I no han faltat a la cita! Un any més les escultures estan lluint les seves disfresses i, com a mínim, ens donen un cert punt nostàlgic per aquests dies sense pregó, sense carnestoltes, sense festa...\nMoltes gràcies per il·lusionar-nos!\nEscultura EL VENT / Colla NO T'HI FIXIS\nEscultura EL TRIPTÒLEM / Colla GASPARINI\nEscultura NEN DE LES OQUES / Colla FIL I AGULLA\nEscultura EL CONDESITO / Colla PESSIGOLLA\nEscultura GENERAL PRIM / Colla COLLANUTS\nEscultura JOAQUIM BARTRINA / Colla ELS TREMPATS\nEscultura LES BUGADERES / Colla *\nEscultura ANNA / Colla *\nEscultura LA PASTORETA / Colla *\n* lamentem desconèixer la colla, si ens ho facileteu o indicarem (setpecats@gmail.com)\n11 de febrer de 2021 - DIJOUS GRAS\nAmb Francesc Martí i Queixalós, pregoner, a la dreta de la imatge.\nTot seguit reproduiem el text del primer pregó d'aquesta nova etapa postfranquista. En record, i homenatge, a totes aquelles persones que creieren en el potencial del nostre Carnaval!\nPREGO DE BENVINGUDA ALS SENYORS REIS CARNESTOLTES XVIIIè I LA SEVA GENTIL MULLER, LA REINA PIMPOLLA Iª, QUE EN NOM DE LA CIUTAT DE REUS VA ESCRIURE I DIR FRANCESC MARTI I QUEIXALOS A LA PLACA DE LES COLS EL DISSABTE 4 DE FEBRER 1978.\nNo, amics reusencs. No és culpa vostra si l'enllustradíssima Subsecretaría de Protocols, Blenocols i demés Galindaines de la Casa Real de les Imperialíssimes Carnestolendes m'han anomenat Pregoner a Reus I’any del 1978. El que passa és que el Senyor Xaripa, el darrer trompetaire, s'en va anar a Can Pistraus a torrar castanyes... Així que preneu-vos-en la raó en paga si no ho faig millor. I com que no soc ni Modest, ni Bonifaç, ni Pare Pedaç, escolteu, si us plau, el sermó de benvinguda a l'alegría reusenca pel Primer Carnestoltes fet en el darrer quart del segle que vivim, que patim, i que patim-patan.\nMagestat i Senyora: Enllustradíssimes autoritats: Ganxetes i ganxets:\n"A Reus enganxen, us dic jo, formal\ni Vos heu demostrat que és veritat\na l'haver retornat a la Ciutat\ndel Prim i Prats per viure el Carnaval.\nBeureu guisqui, mistela i bon cidral\ni menjareu pollastre amb pa torrat;\nperò guarde'm per vostra Majestat,\nxampany per prendre un bany si un bany us cal.\nJa sou aquí, Senyor de la Barrila!\nUs saludem. Rebéu la benvinguda\ndel pa, el confit d'ametlla i les ensoltes.\nEls vostres súbdits som. Som una pila\nels qui eixequem els cors en la rebuda.\nEs Reus qui crida:\nComarcans i reusencs: Senyores, joventes, infants i homenots: Aquest gran Senyor i la seva Dona son les sereníssimes magestats Carnestolendes que duen al nostre Poble la xerinola ciutadana. Nenes que n'escolteu: Mireu cóm n'es de "macu" i "remacu" el senyor Carnestoltes. Sembla un sol de maig! Té galtes de coca amb cabell d'àngel! I Vos, Senyor, aquí teniu el vostre Poble picant de peus i de mans…\nEn aquesta plaça hi son els padrins i les padrines Catarines que us havíen conegut, personalment, en els antics Carnestoltes. Els mes jovincells son ganxetes i ganxets de l'Edat del Pot de Llauna de la Llet de la Vaca Emmurriada. Tots ells amb cares de Pasques Florides.\nDe Montroig del Camp, de Montbrió del Camp, de Les Borges del Camp de la Selva del Camp i de la Vilaplana det Camp, son vinguts avui a Reus, nogensmenys del noranta set per cent de llur veïns. De Cambrils de Mar han arribat peixeteres fresques i gentils com un tall rodó de cuixa de lluç totjust pescat. De Riudoms, Vinyols i de L'Alforja, del Camp, les mes maques plegadores d'avellanes. De Vilanova de L'Escornalbou un pet d'hereus i de fradisterns que fan caure la baba. De L'Argentera, Dosaigües i Riudecanyes, costelletes d'anyell de bona llet. De Prades rovellons sucats amb all i oli d'Ulldemolins. De Capafonts dues dotzenes de cassoles amb llebres estofades, caçades a tren d'aubada a la Llúdriga. Se les cruspirà la Comissió abans que ens vingui la Quaresma plena de congre fet amb cartró-pedra i badeixo remullat. De L'Albiol ens han promés una plàtera de figues de moro; no les havem rebut, encara, però sabem que les estàn afeitant pel camí. De La Febró una col-lecció de sogrest de bon veure: Son les que, en aquest moment, estàn guaitant al balcó principal de Casa de de la Vila. De Botarell, tres càrregues de ví més generós que la María de la Piga. De Vandellós una computadora que diu de memòria la bona ventura per la setmana entrant. I, finalment, del Miami-Platja, de L'Hospitalet del Nano i de La Vilaseca que ha bescanviat la Solsina per un Salou que té mes musclos, cent-vint-i-tres monobiquinis que rifarem aquesta vetlla desprès de sopar, a la Plaça de la Puríssima Farinera, a les noietes que li hagin aclucat un ull viu a qualsevol dels membres de la Comissió Carnestolenda.\nMagestats: Ara ens hauríem d'haver posat drets escoltant el Coet Speteck de Reus. Pero el Roble està, encara, afònic de quan el va cantar l'any darrer com ho fa tots els vuint-i -vuits de desembre. En lloc d'això i en honor d'aquesta gentada que és la dels Barris de tot Reus, menys la de l'altra Barri, i per quant tots ells varen donar el "SI, PARE" a l'ésser "referendummunicipardalitzats" al prentar-los-hi si volíeu que Vos vinguéssiu aquest any a Reus, us llegiré un versot rebut del Perot Tantarantà del Setmanari Reus; i que diu:\nA Reus el vostre avi, Magestat,\namb una capa negra, lluenta i flonja\nper l'Estació de Reus a La Canonja\nhi venía joiós i espatarrat\nLi donava les claus i la tiara\nel senyor Batlle a peu de tren i estrep.