona la conselleria de Salut. Un departament on ha estat tres anys i on ha entomat una de les crisis més crítiques de la nostra història. Toni Cortés Minguet parla amb ella d'aquests tres anys i especialment el darrer i també del futur del Govern català, presidit des d'aquesta setmana per Pere Aragonès.\nEntrevistem Marc Castells, batlle d’Igualada\nEl 22 de maig del 2011, CiU aconseguia deu regidors a les eleccions municipals, amb Marc Castells de cap de llista. Amb el pacte amb ERC, Marc Castells completava una majoria absoluta que el portava a l'alcaldia. Amb el batlle igualadí durant aquesta dècada, fem balanç d'aquests anys i de les perspectives de futur que té la ciutat, en un moment complex i crític després de l'impacte de la COVID-19.\nBernat Biosca: “La gent ha de saber que la indústria de la moda de Catalunya té el seu centre tecnològic a Igualada”\nLes veus de 20 anys de FITEX (1): Bernat Biosca és impulsor de FITEX i director General d’Escorpion\nL’economista Bernat Biosca està al capdavant d’una de les marques de moda igualadines amb més trajectòria i prestigi: Escorpion. Membre d’una família implicada des de sempre en les associacions empresarials del sector, ara fa vint anys Bernat Biosca va ser una peça clau per la creació de la Fundació per la Innovació Tèxtil FITEX. Parlem amb ell del paper de FITEX i de la indústria tèxtil igualadina.\nEntrevistem David Alquézar, batlle de Tous i president comarcal d’ERC\nDavid Alquézar (1979) és el batlle de Tous des de 2007 i la tardor de 2018 va rellevar a Meritxell Humbert com a líder d'Esquerra a l'Anoia. En l'equador del mandat 2019-2023, parlem amb ell de la situació política a la comarca (és un dels representants d'ERC al Consell Comarcal) i també l'afectació dels nous projectes de renovables a la comarca. Tous és un dels municipis més afectats: la central solar Matacan inclou gairebé 120 hectàrees del seu municipi.


Raimat Natura - Turisme 360\nRaimat Natura és un espai natural de més de 700 hectàrees enmig de vinyes on reservar-hi activitats de tot mena on el denominador comú és la voluntat de gaudir de l'entorn. Endogastronomia, senderisme, rutes en bicicleta o, fins i tot, viatges en globus aerostàtic són algunes de les propostes que es fan a tan sols 15 km de Lleida.\nRaimat Natura Raimat Natura és un espai natural de més de 700 hectàrees enmig de vinyes on reservar-hi activitats de tot mena on el denominador comú és la voluntat de gaudir de l'entorn. Endogastronomia, senderisme, rutes en bicicleta o, fins i tot, viatges en globus aerostàtic són algunes de les propostes que es fan a tan sols 15 km de Lleida. https://360.turismedelleida.cat/llocs/raimat-natura https://360.turismedelleida.cat/llocs/raimat-natura/@@images/image/large\nA finals de maig de 2021, Raimat obre les portes de l’entorn natural on creixen les seves vinyes. Sota el nom de Raimat Natura, els visitants poden caminar o anar en bicicleta per tres itineraris marcats en un espai de 700ha. Raimat també ofereix lloguer de bicicletes per hores, migdia i dia sencer (bicicletes per persones a partir de 16 anys i amb possibilitat de cadiretes per a nens fins a 18 kg) i una activitat de joc d’orientació autoguiat, per a grups de mínim 4 persones i segons disponibilitat.\nCompartir: Vine a conèixer l'Horta amb família\nBici entre vinyes\nL’Horta, una manera de viure Vols conèixer com es viu a l’Horta? Agafa la bici i segueix aquesta ruta. Coneixeràs productors de la zona, fins i tot una granja de gallines felices, i passaràs per poblacions petites, amb una gran història, i on els seus ciutadans encara tenen la terra com a principal activitat. Tot això per arribar a Raimat i poder passejar entremig d’un mar de vinyes.


La Policia reclama més de 19.000 euros en multes per excés de velocitat\nEl BOPA ha fet púbic aquest dimecres un llistat amb més de 400 infraccions, amb multes que van des dels 24 als 240 euros, corresponents majoritàriament als mesos d'abril al juliol d'enguany\nARA Andorra Andorra la Vella 03/08/2016 11:44\n651x366 Radars a la zona de la Bartra / ARXIU ANA Radars a la zona de la Bartra / ARXIU ANA\nEl Departament de Policia ha publicat aquest dimecres un edicte al Butlletí Oficial del Principat d’Andorra (BOPA) notificant a poc més de 400 conductors que han estat sancionats per excés de velocitat mitjançant dels radars instal·lats a la xarxa viària durant aquest any. Les sancions, que oscil·len entre els 24 i els 240 euros, ascendeixen a un total de 19.123,82 euros. El llistat es fa públic davant la impossibilitat de procedir a notificar-los la infracció personalment, ja que la Policia no disposa d'una adreça actual de les persones concernides, i després que no hagin recollit la notificació enviada per carta certificada amb acusament de recepció a les oficines de correus.\nEn total apareixen unes 400 persones, que van cometre infraccions per excés de velocitat entre els mesos d’abril i juliol d’aquest any, encara que també n’hi ha corresponents al mes de febrer, i que van ser registrades pels diversos radars que hi ha instal·lats a la xarxa viària del país. Juntament amb l'import, es fa públic el número de la sanció, el nom del titular del vehicle, la matrícula, i la data de la infracció.\nLes persones que apareixen a la llista disposen d'un termini de 10 dies hàbils a comptar de l'endemà de la data de publicació al BOPA per presentar les al·legacions que estimin pertinents. Si no fan ús d'aquest mitjà de defensa, es considerarà resolt l'expedient, notificada la sanció i ferm l'import. Així, transcorregut el termini de 10 dies hàbils esmentat, aquestes persones disposen de 13 dies hàbils per fer efectiu l’import davant del Departament de Policia. Passat aquest termini sense que s’hagi fet efectiu l’import de la sanció, es procedirà per via executiva mitjançant tramesa de l’expedient a la Batllia.\nCreu Roja Andorrana busca nous socis


La oftalmobiologia molecular i genètica, tema central d'un màster únic en les universitats | ADEIT\nLa Universitat de València ha organitzat el primer Màster en Oftalmobiologia Molecular i Genètica de les universitats espanyoles. Aquest nou curs, dirigit a metges, cirurgians, biòlegs i químics, se centra en una matèria nova i que, fins al moment, no havia estat abordada des del camp del postgrau.\n«Actualment no existeix a Espanya un màster que una els aspectes clínics i bàsics de la oftalmologia, juntament amb les noves tecnologies en ciències de la visió a nivell molecular i que aborde tant des del punt de vista pràctic com teòric tots aquests aspectes en investigació oftalmològica», expliquen des de la direcció del màster, que corre a càrrec dels doctors Manuel Díaz Llopis, catedràtic del Departament de Cirurgia de la Universitat de València; María Dolores Pinazo, professora d’aquest mateix departament; José María Millán, facultatiu de la Fe; i Vicente Calixto Zanón, cap de la línia d’investigació en Glaucoma de la Unitat d’Investigació Oftalmològica Santiago Grisolía.\nLa investigació en aquest àmbit és «el futur de la oftalmologia»\nLa biologia molecular i genètica, el futur de la investigació en oftalmologia\nLa investigació en aquest àmbit és –segons explica la doctora Pinazo- «el futur» de la oftalmologia. Una matèria «nova» que va començar finals del s.XX i principis del XXI i l’objectiu de la qual és explicar les malalties oculars mitjançant l’estudi dels mecanismes cel·lulars i moleculars que ho produeixen. Gràcies a la oftalmobiologia –explica la codirectora del màster– pot fer-se el que cridem oftalmologia intervencionista. Entre altres exemples, la doctora Pinazo subratlla la possibilitat de trobar una molècula que puga disminuir la mort de les cèl·lules gangrionals en el glaucoma. En aqueix cas, si es localitzen aqueixes molècules, es podria frenar o ralentir la mort de cèl·lules i l’aplicabilitat seria immediata, afirma. «Podria crear-se un test predictiu de mort cel·lular en el glaucoma per a saber quins individus són més susceptibles», conclou.\nEls millors professionals en el seu quadre docent\nEntre els punts forts d’aquest màster, la doctora Pinazo posa l’accent, especialment, en el seu professorat: «som molt afortunats per contar amb un quadre docent com el qual tenim en el màster, entre els quals es troben alguns de l’us millores oftalmòlegs, genetistes i biòlegs de les universitats espanyoles, així com destacats científics de les entitats gestores espanyoles de ciència i investigació i guardonats amb premis d’excel·lència com els premis Rei Jaume I».\nEl màster s’imparteix de manera semipresencial per a permetre –explica la doctora Pinazo- que els professionals en actiu de qualsevol part del país puguen especialitzar-se en aquest àmbit. A més, es complementa amb la realització de pràctiques en centres de referència en la matèria com en el Departament de Genètica de la Fe, en el Departament d’Epidemiologia i Salut Pública de la Facultat de Medicina o en la Unitat d’Investigació Oftalmològica de l’Hospital Doctor Peset, entre uns altres.\nA més de les pràctiques, el màster inclou altres deu mòduls en els quals s’inclouen, entre altres temàtiques, els mecanismes i processos bàsics de la transmissió del codi genètic, les tècniques bàsiques en genètica i biologia molecular, les beses genètiques i moleculars del sistema visual, la genètica i biologia molecular de la visió, la farmacogenética y farmacogenómica, la nutrigenética y nutrigenómica, la epidemiología molecular, les aplicacions de la oftalmologia molecular al diagnòstic i teràpia de les malalties oculars així com un mòdul d’eines de recerca bibliogràfica.