\nI el vostre avi cridava: "Senyor Pep:\nvobis teum civitis botifarra".\nAllà el rebien habillats amb fracs\nels Cochs, Rodons, Borrassos i Queralts;\nColomines, Pedroles, Pons, Nadals,\nQuers, Niepces, Casagualdes i Sistachs.\nLloses, Casajoanes i Marquets;\nVictorinos, Solars, Gorts i Martins;\nTàpies, Freixes, Gasulls i Josepets;\nSabaters, Puigoriols i Florentins.\nEls galindois de Reus -que són els vostres-\ncavalcaven darrera de la tropa;\nduguent tots, a la ma, el barret de copa\ncomanats per l'alcalde senyor Sostres.\nDesprés era endagada cerca-vila\nper Plaça Llibertat, l'Ampla i Llovera\nfins L'Olimpus: L'Olimpus, llavors, era,\nmés gran i més bonic que Ca La Vila.\nSota un joiel de sopes d'all i argent\nus era encasquetada una corona:\nQué cofoi que hi estàveu a la trona,\nmentre una dona grossa us feia vent!\nEn prova de respecte el senyor Prat,\nagenollat sobre un coixí de punta,\nus besava la ma en nom de la junta,\ni estrenava el vostre avi el seu regnat.\nproclamant un Edicte sobirà\nque a la Ciutat de Reus posava setge:\nManant que a qui patís de mal de fetge\npel Carnaval l'havia de dinyar.\nAra, Magestats, estava programada la sortida de dos trompetaires. Això, no es pas possible puix segons ens diu el senyor Governador del Carnestoltes estan defensant a cops de clarinet el cotxe que havien deixat mal aparcat davant la. Funerària. I que els volía prendre la grúa municipal. M'en sortiré del pas llegint l'Edicte vostre que m'ha lliurat el Ministre del Benestar Estomacal de la Beta d'Espardenya Negra. Escolteu-lo, punyeta!\nReus quatre de febrer, avui, dissabte.\nJQ, CARNESTCITES DEL SETANTA-VUIT:\nA tots els súbdits meus: Nest ben cuit\ndel vostre ensopiment! Coca amb recapte\nmano a tots els ganxets i Gent del Camp\nque d'avui a chimarts mengeu, plegats;\nque tots, ballant, anéssiu disfressats\noblidant, per tres dies, l'Aviram.\nQue cases i cafés... de Camareres\nno tanquèssiu de dia ni a les nits.\nConcedeixo amnistía pels marits\nI lescunyades massa-marmanyeres.\nDcreto llibertat a tota dona\nque al marit seuli penjt esquella o banyes\ndurant el Carnaval, Prou teleranyes\ni proa, amics, de fer ballar la mona!\nDeclaro inhábils cent seixanta diez\ni perdono les lletres protestades.\nQue, tothom, cobri dobles setmanades\ni els nebots no ensarronin més les ties.\nPena de mort de riure a la tristor.\nPessigolles als gendres capsigranys\ni a tots els que heu vingut a Reus força anys\nde gresca, de la bona, pel muixó!\nI prou, súbdits lleials del Reus lleial.\nAmunt i crits! Féu vía ciutadans.\nQui us mana que poseu els peus ben plans\nsoc CARNESTCLTES, JO. REI DEL CIDRAL.\nSilenci una vegada més! Perquè, ara, havem de deixar que ses Carnestolendes Magestats escoltin, simbòlicament, passar els Gegants: La Vitxeta i el Vitxet, els Morus i els Indis junt amb les noves parelles del xaponesos i els negres. Aquests darrers alletats, com els antics, per La Mulassa, a Perruqueria del senyor Lloses, fill.\nAl PREGONER li plaurà, ara, el recordar la "barca" del Círculo;' que era una bany era amb rodes... Il paraigues i el llum de ganxo que era tret al carrer de Les Galanes per la bona gent de La Palma quan, a Reus, la festassa era grossa. I els caramels llençats de les carrosses; i aquells vidres de les botigues i dels fanals protegits amb fullola per tal de que no els xafèssin els confitse. Qui sap si Reus és va fer ric gràcies als pessetots de plata tirats pels prohoms reusencs en les cavalcades famoses i xamos es? Perquè,\nEn quin lloc més, del món, hi ha un Speteck?\nEn quin Poble cercàren la manera\nde dur el Mar al Raval de Robuster?\nSenyora i Senyor: Els Savis de Reus us faràn Mestre Paperinaire i conseller de l'Institut de la Gota de la Llet, si tot surt bé. Puix la Comissió voldria que tornéssiu a Reus Vos, els vostres fills i els vostres néts, anys a venir. En aquest ta avinentesa estaréu obligat a anar a ballar... Però la ballareu amb les xiquetes més maques són hi ha món! I triareu i remenareu tant com vos dongui la realíssima gana! I la Vostra Es posa festejarà amb els galindois més rexinxolats... I us afartarem de Vitamina "Ella": Llangosta, llangostins, llangonissa, llonses, llomillo i llepolíes per deturar un tren vertebrat i la mare que l'aguanta. No trobareu, però, ressopons de dure al Cafés de París, a cal Botella a Ca la Pauleta del senyor Modest Cervelló. Ni aquelles segones parts dels ball de "L’Olimpus" on-hi deixaven entrar a les senyores de Chez Didà, Chez Rosarió i dels Grans Magatsems de Ca la Sol. La vostra dinastía ha estat sempre tractada a Reus a cós de rei d'espases, de rei de copes i de rei d'oros. Qui sap, si, per això, els vostres avantpassats hi estiraven la pota potinera a la nostra ciutat! Ah; però sigui com sigui la gresca continuarà puig les entrades son venudes... Els metges no arribaven, mai, a temps a les malalties dels vostres majors. Un poeta de fil i beta va dir el perquè. Jo crec que és una mentida com una casa de barrets, però el vers us el llegiré, peti qui peti, Magestat:\n-Senyor Pepet: L’espera la tartana-\ndèia la raspa guerxa amb gest sorrut.\nI el doctor don Josep, com un put-put,\nmarxava tot content amb la tartarra\na recceptar un xerop a la fulana.\n-Senyor Francas: L’espera la tartanat-\nli dèia Ia cambrera Catarina,\namb cofia, davantal i mantellina.