El Consell aprova un conveni de col·laboració entre l'IVAJ i el Consell Local de la Joventut d'Ontinyent - VilaWeb\nEl Consell aprova un conveni de col·laboració entre l’IVAJ i el Consell Local de la Joventut d’Ontinyent\nEl ple del Consell va aprovar divendres un conveni de col·laboració entre l’Institut Valencià de la Joventut (IVAJ) i el Consell Local de la Joventut d’Ontinyent per a contribuir al finançament dels seus programes d’actuació juvenil.\nEl conveni està destinat a fomentar l’associacionisme juvenil; promoure iniciatives que asseguren la participació dels joves en el seu àmbit en les decisions i les mesures que els afecten, i representar-los davant l’administració corresponent per a portar les seues propostes, demandes i necessitats al Consell Valencià de la Joventut.\nEntre les principals accions subvencionables a través dels convenis destaquen el foment de la participació i l’associacionisme juvenil; la col·laboració, formació i assessorament a les associacions juvenils, la informació juvenil, la divulgació dels drets juvenils amb atenció especial a la igualtat i promoció de la dona; el foment d’activitats solidàries i d’educació en valors, i la representació de la joventut davant l’administració.\nEn total, la Generalitat destinarà 104.000 euros per als 16 convenis aprovats. Els altres són amb els consells locals de joventut d’Alacant, Alzira, Castelló, Carcaixent, Elda, Elx, Gandia, Mislata, Novelda, Oliva, Quart de Poblet, Sant Joan d’Alacant, Sueca, València i Xàtiva.


NIENKE I LISA: d’agost 2010\nLlamps i trons! I alter egos...\nLa visita al museu del còmic de Brussel·les va deixar uns quants alter egos memorables.\nLa Nin fent de Rackham el Roig.\nTotes les criatures creuen que la seva mare\nés la més maca del món, excepte la meva.\nVeieu la bruixa de baix a la dreta del còmic? La Nin va assenyalar-la dient "mama!" un parell de vegades, o sigui que devia veure-hi una semblança molt evident. Primer li va dir a son pare, i quan vaig arribar jo, fins i tot m'hi va fer acostar per ensenyar-me que sortia al còmic. En fi... Si la poso aquí, però, és perquè no sé si sóc la que en surt més mal parada... Encara li quedava un alter ego per descobrir:\nL'opa! (l'avi d'Holanda!)\nPublicat per Maria a 7:55 Cap comentari:\nAprenent a parlar, IV\nMenjant, menjant, la Nin es va fent gran (rodolíííí)\nAra la Nienke ja diu un munt de paraules, i fins i tot apareixen les primeres frases. Té una manera molt graciosa de fer-les, sovint separant exageradament el subjecte del predicat. Estil:\nPanè. A terra -> m'ha caigut el xumet\nNena. P'ora -> una nena plora\nPuni. A carré -> l'Sputnik ha sortit\nA més, us poso algunes noves addicions al diccionari:\ntete -> Nienke, quan es veu en alguna foto.\nJocs i joguines:\nassè -> l'osset\nbum -> el timbal. Autoexplicatiu.\naquí dalt -> a collibè\nmusa -> música\nEl menjar que li agrada:\nsusà -> croissant\niurú -> iogurt\nsió -> cigrons\naua -> aigua\ntet -> llet\nah, i no ens ho deixem: "xinín!" que vol dir "xin-xin" i que fa servir per brindar amb qualsevol cosa: gots, culleres, bolígrafs, bunyols i qualsevol cosa que us pugueu imaginar.\nA muna, a dol. A pare, a tida, a mare, no vol. -> la lluna la pruna etcètera, encara que la part de "la pruna" se la salta sistemàticament.\nSol, sol, sol -> amb entonació de "sol solet". El mateix passa amb "peix, peix, peix", que s'ha de cantar amb l'entonació de "peix, peixet".\nPublicat per Maria a 12:06 1 comentari:\nAra fa dos anys\nAquesta nena ja té 2 anys\nEls meus avis de Girona tenen al menjador una placa que els van regalar quan van fer cinquanta anys de casats. Hi apareixen uns ocells dibuixats, hi ha un número "50" i el text: "Passen volant". Aquí encara no en portem cinquanta, però que passen volant, sí que ho sé del cert.\nFa just un any, quan celebràvem el primer aniversari de la Nin, vaig escriure-li un text, massa llarg per copiar-lo aquí, sobre com va anar el naixement. Encara que només en copio l'últim trosset, de fet és massa llarg per al format blog. Ja em perdonareu. Com sabeu, tinc tendència a allargar-me, i més quan explico una cosa que em toca tant de prop. A més, està redactat tal com raja, espero que s'entengui!\nAquest és el final del text:\n(...) Mentrestant, vaig anar tenint contraccions (que, per cert, fan mal) i passejant passadís amunt i avall i seient a la pilota enorme de color vermell que tenien allà al costat del llit. En una hora i mitja ja em feien un mal sèrio i el ginecòleg va tornar a passar a mirar. Me’n recordo que va dir que en mitja hora seria el moment perfecte per a l’epidural. Eren dos quarts d’una. Vam trucar el Bram que vingués; va arribar just per passar a la sala de parts. Aquella mitja hora se’m va fer llarga, però el pitjor va ser el quart d’hora de quan ja va dir que me la podien posar, l’estona que l’anestesista va trigar a fer tot el procés de punxar-me un cop dins de la sala de parts. L’epidural va ser com un bàlsam, el dolor va desaparèixer, i la sensació de les cames, també; es ben bé que el metge em deia que molt bé, perquè jo no notava res. Va ser un part fantàstic, amb públic, però tot anava tan rodat i jo estava tan bé que em sentia exhibicionista i encara hi hagués volgut més gent, el Crobi que mirava per la finestra i la Sara que no va poder venir. Deu minuts i tres empentes després, el ginecòleg ja va dir que se’t veia el cap; el Bram, que estava al meu costat, a l’esquerra, amb aquell gorret verd i tan mono, i la meva mare, van anar a mirar i van dir que sí emocionats. Me’n recordo molt, de la sorpresa, que fos tan ràpid: només feia un quart d’hora que fèiem feina! Sense dolor, sense dificultats, com qui diu m’hi acabava de posar... i ja sorties? Amb la següent empenta vas sortir. A mig empènyer ja em van dir que prou, i el ginecòleg va alçar entre les meves cames una coseta petita, coberta de greixet blanc, i jo no m’ho creia. Tu i jo ja havíem començat de bon peu amb un embaràs fantàstic, i seguíem així, amb un part deu dies abans i llest en una hora i mitja, contraccions i sala de parts incloses. Al llit de la sala de parts hi vaig estar mitja hora; vas sortir a les 13:50. Fillet, un any després, et puc dir una cosa: segueixes fent-ho tot igual de bé. No sé d’on has sortit, tan perfecta. I tan maca. I tota meva.\nDe seguida que van mirar les quatre coses que miren els metges te’m van posar damunt del pit, t’hi vas enganxar de seguida i després et vas quedar allà arraulideta, poca cosa com eres, embolicadeta amb la bata, i allà sí que em vaig emocionar una mica, i em va sortir alguna llagrimeta, però per sort teníem l’àvia que en vessava més i ningú s’hi va fixar. I el papa em va fer un petó molt maco que el Crobi va fotografiar, el primer petó de papes, però aquella foto s’ha perdut. En certa manera, així tindrà més llegenda. Ens n’haurem de recordar nosaltres mateixos.\nPublicat per Maria a 2:46 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Embaràs, Història d'una nena, Melosa\nSi mai tinc un jardí ja sé què hi posaré\nEl títol ja ho diu: acabem de tornar d'unes vacances, gairebé podríem dir que unes colònies, a Bèlgica. Molta gent em pregunta si hi havia altres nens, i sempre els contesto: setze de grans, i una de petita, la Nin. Una casa amb un jardí amb xarxa de volei, gronxadors i el fantàstic llit elàstic de la foto. Un menjador gran ple de jocs. Xaiets al jardí del costat. Més amunt del camí, un ase que s'acostava i li podies acariciar el llom i el morro. Una cuina on gairebé sempre hi havia algú disposat a donar-li patates xips o un iogurt: la Nienke s'ho ha passat bomba. I nosaltres també.\nÉs clar que ja teníem experiència: fa un mes ja en vam fer unes, de colònies, la conquesta de Prades. Però es mereix un post a banda, o sigui que ja en parlaré un altre dia, quan hagi fet col·lecta de fotos.\nPublicat per Maria a 8:24 1 comentari:\nDe vegades no sé d'on ha sortit\nUna coseta petita\nTe la mires i no saps quan és més maca, si quan menja, quan juga sola, quan juga amb tu, quan riu, quan canta, quan salta, quan t'abraça, quan empaita coloms, quan balla, quan es desperta o quan a poc a poc es va abandonant a la son i finalment es rendeix i la tens adormida en braços. La maternitat també és notar que se t'estova el cor quan fa qualsevol d'aquestes coses.\nEn aquests moments, si tens sort, després de mirar-te-la alçaràs els ulls i trobaràs un altre parell d'ulls que es desvien cap a tu, que també han estat mirant com la nena menjava, jugava, reia, cantava, saltava, t'abraçava, empaitava coloms, ballava, es despertava o a poc a poc s'abandonava a la son fins a quedar rendida als teus braços.\nSense dir res, perquè la nena no deixi de fer el que fa o no es desperti si dorm, intercanviareu una mirada que vol dir: "L'hem feta nosaltres". I sempre té un gran component d'incredulitat, aquesta mirada. Perquè això que hem fet nosaltres, aquest personatget que menja, juga, canta, riu, salta, abraça, empaita, balla, es desperta o s'adorm, és una millora tan impressionant sobre el material previ que sembla mentida. No m'ho crec, que l'hagi feta jo. De vegades no sé d'on ha sortit, diu la mirada.\nPublicat per Maria a 7:44 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Dia a dia, Melosa