\nI el doctor don Pancràs al punt guillava\na veure com estava la fulana.\n-Senyor Andreuet: L'espera la tartana-\ncridava una veina mig tarona.\nI el doctor Andreu, botent més que una mona,\nenganxava la mula a la tartana\ni anava a pintar el lit de la fulana.\n-Senyor Quimet: UII viu que hi ha fulana-\nli dèien les viudotes del veinat.\nI el doctor Quim, als baixos rellogats,\nposava oli al llum de la tartana:\nNo pas a la fulana, malpensats!\nAleshores, cal dir, els marits tenien absolució mil-lenària els dies de Carnestoltes. Avui, les coses, no són, pas, així, Magestata El tenir una fulana, una sola, fa riurer! El posar banyes al marit, sempre que pugui passar-pel carrer del Vidre, ja no és delicte... Vull creure que aquest dies ho passareu de tomacó de mico. Us feran presidir –presidir no\nvol dir sempre anar a presidi- una sessió municipardal... Crec que us volen demanar que empedrèssit el camí fons de la Bassa Nova i que estrenéssiu l’enximplamenta de la carretera de Reus a Tarragona. No sé si ho ressistiréu, pero no en fotèssiu gaire càs. A Reus som així, i ho serem, mentre la Tronada tingui trons.\nVos,-Magestat, morireu a Reus. Us veig cloc-i-piu i els doctors Ponts, Canons, Fontom, Trons de la Sala de Cuidados Interins del nostre Hospital no us apedeçaràn pas. Un cop mort seréu posat sota els portxos de Cal senyor Nicolau, fideuer, del Castell. Si en trobessim una d'autèntica, una xicote rossa us faría vent amb una canya de la Riera de la Beurada. La vostra imperialíssima muller us plorarà a bots i barrals com si fossim el día de l'aiguat de Santa Tecla! Els vostres ministres, batlle i consellers pedran l'esperança de cobrar la jubilació per la vellesa: Però us ploraràn, també, regalant, figues secallones a la gentada que us vindrà a besar la postra realissima pota estirada del tot. Hauréu mort amb les sabates enllustrades i això, a Reus, no ho pot assolir tothom que vol, punyetera punyeta! I sereu cremat a la plaça de les Cols com si fóssiu aquella falla de la sueca, el biquini i el pollastrot que va acabar com el rosari dels canonges...\nPerò no us vull empipar, pas, més, amb coses tristes. Per acabar la festa en pau, us diré:\nEstéu a Reus, el vostre Reus, que és vostre:\nEn nom dels reusencs i reusenques:\nBenvingut i força al canut!\nQue per molts anys podèssiu fer tan bones obres.\nMagestat: Podeu pixar en pau.\nFrancesc MARTI I QUEIXALOS\n-Mestre dels Mestres Paperinaires -\nAquest PREGO queda dedicat en la seva edició autógrafa-mecanografica-original i sense copies al bon amic i excel-lentíssim, de bó i de bó, Governador del Carnestoltes-1978, N' Estanis Padrola del Campanaret.\nSembla mentida, i ja han passat quaranta-tres anys des d'aquell 1978 que es reprengué la celebració carnavalera. Un anys que recordem per un element essencial i que, com si no hi fos, ens fa recordar milers d'anècdotes viscudes, al voltat seu, pels carrers i les places reusenques.\nPer tant, i en homenatge a aquest recuperador de memòries, uns hem recopilat els cartells d'aquest quaranta-tres anys i, uns altres dos que són, en part, el punt d'arrencada de tot plegat.\n... i ja fa temps que no raja res intel·ligent!\nHi ha una dita que esmenta "A poc a poc s'omple la pica", i avui hem pogut veure un nou exemple de mediocritat, i fins i tot diríem de mala intenció, que va buidant la pica de la paciència i omplint-la del mal humor!\nAquest matí el regidor de cultura s'ha presentat com el salvador de la celebració d'aquest 2021 perquè ha decidit ...\n"muntar aquesta mostra perquè la voluntat nostra és que,\nmalgrat tot, la gent tingui present el Carnaval"\nI ha remarcat que el seu fil argumental s'ajusta a ...\n"Com haguéssim gaudit de la festa d'enguany\nen condicions normals?"\nDe moment, som desconeixedors del què hi haurà, però per la descripció del polític de torn, ja deduim per on poden anar les línies argumentals ...\n"Visca el meu melic, i visca la mare que em va parir!"\nI com dèiem al començament, "D'allí on no n'hi ha, no en raja", i mentrestant, i un cop més, anem reomplint la pica d'ingents volums de paciència.\nI malgrat tot, Visca el Carnaval de Reus!


Nou comentari a Instal·lar sistema de recollida selectiva de residus remunerada\nFantàstica iniciativa! Jo he proposat una altre per promocionar el reciclatge, per tal de que la gen\nMillora del procés de reciclatge i neteja\nDESCRIPCIÓ BREU Crear un pla de recollida d'escombraries més efectiva amb més publicitat i més incentius. DESCRIPCIÓ AMPLIADA Trobo que al Barri del Carmel, que es on jo visc, n'hi ha una recollida d'escombraries pèssima, també potser per el incivisme de la gent. Es per això que proposo que s'inverteixi en EDUCACIÓ i que ensenyin als ciutadans a reciclar correctament. Fem tallers, publicitat, cursos gratuïts al mercat, a les escoles .... Perquè si combinem amb eficàcia les freqüències del camió (que també necessitem més recollides) i l'ensenyament de com s'ha de deixar la brossa ( que moltes vegades va a parar al terra i es francament desagradable) podrem mantenir el nostre barri net i a demés fer-ho amb eficiència energètica. Extrapolo la apetició a la recollida de mobles. Incentius, sancions i control. BARRI EL CARMEL QUIN ÉS L'IMPACTE ESPERAT DEL PROJECTE? Mantenir un barri net, compromès amb el medi ambient i sobretot educar al jovent i conscienciar-los amb el repte que tenim per cuidar de totes les instal·lacions del nostre barri.