Refugiats a Grècia, "la desesperança feta persona" | CatalunyaReligió.cat\nRefugiats a Grècia, "la desesperança feta persona"\n- L’Escola Pia inicia una campanya per implicar la seva comunitat en l’ajuda als refugiats\n- L’Escola Pia reforça l'acció social incorporant la Fundació Benallar\n(Glòria Barrete –CR) "Vull ser arquitecte i reconstruir Afganistan"; "vull ser metge i tornar a Síria". Aquests són alguns dels desitjos que en una cafeteria de Grècia han escrit menors no acompanyats. I són desitjos que la Sara Camps, professora i membre de l'equip de govern de l'Escola Pia de Catalunya ha copsat durant les tres setmanes d'estada a Grècia.\nUna estada que porta implícit un compromís a llarg termini. Fa temps que la Institució escolàpia ha pres una opció decidida per ser present en el sector social. Un any enrere, i davant la greu situació dels refugiats a les portes d'Europa, l'Escola Pia va demanar el suport de tota la comunitat educativa per acollir-los. Han donat passos al respecte. S'han fet càrrec de la Fundació Benallar per treballar en la necessitat de pisos d'acollida, però han volgut anar més enllà.\n"Ens plantegem com a Institució enviar professors i educadors a treballar amb els refugiats", explica la Sara Camps. Van començar a pensar-ho l'any passat i a principis de setembre van contactar amb persones i entitats d'allà. No avançaven. "Calia veure-ho sobre el terreny, contactar i conèixer de primera mà". La Sara fa pocs dies que ha tornat de Grècia, s'hi ha estat tres setmanes a Lesbos i a part del nord de Grècia. "He pogut veure què passa, què es fa quan arriben refugiats, com els reben i l'atenció que reben els infants".\n"La situació està molt malament, és lamentable", expressa Camps. A Lesbos, "el nivell zero", el camp que se suposa que és de registre està massificat. "Un camp pensat per acollir tres mil persones acull cinc mil"; un camp suposadament temporal i on "hi ha persones que viuen allà un o dos anys". Manca sovint la llum, o l'aigua. "Fa més d'un mes van haver-hi unes nevades espectaculars, la setmana passada van morir dos nois de fred, és lamentable".\nLa Sara recorda que no es pot entrar als camps, però els refugiats sí poden entrar i sortir lliurement un cop s'han registrat. Ha estat en els moments de sortida en què la Sara ha pogut parlar amb els refugiats. "Poden entrar i sortir lliurement però, per anar a on?", exclama Camps. "No tens papers, no tens diners, no tens res, i el camp es troba a uns deu quilòmetres de la capital de l'illa". A les portes dels camps s'han muntat uns petits cafès i locals on, si tenen diners, poden prendre un te, menjar un falàfel, i passar l'estona. "La seva vida és esperar, esperar i esperar, poca cosa més".\nLa desesperança feta situació real\nLa Sara havia vist moltes coses abans d'anar-hi, i havia llegit molt sobre el tema, però reconeix que "trobar-ho en primera persona és posar noms, mirades i històries". Afirma que l'experiència ha suposat un trasbals a nivell emocional, "encara estic paint-ho". Ha tornat a Catalunya amb totes les històries que ha conegut i deixar allà. "Et sents impotent, trista, Grècia és la desesperança feta persona, feta situació real".\nI ara què? La Sara té clar que ara toca sensibilitzar i posar fil a l'agulla al projecte pensat a l'Escola Pia. "Jo faig classe a alumnes, toca explicar-ho; quan algú que hi ha estat t'ho explica, et comunica d'una altra manera les coses que no pas mirant un reportatge, trist però és així".\nUn cop acabada l'estada, la Sara ja compta amb dades objectives per saber què fer i cap a on tirar. "Cal mirar possibilitats reals per poder anar a treballar sobre el terreny". Un dels elements claus és l'educació dels infants dels camps. "Hi ha un munt de nens que no han anat mai a escola, aquests infants, arribin on arribin, tornin al seu país o vagin a una altra banda s'hauran d'incorporar algun dia o altre a un sistema educatiu".\nL'educació dels infants, necessitat urgent\nHi ha nens amb quatre o cinc anys que no han trepitjat mai una aula, explica Sara Camps. "Hi ha problemes de concentració, dispersió, agressivitat per tot el que han viscut i vist". Alguns dels infants més grans refusen la idea d'anar a l'escola durant l'estada als camps. "Ja marxem!", diuen, "però són anys d'standby per a ells, per a tots".\nLa Sara ha pogut parlar amb els refugiats. "Necessiten ser escoltats i que se'ls tingui en consideració". Demanen drets, la gent li ha dit: "Jo vaig venir a Europa pensant que trepitjaria un lloc on els Drets Humans es respectaven, però només baixar de la barca he vist que no". "Tu i jo no som iguals", li han expressat, només volen una vida normal. "Demanen un lloc on els seus fills o nets puguin anar a escola i que no els caiguin bombes sobre el cap, els és indiferent on anar, només volen una vida normal".\nDemanen coses molt bàsiques, explica Camps. "En un camp que feia molt de fred tenien unes estufes petites; les van endollar tots i va petar el sistema elèctric i es van quedar la setmana més freda i crua sense llum i sense res per escalfar-se, ni un te". Demanen poder-se dutxar un dia normal, "no m'he tornat a dutxar amb aigua calenta", expliquen.\n"Són persones que abans vivien una vida com la nostra, normal, més o menys", explica la Sara. "Demanen que els escoltis, que estiguis amb ells, que passis temps amb ells, que juguis amb els infants, però en cap cas demanen res material. Demanen que algun país els doni acollida".\ncamps de refugiats, Sara Camps, Acció Social, Educació, Escola Pia


18 pel·lícules estrangeres que esperem el 2011 - Revisió | Setembre 2020\n18 pel·lícules estrangeres que esperem el 2011\nMolt bé, ja hem fet tres peces més anticipades, dues tarifes d’escapistes i crispetes i aquí més. Sí, no s’acaba, hi ha més coses per què potser podeu anomenar un lector més exigent.\nTot i que la majoria de nosaltres no ho veuríem la majoria del 2011, els festivalers ho faran, i una bona revisió per a una pel·lícula esperada és més que suficient per saciar la fam. Curiosament, recopilar la llista va cridar l’atenció sobre algunes tendències, una de les pel·lícules d’autors de gran època que apareixien a la llista de l’any passat, com ara “Faust”I“El cavall de Torí”- i mai no vam veure la llum del dia el 2010, però el temps ho permet, ens agraeix amb la seva presència el 2011. Un altre és l’heroi asiàtic del cinema d’art que fa una pel·lícula d’arts marcials, ja que el nou any ho veuran els favorits. Wong Kar-wai, Jia Zhang-ke, i Hou Hsaio-Hsien col·locant-se en xops de karate i hadoukens. Previsiblement, pràcticament totes les pel·lícules enumerades aquí tenen un ull enrere Cannes No ho som tots, i suposem que tot allò que no ho farà serà efectiu Venècia o TIFF. No busqueu coses com 'Còpia certificada”I“L’oncle Boonmee que pot recordar les seves vides passades, 'Sí, surten el 2011 als Estats Units, però ja els hem vist que significa (gulp), però una altra característica. Sí, ens agrada mantenir-nos ocupats.\nA banda que sembla que serà una sala d’energia d’un any, i si només una fracció d’aquestes arriben a Cannes hauríem d’estar a gust. Al cap i a la fi, alguna cosa ha de compensar aquest funcionament Sundance llistat.\n18. 'Petites mentides sense importància'- França - tu. Guillaume Canet\nSinopsi: Un grup d'amics van de vacances anuals malgrat que un dels seus membres va morir recentment en un accident de cotxe.\nQuè cal saber: Seguiment d'un crudel thriller 'Digueu a ningú'Amb una comèdia / drama en la línia de'The Big Chill”És una decepció, però amb el càsting de Marion Cotillard i un tràiler que mostra alguns moments força divertits (sí, és en francès, però una paròdia divertida de 'La brillantor'), Aquesta pel·lícula pot ser millor del que sona. Esperem que sigui més “Un conte de Nadal'Que'Dan A la vida real. '\nData / estat de llançament: 15 d'abril de 2011 a U.K.\n17. 'Pollastre amb prunes'- França / Alemanya - tu. Vincent Paronnaud i Marjane Satrapi\nSinopsi: Basat en la novel·la gràfica de Satrapi, aquest film d’acció en directe detalla els últims vuit dies del músic Nasser Ali Khan, oncle de Satrapi.\nQuè cal saber: No només va ser 'Persèpolis”Una animació divertida, emotiva i bonica, també va ser nominada per a una Oscar i va guanyar el premi del jurat de Cannes. Llavors, per què no intentar col·locar or dues vegades? El llibre ha obtingut crítiques positives des que es va publicar el 2006, la majoria dels crítics van notar la seva història commovedora, un gran sentit de l’humor i interessants canvis de POV que involucren la història principal explicada dues vegades. Qui sap què conservaran i què perdran, tot i que cal tenir en compte que “Persépolis” era extremadament fidel al seu material d'origen, a part d'alguns trossos que van ser tallats per restriccions horàries. Punts de bonus extrems per al càsting, que equipen Isabella Rossellini i Mathieu Amalric, que són (més sovint) marques d’una pel·lícula fantàstica.\nData / estat de llançament: Word ha estat tranquil sobre aquest tema, però és probable que finalitzi el seu debut a Cannes.\n16. 'donar'- Rússia - tu. Ilya Khrjanovsky\nSinopsi: Un èpic biopic centrat en el famós científic soviètic Lev Landau, un home jueu responsable de diversos avenços en la física.