Víctor López i Lis Pujol, Hereu i Pubilleta de l'Escala - Canal 10 Empordà\nVíctor López i Lis Pujol, Hereu i Pubilleta de l'Escala\nVíctor López repeteix com hereu de l'Escala un any més. L'acompanyarà Lis Pujol, la nova pubilleta. Des del pubillatge es lamenta que aquesta tradició vagi a la baixa i que cada vegada costi més trobar nous representants, un fet que no passa només a l'Escala sinó a la majoria de poblacions de tot Catalunya.\nVíctor López i Lis Pujol són els nous representants del pubillatge escalenc.Han estat els escollits en la gala celebrada al CER on han estat acompanyats de representants d'arreu de Catalunya.Hi han estat presents, entre d'altres, hereus, pubilles i representants territorials de Figueres, Cubelles, Arenys de Mar, LLançà, Vilatenim , Tordera, la Catalunya Central, el Maresme o el Segrià.Tots ells han han estat presentats a la Sala del CER, just abans dels candidats escalencs.\nDe fet Víctor López, que és actualment el representant de l'Alt Empordà, repeteix en el càrrec, en uns anys on a les entitats els és realment difícil trobar joves que es vulguin implicar en el pubillatge.D'aquí que des de la Secció de Pubillatge s'agraeixi la predisposició del nou Hereu i Pubilleta.Durant la gala d'elecció prenien la paraula el representants del pubillatge alt-empordanès, la Pubilla de les Comarques Gironines, un representant del Foment de les Tradicions Catalanes i també l'hereu escalenc Víctor López.La pubilleta, encara una mica vergonyosa, agraïa l'honor amb una rialla.El pubillatge està en hores baixes, com dèiem amb molta dificultat per trobar candidats.Des de l'Escala, la secció de pubillatge del CER, hi treballa amb la regidoria de cultura, l'associació jove Els Xalats i el Punt Jove.\nEl cas de l'Escala no és únic, està passant el mateix a la majoria de poblacions.\nEls representants que van participar el l'elecció del pubillatge a l'Escala hi van passar tot el dia.Entre d'altres, van visitar el Museu d'Empúries i van resseguir la Ruta Víctor Català.


JORNADES FORMATIVES PER A LES ENTITATS LOCALS SOBRE LES AJUDES A LA REFORMA, REHABILITACIÓ I ACTUACIONS URBANES – FVMP\nJORNADES FORMATIVES PER A LES ENTITATS LOCALS SOBRE LES AJUDES A LA REFORMA, REHABILITACIÓ I ACTUACIONS URBANES\nMés de 150 ajuntaments de la Comunitat Valenciana participen en les jornades formatives dirigides a municipis de menys de 5.000 habitants\nLa Federació Valenciana de Municipis i Províncies (FVMP) i la Conselleria d’Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica han organitzat unes jornades informatives per als municipis de la Comunitat Valenciana menors de 5.000 habitants sobre les ajudes de 2021 a la reforma, rehabilitació i actuacions urbanes.\nLes jornades en línia han comptat amb la participació de la secretària autonòmica d’Arquitectura Bioclimàtica i Sostenibilitat Energètica, Laura Soto; i el director general de Qualitat, Rehabilitació i Eficiència Energètica de la Generalitat Valenciana, Alberto Rubio; i el secretari general de la FVMP, Vicent Gil.\n“Cal valorar que la Generalitat Valenciana haja fet el pas d’explicar a les entitats locals la informació sobre les ajudes en matèria d’habitatge, sobretot als municipis xicotets ja que són els que més problemes troben davant la falta de recursos tècnics”, ha sentenciat Vicent Gil.\nLes ajudes a les quals poden acollir-se els municipis de la Comunitat Valenciana en temes d’habitatge són cinc: el Pla *Renhata, les ajudes a la implantació de l’Informe d’Avaluació de l’Edifici (IEEV.CV), les ajudes a la conservació i/o l’accessibilitat dels habitatges, el Pla *Conviure i *Recuperem *Llars.\nAjudes destinades al foment i millora de la qualitat dels habitatges amb més de 20 anys d’antiguitat i sempre que siga la residència habitual. En particular, per a la reforma de cuines, banys i lavabos o bé per a adaptar la casa a les necessitats de persones amb diversitat funcional. També s’inclouen les reformes destinades a la instal·lació de sistemes de domòtica per a persones amb diversitat funcional o amb mobilitat reduïda.\nL’Informe d’Avaluació de l’Edifici és un document que recull el resultat de l’avaluació d’un edifici, després de la seua inspecció, quant al seu estat de conservació, la seua accessibilitat i la seua eficiència energètica. És fonamental perquè les persones propietàries coneguen l’estat del seu edifici i puguen planificar les obres de rehabilitació i manteniment de manera adequada. A més, forma part del deure de conservació dels edificis, tal com estableix la normativa relativa a urbanisme i rehabilitació.\nLes comunitats o persones propietàries d’edificis de tipologia residencial d’habitatge col·lectiu i edificis unifamiliars hauran de promoure la realització del IEEV.CV en aquells edificis d’antiguitat superior a 50 anys i en els edificis els titulars dels quals pretenguen acollir-se a ajudes públiques per a obres de rehabilitació.\nAjudes a la conservació i/o accessibilitat\nEs tracta d’ajudes de rehabilitació d’edificis d’habitatges per a les actuacions de conservació, de la millora de la seguretat d’utilització i de l’accessibilitat del Pla estatal d’habitatge 2018-2021, en règim de concurrència competitiva, així com les ajudes addicionals de la Generalitat.\nConcessió de subvencions a entitats locals per a la rehabilitació d’edificis i l’adequació de l’entorn construït en municipis de la Comunitat Valenciana.\nL’objectiu és la rehabilitació i adequació d’edificis del patrimoni municipal de caràcter social, cultural o històric, així com l’adequació de carrers, places o zones d’esplai o esbarjo, amb la finalitat de millorar les infraestructures i equipaments del nostre territori d’una forma eficaç, ràpida, eficient i sostenible.\nL’objectiu és augmentar l’oferta d’habitatges amb finalitats socials, prioritàriament en municipis en risc de despoblació i recuperar el patrimoni, de manera que es reduïsca la bretxa creixent entre el món urbà i el món rural.\nEs podran subvencionar actuacions prèvies necessàries per a escometre l’adequació de l’habitatge o immoble; obres de rehabilitació, ampliació o adequació destinada a aconseguir les degudes condicions d’habitabilitat; qualsevol intervenció destinada a millorar elements comuns en el cas de tractar-se d’una rehabilitació d’un edifici complet; i l’adquisició de l’immoble prèvia a la seua rehabilitació, en el seu cas.


Pep Guardiola envia un missatge especial amb motiu de l’11 de setembre\nEl tècnic català reivindica els llaços grocs com «una mostra d’humanitat»\ndimecres, 5 de setembre 2018 - 16:33h\nJa queda menys d’una setmana perquè sigui 11 de setembre, la Diada de Catalunya. Aquest any, sens dubte, estarà marcat especialment pel fet que gran part de l’anterior Govern està tancat a la presó o ha marxat a l’estranger. Així, la Generalitat ja ha anunciat que l’acte institucional d’enguany servirà per demanar la llibertat dels polítics catalans empresonats.\nEn aquest sentit, també s’ha pronunciat Pep Guardiola, un dels rostres més visibles de l’independentisme fora de l’àmbit polític. L’entrenador del Manchester City ha enviat un missatge amb motiu de la Diada i que ha compartit el periodista esportiu Xavi Torres. En ell, el tècnic de Santpedor, parlant en anglès i vestit amb una samarreta groga, reivindica els llaços grocs com «una mostra d’humanitat», fent una comparació amb un gest que darrerament van tenir els millors golfistes del món.\nUn gest d’humanitat\n«Fa unes setmanes els millors golfistes del món, Tiger Woods inclòs, van jugar un torneig als Estats Units. Aquell cap de setmana tots els jugadors duien un llaç groc a les gorres. I per què? Perquè Jarrod Lyle, un golfista, estava lluitant contra un càncer molt dur. Els jugadors van jugar i van dur el llaç groc per ser a prop d'en Jarrod i de la seva família. Aquests excepcionals jugadors van demostrar la seva humanitat a la resta del món», explica Guardiola.\nEn aquest punt, l’exjugador i exentrenador del Barça aprofita per traslladar aquest gest a la situació política catalana: «Una situació similar passa a Catalunya en els darrers mesos. Milers de persones duen un llaç groc per demostrar la seva humanitat, perquè dones i homes són a la presó des de fa un any. Gent normal que només defensa idees i que és a la presó des de fa un any. Per a tots, avui, 11 de setembre, a tots els amics de Catalunya, els qui esteu aquí a Catalunya, Barcelona, moltes gràcies pel vostre suport».\nTransmetre el missatge al món\nJa en català, Guardiola demana que aquest missatge traspassi fronteres: «Us agraïm de tot cor que pugueu transmetre aquest missatge a Europa i a la resta del món de què passa a Catalunya en aquests moments. Que persones normals pel simple fet de defensar les seves idees són a la presó. Tant de bo tota la gent pugui tornar a casa. Llibertat a tota la gent que és a la presó. Moltes gràcies i fins aviat», acaba dient el de Santpedor, qui també dona les gràcies en italià i alemany.\nPep Guardiola Diada Procés Català


Joan Roma: BORREDÀ - DOCUMENT INTERN - CANDIDATURA COMPROMÍS X BORREDÀ - PSC- PLANIFICACIÓ 2018 -2030\nBORREDÀ - DOCUMENT INTERN - CANDIDATURA COMPROMÍS X BORREDÀ - PSC- PLANIFICACIÓ 2018 -2030\nPLANIFICACIÓ ,ESTRUCTURA, I ACTUACIONS ,AJUNTAMENT DE BORREDÀ 2018 – 2030\nDEDICACIÓ CÀRRECS POLÍTICS.\nConsidero indispensable una dedicació mínima de 15 hores setmanals, per part de l’Alcalde, per a poder despatxar els assumptes interns, amb secretària – interventora, amb els tècnics municipals, coordinar equip de govern, i alhora poder atendre visites de la gent del poble, o de fora. Disponibilitat, sobretot els matins, quan les altres administracions funcionen, i disponibilitat en caps de setmana, per assistir a reunions i festes específiques.\nIgual dedicació de 15 hores a la setmana, per part de dos regidors/es de l’equip de govern , per poder atendre els temes interns de l’ajuntament, i els externs, de contacte i activitats amb la gent del poble, o de fora. Disponibilitat molt variada, en quan a horaris, en funció del treball dels tècnics i de les reunions a les quals cal assistir.\nBorredà, forma part de 17 organitzacions, entitats i organismes diversos. Aquesta participació obliga a constants desplaçaments de l’Alcalde o altres membres del govern per ser-hi presents i actuar en representació del municipi. Això, comporta una àmplia dedicació d’almenys 3 membres del Consistori, a les tasques municipals.\nPLANTILLA DE PERSONAL MUNICIPAL.\nActualment la plantilla de l’Ajuntament està formada per : 1 secretària – interventora, a plena dedicació, i 3 treballadors de la brigada municipal de manteniment i obres, també a jornada complerta.\nA dos o tres anys vista, aquesta plantilla s’hauria d’incrementar en 1 auxiliar- administrativa, a plena dedicació , i incrementar en 1 treballador / peó , la brigada municipal.\n-Arquitecte municipal. L’actual es jubilarà a final de mandat. La substitució passa per signar conveni amb el Consell Comarcal per poder-ne disposar d’un, itinerant amb altres pobles.\n-Enginyer municipal. Actualment fem contractacions per serveis, tocarà signar conveni amb el Consell Comarcal, per disposar-ne d’un, itinerant amb altres pobles.\n- Treballadora social. Tenim Montserrat Pedrals, compartida amb altres municipis. Continuïtat.\n-Treballadora familiar. La tenim compartida amb Vilada. Continuïtat\n-Dinamitzadora de carrer . La tenim compartida amb altres municipis. Continuïtat.\n-Dinamitzadora d’esports. La tenim compartida amb altres municipis. Continuïtat.\n-Dinamitzadora Gent Gran. La tenim compartida amb altres municipis. Continuïtat.\nTots aquests tècnics externs, requereixen continuïtat i alhora dedicació política, per part de l’equip de govern. Vol dir, despatxar amb ells /elles, cada setmana o cada mes.\nACTUACIONS URBANÍSTIQUES, D’OBRES I SERVEIS – PERÍODE 2018 – 2030.\nEn un ajuntament auster i rigorós, no hi ha obres ni projectes “per caprici”, sinó per estricte necessitat. Veiem els que s’han de dur a terme, obligatòriament, en aquest període.\n-Condicionament carrer de la Font.\n-Condicionament passatge Camp de futbol.\n-Recerca nova captació d’aigua, per garantir un volum addicional, a l’estiu ,de 100 m3 / dia.\n-Adquisició d’un nou vehicle tot terreny per substituir el vell.\n-Adquisició d’un nou vehicle- furgoneta, elèctrica, per brigada.\n-Adquisició vehicle – plataforma, per reparacions a diferents alçades.\n-Renovació sencera carrers i places Casc Antic. Per fases . Tres o quatre fases, segons subvencions de Diputació , Generalitat, govern central o UE.\n-Connexió xarxa clavegueram , darrera c/ Berga ( privada), a xarxa municipal .\n-Renovació o anul·lació xarxa clavegueram, darrera Plaça Major, c/ Manresa,( privada ) , a xarxa municipal.\n-Adequació Travessera Urbana, C-26, entre inici nucli urbà i final. Itinerari dues bandes de la carretera.