\nQuè cal saber: Sí, el esquema de la trama sembla tan atractiu com el curs de preparació GRE, però per a Khrjanovsky, tot es tracta de l’execució. La seva increïble pel·lícula de 20054”Va mostrar la seva fermíssima adherència a l’estrany, com les velles que emmagatzemaven pa per fer ninots, i una capacitat d’entrada amb un profund simbolisme i excursions narratives experimentals. Ja estem a la baixa, sobretot si significa una altra obertura tan sorprenent com aquella.\nData / estat de llançament: Es va perdre Cannes 2010, probablement anava a la iteració del 2011\n15. 'Elena'- Rússia - vostè. Andrei Zvyaginstev\nSinopsi: Una dona envellida ha de triar entre el seu marit ric o el seu fill alcohòlic, la malaltia de la qual està enviant la seva família a la pobresa.\nQuè cal saber: Va trigar molt temps perquè Rússia es pogués produir el següent Tarkovski, però millor tard que mai. Palme d’or nominada a Zvyaginstev va combinar la qualitat meditativa del seu mentor i es va barrejar en partitures de criança, densos consells religiosos i Haneke- trames de thriller d'estil. Tot i que el director afirma que “Elena” serà diferent del seu treball anterior, el seu interessant ull visual encara hauria d’estar present; espereu una experiència convincent.\nData / estat de llançament: Cannes 2011 probable\n14. 'Després de la foscor'- Mèxic - tu. Carlos Reygadas\nSinopsi: Descrit com una pintura expressionista amb poca raó, aquesta serà una història semi-autobiogràfica sobre els sentiments, els records, els somnis, les esperances i les pors del director.\nQuè cal saber: Si hi ha algun director que hagi de ser alliberat de grillons estructurals, hauria de ser Reygadas. La seva signatura de narracions soltes sempre li va permetre explorar el petit i el estrany, de manera que amb una forma encara més lògica (i el que sembla una sortida molt personal), 'Post' hauria de ser una veritable obra d'art. Potser seríem una mica més interrogants (en el pitjor del qual podria resultar agonitzant auto-indulgent) si el seu treball passat no fos tan fort i, sobretot, si no sortiria al guanyador del premi del jurat de Canes increïble 'Llum silenciosa. '\nData / estat de llançament: Anunciat a Berlín Festival del 2010, suposadament, es va haver de realitzar rodatges en algun moment de l'any passat.\n13. 'L’assassí'- Taiwan - tu. Hou Hsiao-Hsien\nSinopsi: Establerta a la Xina del segle VIII, una dona assassina sembla deixar enrere la seva professió, provocant la ira del seu mentor.\nQuè cal saber: La teníem a la llista de l'any passat, però les coses han estat força lentes per a la incursió del director taiwanès en el regne de la fantasia. Shu Qui i Chang Chen continuen amb aquesta adaptació del relat de fantasia del segle IX de Pei Xing, 'Nie Yin Niang'. La càmera d'ulls errants de la marca comercial de Hsaio-Hsien i la seva presa de trossos únics haurien d'esquivar el gènere al cap, de la mateixa manera que la seva promesa intenció de seguir l'obra de Hayao Miyazaki en contraposició a les convencions d'arts marcials típiques. Han passat només quatre anys Binoche-lead remake “Vol del globus vermell, ”, Però sens dubte ha estat molt més temps.\nData / estat de llançament: El Apple Daily de Taiwan ha revelat que finalment ha començat un rodatge de 'baixa clau' a Nara, Japó.\n12. 'El cavall de Torí'- Hongria - tu. Béla Tarr\nSinopsi: La mala salut de l’antic cavall de treball d’un pagès rural i la seva filla compromet la seva feina i la seva vida.\nQuè cal saber: Cinephiles va tenir una sensació d'enfonsament quan Bela Tarr va anunciar - a l'estrena de la seva desigual 'The Man From London,”No menys, que la seva propera pel·lícula seria la seva última. Les coses només van empitjorar quan es va suspendre la producció el 2008 a causa d’un hivern poc característic i depriment, quan no va aparèixer a la iteració del festival de Canes del 2010. Actualment confirmada per a una estrena el 2011, els cineastes haurien d’esperar l’habitual de Tarr (una llarga durada insàgnament ben composta, minimalisme estranyament convincent) en aquest inspirat de Nietzsche 'De forma aleatòria Balthazar“-Imatge impressionant.\nData / estat de llançament: ¿Perdria Cannes una oportunitat de mostrar la pel·lícula final d’un dels millors autors del món? Molt dubtós.\n11. 'Faust'- Rússia - tu. Alexander Sokurov\nSinopsi: Versió de la llegenda clàssica alemanya en què un home ven la seva ànima al diable.\nQuè cal saber: Sokurov afegeix a la llista de realitzadors brillants que han interpretat la història de 'Faust', que es configura al costat F. W. Murnau i Gen Svankmajer. El director també etiqueta la pel·lícula com a punt de cloenda del que ara és la seva “tetralogia”, que inclou “El sol, ''Moloch, ”I“Taure'. Les tres anteriors han estat històries malhumorades fonamentades en el realisme; serà interessant veure aquest enfocament amb la història més màgica de Goethe.\nData / estat de llançament: Se suposa que va arribar als cinemes russos el 2010, primer podria veure aquest primer festival el primer festival.\n10. 'A la dinastia Qing'- Xina - tu. Jia Zhang-ke\nSinopsi: Una 'èpica de kung fu' ambientada a principis del segle XX.\nQuè cal saber: Un altre exemple d’autor que juga a les lligues grans, Jia no ha canviat la seva perspectiva per adaptar-se al seu primer gènere. Quan se li va preguntar per què estava fent una cosa tan diferent com aquest projecte, va explicar que li interessava examinar les arrels de la modernització xinesa; el seu pas de la societat feudal a la seva introducció de locomotores i altres tecnologies. Sincerament, no sona massa diferent de la major part del seu treball, però hi ha aquella cosa antiga de kung-fu. Encara queda per determinar la manera com les seves sensibilitats del pacient mallaran amb l'acció, però hauria de ser un experiment intrigant.\nData / estat de llançament: Va començar el rodatge l’1 d’octubre.\n9. 'Sobreviure a la vida (teoria i pràctica)'- República Txeca - tu. Jan Svankmajer\nSinopsi: Eugene porta una vida doble, una en realitat i una altra en somnis. Quan un psiquiatre ho interpreta, el protagonista descobreix informació inquietant sobre el seu passat.\nQuè cal saber: Els aficionats a les creacions de bat-merda del director no seran decebuts: el tràiler del teaser va caure i, tot i que no el subtitulat, va mostrar la mateixa afinitat per inquietar el so i animar el stop motion que a tots ens coneixen i estimem. Es presenta un to aparentment més lleuger que l’horror del 2005, “Lunacy', Alguns informes afirmen que és extraordinari i el director en el seu millor moment, mostra molt d'humor i de gaudi. A més, la majoria de la pel·lícula és animació, tal com explica un monòleg d’introducció del mateix Jan. Una cosa està segura, no n'hi haurà, ni enguany, i probablement mai.\nData / estat de llançament: Va aparèixer a Venècia 2010, probablement tingui un petit llançament al festival el 2011.\n8. 'La Unitat de dormir'- Alemanya - tu. Ulrich Kohler\nSinopsi: Velten és a Àfrica estudiant una malaltia per dormir, mentre que la seva dona, Vera, anhela tornar a Alemanya amb la seva filla de 14 anys. A Velten se li fa por i la fatiga subsegüent a mesura que s’acosta el dia del seu retorn a casa ràpidament.\nQuè cal saber: Pocs han aconseguit veure l'excel·lent 'Kohler'Windows dilluns, 'L'atac reservat a la vida materialista de classe mitjana que va completar el 2006, però es manté sense distribuir. El seu estil deu més que poc a companys de cinema Apichatpong Weerasethakuli aquesta (la incapacitat de tornar a la societat industrial després de desfer-se a la naturalesa de l’Àfrica) no és diferent, compartint gran part de la disposició i les idees del director tailandès. Dit això, la seva forta crítica a la vida moderna i a la societat està ben arrelada al seu país d’origen; ell només és un dels cineastes alemanys que sembla tenir la impressió que la gent s'assembla als morts vius, costant amb poca ambició i pocs valors. La història no serà alegre, però el seu gran angular és segur que captarà la bellesa del continent africà.\nData / estat de llançament: Es preveu que el rodatge acabi en algun moment del 2011. Potser aquest rebrà més amor.\n7. 'En un món millor'- Dinamarca - tu. Cervesa Susanne\nSinopsi: La vida de dues famílies daneses es creuen entre si, i una amistat extraordinària però arriscada entra en contacte. Tanmateix, la solitud, la fragilitat i la pena esperen.\nQuè cal saber: Susanne Bier no té gaire reconeixement internacional ni tan internacional com a nom, però 'Després del casament”(Protagonitzat Mads Mikkelsen) Va ser nominat a l'Oscar a la millor pel·lícula en llengua estrangera el 2007, el seu drama del 2004, 'germans'Es va refer a'Germans”L'any passat Jim Sheridan (no va poder remuntar l'original tot i tenir bones interpretacions) i el 2007 'Coses que vam perdre al foc”Protagonitzat Benicio De el Toro i Halle Berry - el seu debut en llargmetratge en anglès - va estar allà mateix amb totes les pel·lícules que van passar per alt a la criminalitat que van sortir aquell mateix any (va ser també la millor actuació de Berry des que 'Ball de Monstre”, En el que s'ha convertit en una carrera increïblement inquieta). A 'Millor Món', ha tornat a les seves arrels daneses en una imatge sobre la venjança i el perdó que protagonitza l'actor suec Mikael Persbrandt (també va marcar un paper a 'El Hobbit”Aquest any) i Trine Dyrholm, potser el millor recordat per haver protagonitzat Thomas VinterbergEl 1998 Dogme 95 pel·lícula 'La Celebració.'Un drama familiar que sembla que té conseqüències profundes, les pel·lícules de Bier generalment no treuen cops de puny emocionals, així que esperem que continuï la seva història guanyadora aquí.