\n-Pla Director aigua , zona Puigcercós – Riera de Merlès- La Pera – Xuriguera – Sant Esteve.\n-Execució Pla Director , zona detallada en el punt anterior.\n-Urbanització nucli Pont de la Sorra.\n-Urbanització nucli Coll del Bas.\n-Finalització restauració església de Salselles.\n-Adequació zona esportiva , cantonada carrer Barcelona- isntal.lació parc infantil i de gent gran.\n-Construcció pista pàdel.\n-Magatzem municipal, per a vehicles i material.\n-Condicionament de camins públics, fins tenir-los tots en condicions d’accessibilitat.\n-Adequació illes ecològiques ( espais destinats a contenidors de selectiva ), per tal de millorar i ampliar la recollida.\n-Edició nou fulletó turístic , i d’un llibre històric – turístic del poble de Borredà.\nFINANÇAMENT INVERSIONS I ALTRES CONSIDERACIONS.\nLa llista d’inversions suposa un import total , proper als 5 milions d’euros. Una xifra realment molt important, només possible si s’aprofiten al màxim les convocatòries de subvenció de la Diputació de Barcelona, Generalitat de Catalunya, Govern central i UE.\nAquesta ha estat la filosofia de l’ajuntament, des de 1979, fins ara. S’han de tenir sempre projectes preparats per poder entrar a cadascuna de les convocatòries, per poder-hi tenir la màxima puntuació.\nA les inversions, abans detallades, cal afegir-n’hi d’altres de menor quantia però igualment importants, com les que suposen renovar les infraestructures, serveis i equipaments , fets en els primers anys de democràcia. Ara mateix, s’està renovant el cablejat de l’enllumenat públic, com algunes millores a la xarxa d’aigua, o a camins municipals. Que no figurin a la llista no vol dir que no es tinguin en compte.\nEn quan a la situació econòmica municipal, l’endeutament és totalment raonable, inferior al 50% dels ingressos ordinaris. Els crèdits estan concentrats a la Diputació de Barcelona, a cost 0%, i a CatalunyaCaixa, a un cost inferior al 4%, per tant, en immillorables condicions i fa possible poder recórrer a l’endeutament per complementar subvencions a alguns dels grans projectes plantejats.\nHI HA PROJECTES, HI HA ÀNIMS , HI HA VOLUNTAT DE DUR-LOS A TERME.\nEn els 38 anys de democràcia municipal, els diversos equips de govern, han / hem gestionat a l’entorn de 30 milions d’euros, amb total serietat, rigorositat i austeritat. El resultat es pot considerar espectacular ,si comparem la situació del poble l’any 79, amb el d’ara, en el 2017.\nQueda encara molt per fer, però haver començat pels fonaments, permet encarar els nous temps amb tranquil·litat i adequada planificació. Siguem nosaltres o altres, l’important és tenir un programa de govern, a mig i llarg termini. Es el que us presentem en aquest document. Passat l’equador de l’actual mandat, si algú tenia algun dubte del guió a seguir, dels projectes pendents, i de les ganes de complir-los, aquí té la resposta.\nHem fet molt, però encara queda molt per fer. Les prioritats expressades, les tenim nosaltres, però les tindran qui prengui el relleu, perquè no es tracta de capricis sinó de necessitats. I les necessitats no tenen color polític.\nBorredà, agost de 2017.\nEQUIP DE GOVERN – COMPROMÍS X BORREDÀ / PSC – AJUNTAMENT DE BORREDÀ\n# posted by Joan Roma Cunill @ 1:23 AM\nJoan Roma Cunill


Martha Rosler contra el capitalisme i el patriarcat - El Temps de les Arts\nMartha Rosler, Workshop («Cuba»), 1981. © Cortesia de Martha Rosler, 2020.\n12 març 2020 Pere Antoni Pons\nPassats els anys després de la seva confecció i de la seva primera exhibició pública, les obres de creació –tant se val si parlem de novel·les o de pintures, de pel·lícules, de cançons o de vídeos– poden ser considerades valuoses, importants i dignes de ser sempre recordades (o, si més no, de ser rescatades periòdicament de l’atapeït magatzem de la història) bàsicament per dues raons.\nCom hem arribat allà des d’aquí?\nFins al 20 de maig del 2020\nLa primera raó és la seva qualitat diguem-ne estrictament artística –destresa tècnica, energia expressiva, perspicàcia intel·lectual, clarividència política, sagacitat psicològica i moral–, la qual fa que mantingui la vigència i un interès viu per molts anys que hagin passat des que va ser feta. La segona raó és l’impacte i la influència que l’obra va tenir en el moment que es va oferir al públic per primer cop, la qual cosa li pot conferir, si en efecte va tenir un impacte o una influència, la condició de símbol, de símptoma o de tret definidor d’una època o d’un determinat moviment. Aquesta condició representativa fa que sigui ineludible tenir-la en compte i valorar-la cada cop que es parla de l’època o del moviment en qüestió.\nVeient l’exposició Com hem arribat allà des d’aquí?, de Martha Rosler (Nova York, 1943), que es podrà visitar a Es Baluard, de Palma, fins al proper 10 de maig, diria que moltes de les obres més icòniques de l’artista continuen sent importants, sobretot, per la segona de les raons. També diria que, a ella, si s’assabentés de la meva opinió, no li sabria gens de greu. Al capdavall, Rosler ha estat sempre una artista polifacètica, que ha treballat en diversos formats –vídeo, fotografia, escultura, instal·lacions, fotomuntatge, performance…– i per a qui l’aspecte teòric, investigador i sociopolític –també ha estat crítica i professora– han estat fonamentals en la seva pràctica artística.\nEn aquest sentit, no és gaire exagerat deduir que, per a Rosler, no és necessàriament un problema, ni una mancança, que les seves obres siguin valuoses, o conservin una certa vigència, només si es té en compte el context en què van ser concebudes i realitzades. Entre altres motius perquè els elements més característics del context –l’hegemonia del capitalisme i la preponderància del patriarcat– en essència no han canviat al llarg de les cinc dècades que fa que dura la seva trajectòria, i per tant es pot considerar que la crítica i la voluntat subversiva que motivaven el seu art encara mantenen el seu valor instrumental, la seva utilitat.\nFotograma de Martha Rosler Reads “Vogue” for Paper Tiger Television, 1982. Col·lecció MACBA. Dipòsit Ajuntament de Barcelona. © Cortesia de Martha Rosler, 2020.\nImma Prieto, directora d’Es Baluard i comissària de Com hem arribat allà des d’aquí?, escriu el següent al modest però útil llibret informatiu que complementa la mostra: “Des de principis dels anys 70 [Rosler] ha produït una obra de gran importància en diferents camps, a través de l’àmbit cultural, però apuntant a la sociologia o la teoria política. Ha contribuït a redefinir les categories de l’art, sobretot, a partir de pensar les funcions d’aquest i dels seus vincles amb l’economia i el mercat. Ella mateixa –continua Prieto citant un dels assaigs de Rosler– ha escrit: El món de l’art, després de la dècada de 1960, va entrar en aquesta economia globalitzada, i els artistes sovint són treballadors itinerants que van darrera de les institucions flotants i les demandes del capital. Quan ens queixem del malson del món de l’art impulsat pel mercat i pels seus camins cada cop més institucionalitzats i rígids cap a l’èxit, hem de recordar que sovint participem en ell i en la seva recerca alienant d’un avantatge competitiu, sense pensar en com ressona això a tots els nivells. És hora de dir que ja n’hi ha prou”. La (doble) cita és extensa, i està escrita en una prosa esquerpa i desagradablement poc hospitalària, però em sembla que valia la pena citar-la sencera perquè dona una idea clara de fins a quin punt la ideologia i la voluntat d’incidència sociopolítica han condicionat sempre –més i tot: han determinat– la vocació artística de Rosler.\nA Com hem arribat allà des d’aquí?, que consta d’una vintena d’obres, sobretot hi ha fotografies i vídeos. No hi falten algunes de les peces més conegudes i emblemàtiques de tota la seva trajectòria. Destaca especialment Semiotics of the Kitchen, del 1976, una paròdia enrabiada dels clàssics vídeos de cuina que als EUA va popularitzar Julia Child. Si els vídeos de cuina convencionals perpetuaven i reforçaven l’estereotip de la dona servil, obedient, desposseïda d’autonomia i de personalitat, satisfeta simplement si ja disposava dels materials i els instruments necessaris per preparar els àpats del seu marit i de les seves criatures –els instruments per ser, per tant, una bona esposa i una bona mare, és a dir, una esposa complaent i una mare eficient–, el vídeo de Rosler posa en evidència l’alienació, la frustració, la impotència i la ràbia més o menys soterrades a què aquell estereotip de la feminitat abocava les dones que el vivien i el patien.\nFotograma del vídeo Martha Rosler, Backyard Economy I-II, 1974. Col·lecció MACBA. Dipòsit Ajuntament de Barcelona. ©Cortesia de Martha Rosler, 2020.\nDe totes les obres de Rosler que hi ha a la mostra, aquesta és una de les que ha resistit millor el pas del temps, no tan sols per la vigència del missatge –encara hi ha maneres oficialment correctes de ser dona que coarten i anul·len i aboquen a la impotència i a la ràbia–, sinó també per la fórmula estètica o narrativa que l’artista fa servir. Hi ha una ironia encara significativa i un sarcasme encara dissolvent en els gestos robotitzats, en la veu abduïda, en les explicacions mecàniques i en els usos extemporàniament agressius dels utensilis amb què Rosler, amb el davantal posat, apareix al vídeo.\nAltres obres, en canvi, vistes ara resulten força més elementals. Òbvies, fins i tot. És el cas de Backyard Economy I i II, en què es veu una dona duent a terme tota mena de tasques domèstiques –les imatges, tosques, semblen les pròpies d’un vídeo casolà fet de qualsevol manera–, o també de Losing: A Conversation with the Parents, fet el 1977 i bàsicament interessant per la seva naturalesa de document sociològic. En la mateixa línia, trobem Prototype (God Bless America), el breu vídeo d’un ninot automatitzat que va vestit de soldat mentre toca el popular cant patriòtic del títol amb la trompeta. Fa un efecte ridícul, és clar, fins que al final del vídeo es veu que una de les cames del soldat, un veterà ferit de guerra, és ortopèdica. Fa prop de quaranta anys, podia tenir un efecte maliciós i punyent. Avui resulta un punt ingènua.\nMés potent, i d’un efecte avui encara colpidor –perquè fa gràcia i alhora és un horror–, és l’obra Martha Rosler reads “Vogue” for Paper Tiger Television (1982). Consisteix en l’artista fullejant la famosa i frívola revista i comentant-la descriptivament usant el llenguatge propi de Vogue, un llenguatge caracteritzat per la cursileria hiperbòlica de la publicitat tradicionalment adreçada al públic femení.\nFotograma del vídeo de Martha Rosler, Prototype (God Bless America), 2006. Col·lecció MACBA. Dipòsit Ajuntament de Barcelona. © Cortesia de Martha Rosler, 2020.\nFinalment, per als visitants del país, hi ha una obra, recent, que té un interès ideològic, social i (segons com) emotiu suplementari. Es titula Votarem! Barcelona 1 October 2017, Rosler va fer-la el 2020 i és un vídeo de 10 minuts amb imatges del referèndum de l’1-O, amb les càrregues i la violència policials i la resistència pacífica dels votants, unes imatges que de tant en tant són puntejades per breus textos explicatius que, d’una manera neutra i ponderada, posen en context els fets i el marc sociopolític en què es van produir. Que una de les grans artistes del vídeoart mundial hagi fet una obra sobre l’1-O té la seva gràcia, però en realitat, si el vídeo no anés firmat per Martha Rosler, semblaria un document gràfic com tantíssims altres n’hi ha sobre aquell dia.\nEtiquetes Es Baluard, Martha Rosler, Pere Antoni Pons Navegació per les entrades


Bellesa i funcionalitat: els avantatges del paviment de fusta\n93 741 47 17 (Argentona) / 93 161 50 15 (Mataró)\nMampares de dutxa angular\nMampares de dutxa frontal\nBanyeres / Plats dutxa / Spa\nAixeteria i sanitaris\nHome/Consells/Bellesa i funcionalitat: els avantatges del paviment de fusta\nUna casa amb sòl de fusta: el millor confort garantit.\nCada detall fa la diferència a la seva casa: des dels mobles fins a les parets, des de les teles fins al pis. En particular, aquest últim és un element important que descriu els espais i garanteix la funcionalitat completa de les habitacions. En aquest sentit, una casa amb pisos de fusta és una de les opcions més suggerides pels dissenyadors: de fet, aquesta solució dóna elegància i bellesa, assegurant el millor confort.\nUn espai perfecte\nQuins són els avantatges d’una casa amb pisos de fusta? En primer lloc, és una opció que contribueix a l’aïllament tèrmic i acústic de l’espai disponible. Llavors, un altre avantatge és la resistència: un pis de fusta, gràcies als materials d’alta qualitat, les modernes tècniques d’acabat i el manteniment, és una opció a llarg termini que pot fer que cada espai sigui únic.\nA més, és una solució particularment versàtil: de fet, malgrat el que un podria pensar, també troba un lloc en el bany i en la cuina, dues habitacions caracteritzades per una alta taxa d’humitat. L’important és optar per un tipus de fusta que sigui adequat per a aquestes característiques, com el Doussi, la teca, el iroko i el durmast.