\nData de publicació: Estrenes als EUA a Sundance 2011, arriba als cinemes correctament abril de 2011.\n6. 'Noi amant'- Romania - tu. Catalin Mitulescu\nSinopsi: Luca sedueix les dones i les envia a una xarxa de tràfic de persones: el procés anomenat 'enamorar-se' i la posició anomenada 'amant'. Una noia anomenada Veli canvia que quan Luca s'enamora d'ella.\nQuè cal saber: Després de produir concerts, el director gairebé nominat a l'Oscar torna amb el seu primer concert de direcció des del 2006 'La manera en què vaig passar la fi del món'Bonic i seriós, el nou projecte sembla que mostrarà un costat més fosc de Mitulescu, que va fer meravelles per a BFF Cristian Mungiu qui va seguir la comèdia descarada “oest”, Amb la inoblidable Palme d’or guanyar“4 mesos, 3 setmanes, 2 dies'¿Tindrà tant èxit Mitulescu? Tant de bo sigui que, encara que la cansada premissa amb què un noi canvia la seva manera de ser una noia és discutible, podria demostrar una necessària exposició del món infernal de trànsit humà de Romania, de la mateixa manera que 'Muntanya cega”Va ser per a la Xina.\nData / estat de llançament: S'ha llançat a la publicació 'a finals de maig de 2011' segons Ioncinema.\n5. 'Amor'- França - tu. Michael Haneke\nSinopsi: L'amor a llarg termini serà posat a prova quan la dona gran Anne (Emmanuelle Rivapateix un ictus paralitzant, que afecta tant al seu marit George (Jean-Louis Trintignant) i la filla (Isabelle Huppert).\nQuè cal saber: Antigament cancel·lada 'Aquests dos”Torna amb un títol més senzill, fixat per a un rodatge de 40 dies al febrer. És un emocionant potencial per al veterà director no només acumular aquest tipus de talent (que és el cine del cinema d'autor francès), sinó també abordar un tema nou completament diferent dels seus punts de vista de violència, mitjans de comunicació i vídeo / pel·lícula.\nData / estat de llançament: Una data d’inici de febrer fa a Cannes estrena molt dura, però per al tipus que va fer un remake de tir d'una de les seves pel·lícules més controvertides, tot és possible.\n4. 'l'Imperi'- França - tu. Bruno Dumont\nSinopsi: Un solitari del poble que mata el violent pare de la noia i ajuda un nen amb convulsions és més que el que sembla després d'un miracle.\nQuè cal saber: És hora de ser candidat: no som els majors seguidors Dumont. Les seves filosofies i idees són certament atractives, però semblen funcionar millor al paper que a la pantalla; pels nostres diners, és molt menys Michael Haneke. Dit això, 'Hadewijch'Es dedica a la bona direcció i és el seu millor treball, ja que'La Vida de JesúsEsperem que el seu ascens continuï; La premissa, certament, sona carnosa, sobretot si pot evitar el buit fred amb què van tenir les seves pel·lícules menors.\nData / estat de llançament: El rodatge va passar a l'agost i hauria d'aparèixer al circuit del festival 2011.\n3. 'Paradís'/'Al Celler'- Àustria - tu. Ulrich Seidl\nSinopsi: Tres històries seguint dones; un com a turista sexual, un de conversió de la gent al catolicisme i un altre a un campament de dietes. Esbossa la relació entre els austríacs i els seus soterranis, aprofundint en allò que és peculiar del seu vincle.\nQuè cal saber: Els que no coneixeu Ulrich Seidl2007 la joia 'Importació-exportació'Es troba a faltar, ja que és una presa desconcertant de la soledat i de la duresa del món laboral, disparada amb un ull i un ratolí desenfadats per mostrar tant el lleig com el bell. Sens dubte no és una pel·lícula sensible (però també el més allunyat d’un tearjerker), les seves exigències visuals i històries paral·leles afecten indiscutiblement. En poques paraules, la perspectiva de dues novetats de Seidl el 2011 és un regal de Nadal anticipat, i els complots no sembla que decebran. 'Paradís'S'expandirà en la història paral·lela que es troba a' Importa / Exporta 'i'A la bodega”Torna als dies de Seidl com a documental. Aquest últim és sens dubte el més feble dels dos, però el director no té cap inconvenient per descobrir moments molt estranys i convinguts fora del comú, per la qual cosa segueix sent un projecte esperançador.\nData / Estat del relleu: Els dos van començar a disparar el febrer del 2010, 'Al Celler' va tenir un breu hiat per a la investigació, que s'hauria de completar ara.\n2. 'Oslo, 31 d'agost'- Noruega - tu. Joachim Trier\nSinopsi: Després de deixar la rehabilitació de drogues, un home es torna a instal·lar a Oslo i es troba amb els seus amics, la seva família i l'estima, tot intentant trobar un motiu per continuar vivint.\nQuè cal saber: Joachim Trier estava darrere dels molt subestimats i subestimats 'recuperació, 'A Bergman-un conte amb un nivell de sucre pulsatiu d’energia i emoció. Tot i que la nova línia de sessió sona molt com la seva primera, de manera decebedora, estem segurs que no serà tan idèntica a la pantalla i estem desitjosos de veure com es desenvolupa el seu estil. També destaca que el guió es basa en “El foc dintre, ”Una novel·la de Pierre Drieu La Rochelle que ja ha estat convertit en una pel·lícula pel venerable Louis Malle. Tant de bo aquesta relació atragui nous públics a aquest talent que mereix.\nData / estat de llançament: Ara en postproducció.\n1. 'Allibera'm'- Bèlgica - tu. Jean-Pierre i Luc Dardenne\nSinopsi: Un pare jove és abandonat pel seu pare i confiat a una dona poc desitjada, interpretada per 'A partir d’ara' Cecile de França.\nQuè cal saber: Si bé la informació sobre aquest projecte és escassa, el rodatge va tenir lloc a l'estiu i al juliol no només es va donar un nom, sinó que també va afegir Dardenne regularment. Jeremie Renier (també a 'Horari d’estiu“). La mirada a Cannes Els germans són molt consistents en la qualitat de la seva producció i estem interessats en veure què poden treure de França, que era més aviat descartable en Eastwood és el més recent.\nData / estat de llançament: El rodatge s'ha embolicat, possibilitat de Cannes.\nCesar titular Philippe Claudel està seguint el seu desconcertant “He estimat tant de temps”Amb… una comèdia italiana. Oi? La imatge es titularà “Tots els sols”I comptarà amb“8 1/2”Hottie Anouk Aimee. Parlant de comèdia italiana, Nanni Moretti, (ja sabeu, 'Itàlia' Woody Allen') Està preparant'Tenim un papa', Centrat en el papa i el seu psiquiatre. Qualsevol recordatori de 'Analitzeu-ho”Hauria de ser rebutjat mentalment. Hirokazu Koreeda ( 'Ningú ho sap') Tornarà amb'Miracle, ”La història de dos germans de ciutats diferents que somien reunir-se a través del tren de bala. Koreeda esperava basar el guió dels seus actors, per la qual cosa hauríem de tractar-nos d'un autèntic encant de la vida i dels petits trucs. Director francès André Téchiné és a la publicació de 'imperdonable, 'Basat en el llibre reeixit de Philippe dijan que serà la protagonista francesa Altres Dussollies. Malgrat la popularitat del llibre i el final del projecte, no podem trobar una sinopsi de la història: hi ha cinefòrils francòfons al voltant? Manoel d’Oliveira no pararà de res per continuar el seu ritme de sortida, disparant 'L'Església del Diable'Que segueix un estudiant que es queda a casa d'un home infidel, un coneixement que tothom té, inclosa la seva dona ... alerta de problemes! Pel que fa a Wong Kar Wai ésÉs 'El Gran Mestre, ”I noves pel·lícules de Pedro Almodovar i Lars von Trier, ja els hem cobert Podeu apostar per les seves properes pel·lícules en les nostres esperances i somnis.\nNo és suficient informació\nEspereu una nova pel·lícula de Kiyoshi Kurosawa, que va anunciar que tornava al gènere de terror però deixava detalls a casa. Tots dos 'La meva alegria'director Sergei Loznitza i 'Alamar”Amable Pedro Gonzalez-Ros van ser convidats al Cinemart a buscar finançament per als seus propers projectes ('A la boira”I“Ombra de l’arbre, 'Respectivament), però la informació de tots dos és nul·la; només el temps dirà si progressen o no. Finalment, tot i que no hi ha cap informació que ho demostri Hong Sang-soo Amb una nova característica, el seu ràpid treball ètic va produir dues pel·lícules ('Jajaja”I“La pel·lícula d'Oki') El 2010, doncs, anem a suposar que apareixerà com a mínim un dels festivals més grans amb ell Rohmer-peces inspirades.\nDirector de l'energètic neooccidental “Llàgrimes del tigre negre'I la prova'Gos ciutadà, ' Saber Sasanatieng Va prendre el 2010 per filmar un revival d'un antic serial tailandès amb un heroi disfressat 'Àliga Vermella'. Les reserves generals sobre les pel·lícules de superherois es van deixar de banda tenint en compte la seva obra, però les crítiques pobres i el mal funcionament al país natal no només van posar interès al llit, sinó que també van eliminar qualsevol forma legítima de veure-la.


Erhard Hopfgarten Im Brixental Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nErhardApartament-, Grafenweg, Hopfgarten Im Brixental, Àustria, 6361 - Veure al mapaExcel·lent8,6Basada en2comentarisErhardVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 33 fotos\nConvenientment situat a Hopfgarten Im Brixental, Erhard és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Hopfgarten Im Brixental. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. L'ambient de Erhard es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, forn microones són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Hopfgarten Im Brixental, el Erhard és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Escriure sense interrupcions...: Cultura - 03-11-09\nCultura - 03-11-09\nDarrerament encara sentim l’afirmació que la cultura és un món dominat pels homes en el què les dones hi ocupen llocs secundaris. Tot i així la cultura, en el sentit més ampli que li ha donat la UNESCO, com el conjunt dels trets distintius, espirituals, intel•lectuals i afectius que caracteritzen una societat, hauria de ser la base per un plantejament plural i igualitari, bàsicament perquè incorpora àmbits controlats per homes, però sobretot transmesos per dones com la llengua, les tradicions, la cuina, l’artesania fina, el cant, etc. Si a més hi afegim el fet que la cultura és dinàmica i en evolució constant, això fa que hagi evolucionat en paral•lel als moviments feministes del darrer segle i trobem doncs cada cop més dones reconegudes en els camps de l’escriptura, la música, les arts plàstiques però també en la docència universitària, en el camp de la recerca o de la innovació i altres parcel•les tradicionalment ocupades per homes.\nAl llarg de molts anys els homes s’han reservat i han ocupat les parcel•les de major interès per a ells, és a dir de major poder, i han anat deixant en mans de les dones els afers que consideraven menors. La justificació de la situació, molt masclista en el fons, de reservar a les dones uns àmbits pretesament més “sensibles” com podien ser l’ensenyament, la cura de les persones dependents o la creació i la gestió artística (en el que també excel•lien els homosexuals) es contraposava a la recuperació masculina dels àmbits més “durs” com podien ser el món de l’empresa, la ciència o l’estratègia (militar o política per exemple).\nSortosament, superat aquest pes històric del repartiment de rols podem constatar que, avui en dia, disposem -com a mínim en l’àmbit de la cultura- d’un espai molt més igualitari on valorar, expressar i transmetre els trets distintius de la nostra societat, però també on gestionar i promoure la cultura en el sentit més ampli del concepte amb perspectives objectives i neutres que van més enllà de la segregació per gènere.\nPublicado por Montserrat Ronchera en 21:20


General | La Selva Ecosistema Creatiu\nHORAGAI: VINT-I-SISÈ DIA\nPosted on abril 16, 2021 abril 19, 2021 by La Selva\nComencen els rodatges!\nAquesta setmana hem començat a rodar. Després de setmanes realitzant el guió tècnic i la producció, per fi veiem com els guions es van convertint en imatges, sons, diàlegs…\nCada grup roda un dia diferent de la setmana: dilluns, dimecres i dissabtes, i cada un dels equips compta amb una maleta de material tècnic i una maleta d’atrezzo i vestuari. Aquesta setmana hem rodat als carrers de Sant Andreu, en un interior i a la Fàbrica de Creació Fabra i Coats on hem pogut muntar un plató.\nHORAGAI: VINT-I-CINQUÈ DIA\nPosted on abril 7, 2021 abril 19, 2021 by La Selva\nAssaig general amb els actors i actrius\nAvui hem fet un darrer assaig general amb els actors i actrius que participaran als curtmetratges. Ha estat també una posada a punt abans dels rodatges.\nEls rols principals els representaran elles mateixes i els actors i actrius que hi participaran, han estat seleccionats a través d’una convocatòria difosa entre les nostres xarxes i entre varies escoles de teatre de Barcelona. Els i les seleccionats/des participaran en rols secundaris molt variats: propietària d’un bar, mosso d’esquadra, recepcionista d’un alberg…i també comptarem amb una actriu natural!\nAvui ha estat el dia d’ajuntar-nos tots: rols principals i secundaris en una posta a punt molt emocionant.\nHORAGAI: VINT-I-QUATRÈ DIA\nPosted on marzo 31, 2021 abril 3, 2021 by La Selva\nA fons en el nostre rol: càmera, sonidista, director/a, productora i actriu\nJa tenim els guions tècnics així que aquesta setmana ens hem preparat a fons, cadascú amb el rol que ha escollit.\nDels 3 grups, tot/es aquells que faran de càmera han estat practicant amb les càmeres que gravaran, els i les sonidistes, han estat treballant amb els voluntaris de so de l’Escola ECIB que recent s’han incorporat aquesta setmana,direcció ha treballat des de so o des de càmera, segons les preferències de cadascú i, finalment, les joves productores de cada equip s’han reunit en un treball intensiu que inclourà script i art.\nEls rodatges estan cada vegada més a prop i volem estar ben preparades així que avui hem treballat de forma intensiva la tècnica.\nHORAGAI: VINT-I-DOSÈ I VINT-I-TRESÈ DIA\nPosted on marzo 24, 2021 abril 3, 2021 by La Selva\nDirecció: transformar el guió en guió tècnic\nAvui reprenem per dues setmanes més el guió tècnic que havíem començat el 24 de febrer i que havíem deixat reposar una estona mentre escolliem tots els actors i actrius implicats en els tres curtmetratges.\nSeguim doncs, transformant els guions en planos, moviments de càmera, angles, so de fora de càmera, so àmbient i tot tipus de decisions formals com ara gravar càmara en mà o amb trípode segons el to que li volguem donar a cada una de les pel·lícules curtes.\nPer tal de combinar la creació amb la pràctica hem escrit les propostes, en ocasions les hem dibuixat i també les hem gravat.\nHORAGAI: VINT-I-UNÈ DIA\nPosted on marzo 10, 2021 abril 3, 2021 by La Selva\nDirecció: selecció d’actors i actrius\nLa setmana passada vam gravar tot el casting i avui hem pogut avaluar, tranquil·lament, en quins rols encaixa millor cada actor i actriu.\nHa estat un dia de seure a pensar per anar anar transformant els tres guions en històries tangibles, en rostres concrets. I finalment i orgànicament, s’ha donat que les tres històries tindran com a protagonistes principals a elles mateixes. Son històries atravessades per les seves experiències així que, qui millor ho podia representar? Els actors i actrius seleccionats faran els rols secundaris i tres joves de cada grup encarnaran a la Helen, l’Aminata i la Fàtima.\nDesprés de tants dies treballant, les històries cada vegada prenen més forma i l’emoció puja com l’escuma.\nHORAGAI: VINTÈ DIA\nPosted on marzo 3, 2021 marzo 5, 2021 by La Selva\nDirecció: càsting d’actors i actrius!\nDesprés de llançar una convocatòria de càsting per diferents escoles de teatre i associacions de barri, 20 actors i actrius s’han inscrit per participar als nostres curtmetratges. D’aquests 20 n’hem seleccionat a 12 per fer la prova i assajar diferents rols.\nGràcies a l’ECIB, que ha obert les portes a Horagai en distintes ocasions, hem pogut fer el càsting en un plató amb atrezzo. Ha estat una jornada intensa on tots 3 grups han pogut fer de directors i donar les indicacions als actors per representar seqüències concretes. I ara ens toca decidir! Qui interpretarà els rols dels nostres curts? Ho analitzarem la setmana vinent amb tota la informació que hem recollit aquesta.\nPosted on febrero 24, 2021 marzo 5, 2021 by La Selva\nDirecció: el guió tècnic\nQuè més necessitem fer abans d’anar a rodar els nostres guions? Encara hem de fer el guió tècnic, el càsting i el desglossament de producció! Avui hem començat el guió tècnic.\nEl guió tècnic té com a objectiu descriure cada un dels plans que serà filmat per comunicar-lo de manera clara a tot l’equip, fins i tot per guiar els assajos dels actors i actrius.\nLa nostra proposta ha estat construir el guió tècnic a partir d’assajar cada seqüència, és a dir, a partir de la pràctica. Amb la càmera amb mà, hem començat a donar forma a les seqüències descrites en els guions.\nPosted on febrero 10, 2021 marzo 5, 2021 by La Selva\nDirecció: donant forma visual als guions\nDesprés de molts dies endinsats en el guió, construint els personatges, donant voltes a com donar-li força al clímax, treballant l’evolució de la història, avui hem fet un repàs intensiu dels tipus de plans i moviments de càmera.\nDe cada un dels enquadraments i moviments, hem vist un fragment, hem analitzat el que ens transmetia i, així, hem pogut veure les intencions i funcions que poden tenir cada un d’ells. Ah, i el més important, els hem provat tots. Amb la càmera connectada a la televisió els hem dut a la pràctica!\nHORAGAI: SETZÈ DIA\nPosted on febrero 3, 2021 febrero 12, 2021 by La Selva\n3r dia de guió: les seqüències\nLes 3 històries ja han agafat molta forma! Tenim el tema, la intenció, la pregunta, el personatge, l’inici, el desenvolupament i el final. Anem a treballar en profunditat les seqüències: què hi passa, a on passa, qui hi intervé…\nAquestes darreres sessions estan sent ben intenses i hem posat tota la nostra imaginació al servei de les històries. Ara toca apretar més encara i anar al detall de les històries perquè, a partir d’ara, cada vegada anirem més i més al detall. Sortim d’aquesta sessió de guió tenint molta informació que haurà de ser treballada com a directores i productores durant les següents trobades!


El White Summer 2018 clou amb un balanç de 140.000 visitants - El Gerió Digital\nEl White Summer 2018 clou amb un balanç de 140.000 visitants\nRamon Mirabet va cloure amb el seu concert l'edició\nDilluns, 27 d'agost de 2018 11:30h\nRedacció / Baix Empordà / Pals\nL'actuació de Ramon Mirabet va posar ahir punt i final a la setena edició de White Summer a les Serres de Pals (Baix Empordà). Segons els organitzadors enguany s'han apropat 140.000 persones durant els 23 deis que s'ha mantingut obert el recinte.\nAl llarg d'aquests dies s'ha ofert una programació cultural i artística per a totes les edats i gustos donant cabuda a més de 200 activitats, tallers, conferències, actuacions musicals i espectacles itinerants, a més de la consolidació de la seva pròpia companyia de dansa i una àmplia proposta gastronòmica.\nNoms de diferents àmbits com Elsa Punset, Andrea Motis, Inés Arroyo, Jessica Goicoechea, Beth o El Pot Petit han passat pel festival. Els responsables del White Summer estimen haver incrementat l'impacte econòmic en un 20% respecte a l'edició de l'any passat, movent sis milions d'euros a l'Empordà. Segons Miryam Cuatrecasas, fundadora i impulsora del festival “després de set anys, hem aconseguit consolidar un model de negoci que ha donat lloc a un dels festivals creatius més concorreguts d’Europa.” Amb una inversió d’1,5 milions d'euros, una quantitat que supera en 200.000 euros la xifra de l'any passat, White Summer 2018 ha generat 150 llocs de treball directes i 550 d’indirectes, a més de facturar un 30% més que en l’anterior edició.\nNetejadores de centres sanitaris: ''Sense nosaltres no s'elimina el virus dels hospitals''


Cultura xarxa i creació com a treball. Xerrades entorn del projecte Sindicat Virtual de Mods - GRAF\nCultura xarxa i creació com a treball. Xerrades entorn del projecte Sindicat Virtual de Mods\nEn aquest marc es va convidar Remedios Zafra a fer una xerrada relacionada amb mods, treball en l’era digital, precarietat i associacionisme.\nQuan: dimarts 14 de juliol a les 20 h.\nXat en directe amb Remedios Zafra i el Sindicat Virtual de Mods.\nProjecte d’entorns digitals. Barcelona Producció 2019-2020


1. Condició d'USUARI\nL'accés o ús del lloc web www.editecnic.com impliquen tenir la condició d'USUARI del mateix i l'acceptació de les condicions generals d'ús, sense perjudici d'aquelles condicions particulars que es puguin pactar individualment, que adquiriran també força obligatòria entre les parts.\nEn compliment del que disposa l'article 10 de la Llei 34/2002, de 11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic, es posa en coneixement als USUARIS del lloc web www.editecnic.com, de forma directa i gratuïta, la següent informació, relativa al TITULAR del domini:\n1. Denominació social: Francesc Solà Molist\n2. Domicili: Carrer Santa Magdalena, 8 08180 Moià\n3. Direcció de correu electrònic: info@editecnic.com\n4. Telèfon: 93 830 03 23\n5. CIF: 39326620R\nA través del lloc www.editecnic.com, Francesc Solà Molist, en endavant el TITULAR, facilita als seus USUARIS l'accés a informacions i la utilització de diferents serveis posats a disposició tant per part del TITULAR com per part de tercers.\n4. Condicions d'us\nL'accés al lloc tindrà caràcter gratuït, sense perjudici que algun dels serveis als quals es pot accedir estiguin subjectes al pagament d'un preu.\nL'usuari assumeix la responsabilitat en l'ús del lloc web.\nPer fer ús dels serveis, els menors d'edat requeriran el permís dels seus pares o tutors, que seran responsables dels actes duts a terme pels menors al seu càrrec.\nL'usuari es compromet a fer un ús adequat dels continguts i serveis que ofereix www.editecnic.com, abstenint-se de utilitzar-los amb fins il·lícits, o que contravinguin els interessos de tercers, siguin contraris als drets humans, o provoquin danys en els sistemes del web o en els dels seus proveïdors o tercers.\nEl TITULAR disposa de la infraestructura necessària per evitar danys derivats de l'existència de virus informàtics, encara que no es fa responsable dels danys potencials o errors que, a causa de la presència de qualsevol virus, pugui patir el sistema informàtic de l'usuari quan aquest accedeixi a les pàgines web o les utilitzi.\nEl TITULAR es reserva el dret d'efectuar, sense previ avís, les modificacions que consideri oportunes al seu lloc web, podent canviar, suprimir i afegir tant els continguts i serveis que es presten, com la forma en què aquests apareixen presentats o localitzats.\nTotes les marques, noms comercials o signes distintius del qualsevol tipus que apareixen en el lloc www.editecnic.com són propietat del TITULAR o de tercers, sense que pugui entendre que l'ús o accés al lloc i / o als serveis oferts atribueixi l'USUARI cap tipus de dret sobre les marques, noms comercials o signes distintius.\nAixí mateix, els continguts són propietat intel·lectual del TITULAR o de tercers, sense que puguin entendre cedits a l'Usuari, ni que aquest pugui fer ús dels mateixos més enllà de l'estrictament necessari per a un ús correcte del lloc web i dels seus serveis.\nAquesta clàusula inclou, a títol enunciatiu i no limitatiu: imatges, so, vídeo, programari, textos, marques, logotips, combinacions de colors, estructura i disseny, programes informàtics necessaris per al seu funcionament, accés i ús, etc.\nEn virtut del que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/1996, de 12 d'abril, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de Propietat Intel·lectual, queden expressament prohibides la reproducció, distribució i comunicació pública, inclosa la modalitat de posada a disposició, de la totalitat o part dels continguts d'aquest lloc web amb finalitats comercials, en qualsevol suport i per qualsevol mitjà tècnic, sense l'autorització del TITULAR.\nL'usuari haurà d'abstenir-se de suprimir, alterar, eludir o manipular qualsevol dispositiu de protecció o sistema de seguretat que es trobi instal·lat a www.editecnic.com\nEl TITULAR es reserva la facultat d'incloure en un fitxer de dades de caràcter personal aquella informació facilitada per l'USUARI, complint amb les directrius marcades pel Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals ia la lliure circulació de aquestes dades, i seguint les recomanacions i instruccions emeses per l'Agència Espanyola de Protecció de Dades (A.E.P.D.).\nL'usuari podrà exercir els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició dirigint a aquest efecte un correu electrònic a l'adreça comercial@editecnic.com indicant la referència LOPD.\nEl TITULAR té presència a les xarxes socials. El tractament de les dades de les persones que connectin amb el TITULAR a través d'aquests canals es regirà igualment per aquestes condicions generals d'ús, sense perjudici d'aquelles condicions específiques inherents a la xarxa social que correspongui.\nEl TITULAR tractarà les dades de l'USUARI amb les finalitats d'administrar correctament la seva presència a les xarxes socials, informar-lo de activitats, productes o serveis del TITULAR, o de tercers que puguin estar relacionats amb la seva activitat, així com per a qualsevol altra finalitat que les normatives de les xarxes socials poguessin permetre.\nEl TITULAR no es fa responsable, en cap cas, dels danys i perjudicis de qualsevol tipus que es poguessin ocasionar pel mal funcionament del lloc web, citant, a títol merament enunciatiu: errors o omissions en els continguts, falta de disponibilitat del lloc , transmissió de virus o programes lesius en els continguts, tot i haver adoptat totes les mesures tecnològiques per evitar-ho.\nEn el cas que en www.editecnic.com es facilitin enllaços a altres llocs d'Internet, el TITULAR no exercirà cap tipus de control sobre aquests llocs i continguts. En cap cas el TITULAR assumirà responsabilitats pels continguts dels enllaços pertanyents a un lloc web aliè, ni garantirà la disponibilitat tècnica, qualitat, fiabilitat, exactitud, amplitud, veracitat, validesa i constitucionalitat de qualsevol material o informació continguda en cap d'aquests enllaços o altres llocs d'Internet. De la mateixa manera, l'enllaç d'aquestes connexions externes no implicarà cap tipus d'associació, fusió o participació amb les entitats connectades.\n10. Vigència i modificacions de les condicions generals d'ús\nAquestes condicions romandran en vigor de manera indefinida, sense perjudici de la seva modificació, que podrà dur-se a terme pel TITULAR en qualsevol moment, sent degudament publicades en el lloc web.


Contractes - Investigació clínica | IIS La Fe\nInvestigació > Investigació Clínica\nSuport a investigadors\nIdoneïtats de les instal·lacions\nEls contractes d'estudis clínics que se signen amb l'Hospital Universitari i Politècnic i amb l'Hospital de Manises, es gestionaran seguint les instruccions que es descriuen a continuació.\nLa Fundació per a la Investigació de l'Hospital Universitari i Politècnic la Fe de València, en virtut de l'Acord marc de Col·laboració, de data 27 de febrer de 2012, en el qual es regula la gestió per part de l'IIS-Fundació La Fe de la recerca biomèdica a l'Hospital de Manises, també gestiona els contractes dels estudis realitzats en aquest Hospital.\nDocumentació a aportar per part del promotor\nEn el cas que el CEIm La Fe no haja estat el comitè avaluador de l'assaig clínic, el Promotor haurà de presentar la següent documentació al moment d'iniciar la tramitació i signatura del contracte:\nProtocol amb la signatura de l'IP\nModel Certificat de Segur\nFormulari Sol·licitud d'Autorització (Annex 1 A)\nA més, quan estiguin disponibles:\nDictamen d'aprovació CEIm\nFulla d'Informació al Pacient\nAdemás, cuando estén disponibles:\nDictamen de aprobación CEIm\nAquests dos últims documents no condicionen l'inici de la gestió del contracte.\nUna vegada les parts hagen formalitzat el contracte, aquest serà efectiu quan l'assaig clínic sigui autoritzat per l'Agència Espanyola de Medicaments i Productes Sanitaris i disposi del dictamen favorable del Comitè Ètic que corresponga en cada cas.\nDesprés de la publicació del Decret 73/2009, de 5 de juny, del Consell, pel qual es regula la gestió d'assajos clínics i estudis postautorización observacionals amb medicaments i productes sanitaris. [2009/6667], s'utilitzen els models de contracte únic de la Comunitat Valenciana.\nModels de contracte d'Assaig Clínic\nCastellà Hospital Manises\nBilingüe Hospital Manises\nModels contracte d'estudi EPA\nExtensió al contracte. En cas de produir-se una extensió de l'assaig clínic, o bé una modificació rellevant que porte implícit un augment o disminució del cost de l'assaig clínic inicialment previst es realitzarà una extensió al contracte:\nLa quota establerta per la gestió de contractes d'assaig clínic, estudis EPA i assajos clínics amb productes sanitaris, així com per la gestió d'addendes al contracte és de 500€ (IVA no inclòs).\nAquesta quota es facturarà a partir de la signatura del contracte o de l'addenda, sense quedar condicionat el seu cobrament a l'aprovació del mateix per part del CEIm o la AEMPS.\nPer gestionar contractes d'assaig clínic amb medicaments, amb productes sanitaris i estudis EPA, pose's en contacte amb:\nLaura Consuelo Arnal\nTècnic gestió de contractes d'assajos clínics\nClinical trial contracts technician\n(+34) 96 124 66 12 - Ext. 412608\nAdreça: Avinguda Fernando Abril Martorell, nº 106. Torre A, planta 7ª\nSecretaria del CEIm\n46026 València (Spain)\n¿En quin moment es pot començar a tramitar el contracte?\nUna vegada es dispose de suficient informació com per poder completar el model de contracte.\nPoden descarregar-se el model a qualsevol moment.\nEs recomana que l'estudi estiga presentat a un CEIm per iniciar la negociació.\n¿Quina documentació local cal proporcionar en iniciar els tràmits?\nDocumentació a aportar per part del promotor.\n¿Quina és la taxa per la gestió del contracte?\nLes despeses de gestió estan disponibles en aquest enllaç.\n¿Amb quant temps d'antelació és recomanable iniciar el procés?\nEl procés contractual es pot iniciar en paral·lel a la seva presentació al CEIm, de tal manera que es dispose de temps per gestionar els aspectes legals i econòmics, així com els documents interns del centre amb l'investigador i equip col·laborador.\n¿Es pot iniciar el procés de signatures sense tenir l'aprovació del CEIm?\nSí, incloent un aclariment en l'Annex I del contracte.\n¿Qui inicia el procés de signatures?\nHabitualment l'IIS Hospital La Fe, excepte que es decidsca fer una excepció.\n¿Quantes còpies es necessiten?\nGeneralment 3 (una còpia per a l'investigador principal, una per l'IIS Hospital La Fe i una altra per al promotor), excepte que es decidisca fer una excepció.\nEn cas dels contractes gestionats amb l'Hospital de Manises (València), es necessiten 4 còpies (una per a l'investigador principal, una per a gerència de l'Hospital de Manises, una altra per al promotor i una altra per l'IIS Hospital La Fe.\n¿A quina adreça s'han d'enviar els contractes? ¿Qui és el contacte?\n¿Qui revisa els contractes d'Assajos Clínics?\nLos revisa Laura Consuelo Arnal como técnico de gestión de contratos de ensayos clínicos (contratos_ec(ELIMINAR)@iislafe.es) y ella gestiona la revisión de la memoria económica por parte del Área de Gestión Económica y el asesor legal del IIS Hospital La Fe.\nEls revisa Laura Consuelo Arnal com a tècnic de gestió de contractes d'assajos clínics (contractes_ec@iislafe.es) i ella gestiona la revisió de la memòria econòmica per part de l'Àrea de Gestió Econòmica i l'assessor legal del *IIS Hospital La Fe.\n¿Es poden signar contractes en anglès?\nNo. El contracte pot ser bilingüe. En el cas que el promotor trie aquest model, ha d'adaptar els canvis que es realitzen en la part del castellà a la part en anglès.\n¿Quant tarda a completar-se el circuit de signatures?\nDepèn de la disponibilitat i agendes de Direcció de l'IIS Hospital La Fe, Gerència de l'Hospital U. i P. La Fe i dels propis investigadors. No obstant això, el temps aproximat sol ser d'una setmana i mitja.\n¿Pot signar-se un acord entre el promotor i l'investigador?\nNo. En cas que vulguen fer-ho, han d'annexar-ho al contracte de l'assaig.\n¿Com es calcula la memòria econòmica del contracte?\nA partir del cost per pacient establert, un 25% es destina a cobrir costos indirectes i el 75% restant a l'investigador principal.\nEn el cas que de col·laboració d'altres serveis implicats (farmàcia, infermeria, etc...), el percentatge per col·laboració es prendrà de la part de l'investigador (podrà destinar-se fins a un màxim del 25% de l'investigador als serveis col·laboradors).\n¿Quan es pot iniciar la revisió de la part econòmica?\nEn el cas que participien altres serveis col·laboradors, una vegada s'haja acordat el seu percentatge de col·laboració i hagen signat el document de col·laboració de serveis implicats (document intern de l'IIS Hospital La Fe).\n¿Quines parts revisa el departament econòmic en el contracte?\nAnnex II de la memòria econòmica del contracte, detall de visites, pagaments addicionals indicats en el contracte, així com compensació a pacients (si escau) i la forma de pagament establerta pel promotor.


Dues dones i un nadó moren en caure el seu cotxe per un barranc a Girona | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nDues dones i un nadó moren en caure el seu cotxe per un barranc a Girona\nSet persones viatjaven al vehicle, entre les quals quatre nens que no portaven sistema de retenció infantil\nGirona 7 DES 2016 - 08:21\tCET\nVista del pantà de Susqueda. Carlos Arribas\nUna nena, la seva mare embarassada i la seva àvia, han mort en un accident de trànsit que ha tingut lloc aquest dimarts quan el vehicle en què viatjaven s'ha precipitat per un barranc a la zona del pantà de Susqueda (la Selva). També han resultat ferides tres nenes més que viatjaven en el cotxe i el pare de la víctima, que conduïa, ha necessitat assistència psicològica. Els menors no portaven sistema de retenció infantil.\nL'accident ha tingut lloc sobre les 20.30 quan, per causes que es desconeixen, el vehicle Opel Vectra, de cinc places, en què viatjaven set membres d'una família de Salt s'ha precipitat des d'una carretera asfaltada que envolta el pantà per un barranc de diversos metres d'altura i després de donar diverses voltes de campana ha quedat bolcat. Diverses ambulàncies del Sistema d'Emergències Mèdiques s'han desplaçat fins al lloc dels fets. Com a resultat de la caiguda, ha mort una nena d'un any, la mare de 31, embarassada de sis mesos, i la seva mare, de 50.\nLa resta dels ocupants, tres nenes d'entre 2 i 3 anys, 8 i 10 anys, i el pare també han resultat ferits de diversa consideració i han estat traslladats a l'Hospital Josep Trueta de Girona. Segons les primeres informacions, la nena més petita seria la que estaria més greu. El pare, la vida del qual no corre perill, ha hagut de rebre assistència psicològica perquè ha quedat en estat de xoc.\nFins al lloc, s'hi ha desplaçat per conèixer què ha succeït exactament el conseller d'Interior, Jordi Jané, que s'ha posat en contacte amb l'alcalde de Salt per comunicar-li el greu accident mortal d'aquesta família veïna de la localitat. Segons ha explicat el conseller, alguns ocupants no duien el cinturó de seguretat.