\nFinalment, és important subratllar l’aspecte estètic: segons el tipus triat, el pis de fusta pot donar un aspecte vintage o modern a la casa, satisfent tots els gustos..\nSòls de fusta i laminatges: la diferència.\nUna distinció important per a fer és la de fusta i laminatge: la fusta massissa es caracteritza per una superfície més gruixuda i un aspecte més refinat; El laminatge, ja que és una reproducció de fusta, és l’opció més barata.\nAtenció també a la instal·lació. La col·locació flotant consisteix a col·locar la fusta directament en la superfície del pis, després de triar els materials aïllants més adequats. La col·locació de enclavament no necessita l’ús de l’adhesiu, és perfecta per al laminatge i garanteix una adherència perfecta a la superfície.\nArticle extret i traduït de Profilpas (http://www.weprofile.it/en/house-with-wood-flooring/)\nGress Materiales para la Construcción, Reformas y Bricolaje2019-04-11T13:54:54+02:00\nET CONVIDEM ALS NOSTRES ESMORZARS TÈCNICS\nTriar una mampara per la teva dutxa\nKeraben i Microban fabriquen ceràmica antimicrobiana\nEstalviar aigua i energia al teu bany\nConsells per escollir la gespa artificial per al teu jardí o terrassa\nGress amb l'esport\nPorcelánico Serie Espelta 30X150cm 15,90€ /m2 sin IVA\nPorcelánico Stone Klinker Ground 36x36 C3 10,65€ /m2 sin IVA\nPorcelánico Velvet 60x60cm 13,00€ 8,20€ /m2 sin IVA\nPorcelánico Hardy 40x120cm 16,00€ 10,66€ /m2 sin IVA\nPorcelánico Atlas 128x45cm 16,00€ 12,35€ /m2 sin IVA\nMagatzem i exposició\nCamí del Mig, cantonada de Sant Crist nº1\nDilluns a divendres de 7.30 a 13.30 h\ni 15.00 a 20.00 h.\nDissabte: 8.00 a 13.30 h.\nPassatge dels Amics d'Argentona, nº2 · Argentona\n(Ctra. del Cros a Argentona, costat ITV)\nSense problemes d'aparcament\n937414717 / 937414716\nDilluns a divendres de 7.30 a 13.30 h.\nDissabte: 8.00 a 13.30 h. i de 16.00 a 20.00 h.\nBanyeres / Plats de dutxa / SPA\nDecoració i jardí\nParquets i tarima d'interior\nPolítica de CookiesPolítica de Devoluciones · Política de privacidad\n© 2018 GRESS · MATERIAL PER LA CONSTRUCCIÓ


Constitució i Procés – Blog d'en Joan Prats\nReflexions pel dia de la Constitució\nLes contradiccions entre preceptes de la mateixa Constitució ja era, en el moment de la seva aprovació, l’any 1978, tot un senyal de què, en realitat, ens trobàvem davant d’un plebiscit i no d’un veritable referèndum democràtic.\nLa Constitució, els anys immediatament posteriors a la mort del dictador, hauria de lluitar amb els principis d’igualtat i de justícia contra el seu propi títol II, el de la Corona com a forma d’organització. O amb el seu art. 9 contra la resta del títol preliminar, per posar només dos exemples. Hauria de fer front, també en els propers anys, als blindatges que fan impossible la seva reforma aparentment essencial o que permeten l’aplicació de l’estat d’excepció, via 155, a una part del territori sense cap control judicial i polític mínimament seriós, institucionalitzant un model de societat en el que cap estament rellevant s’escandalitza especialment per la represió desfermada contra qui només ha promogut pacíficament l’exercici del dret d’autodeterminació…\nQui pot defensar sense envermellir que a l’any 1978 el procés constituent va ser veritablement democràtic? Va ser negociat, sí, però el cert és que els espanyols aprovaren un text ple de principis i de valors copiats d’altres constitucions de països de tradició democràtica arrelada que res tenien a veure amb les tradicions, valors i principis espanyols. Un país, Espanya, que fins aleshores mai havia estat de tradició democràtica (Rúsia i Espanya comparteixen, de fet, aquesta característica històrica a Europa). Uns principis democràtics sobre el paper què, senzillament, ni en aquell moment ni avui estan consolidats com a ideals de base sobre les quals es pot construir un país modern, cult i respectuós amb la diversitat, democràtic en definitiva.\nA Espanya, malauradament, s’està consolidant la idea de que hi ha dos tipus de ciutadania: aquells que aporten, que tenen empenta i saben aprofitar els valors humans i els recursos materials de què disposen. I la resta, conformada per grans solars improductius que s’aprofiten sense cap vergonya dels primers per seguir consolidant el seu model autocomplaent.\nParlam de les èlits, es clar, perquè en aquestes reflexions la població és simple espectadora dels aconteixements, llevat, tal vegada, del Procés Català, que és, sense cap dubte, el moviment democràtic de base social més ample que mai s’ha vist a Europa des de la Revolució Francesa). Aquestes greus mancances democràtiques del model polític espanyol son precísament les que ha posat en evidència el procés català. I, de triomfar en les properes eleccions catalanes l’esperit del 155, això comportarà grans canvis en la nostra forma de vida, la de tots, no tan sols en la dels catalans, en forma de greu involució (encara més) democràtica, irrecuperable en moltes generacions, i amb la pèrdua dels grans avenços democràtics aconseguits, paradoxalment en aquelles societats on Espanya aplica l’estat d’excepció sense cap pudor. I un aixecament del vel, també per cert, de l’Europa de les franquícies, de les multinacionals i dels fons voltors que, entre tots, estem consentint edificar.\nDemocràcia, llibertat, igualtat, respecte, dignitat, educació, cultura, solidaritat, justícia… Son només mots escrits en un text constitucional fa gaire bé 40 anys i que havíem de dotar de contingut i de sentit, que havíem de consolidar entre tots.\nAvui, Catalunya ens ha demostrat empíricament que els “grans principis constitucionals” segueixen essent només això, mots buits de contingut en un text que es va aprovar i guardar immediatament dins d’un pot en formol i amb el que la dictadura ens volia, i ens vol avui també, mantenir permanent lligats i ben lligats sota l’aparença de que vivim en una societat moderna, democràtica i europea.


Les exportacions catalanes augmenten un 2% en el primer semestre de l'any La República\nACN Madrid.-Les exportacions catalanes van augmentar un 2% el primer semestre de l’any en comparació amb el mateix període del 2018, amb un valor total de 37.374,9 MEUR, segons recull […]\nACN Madrid.-Les exportacions catalanes van augmentar un 2% el primer semestre de l’any en comparació amb el mateix període del 2018, amb un valor total de 37.374,9 MEUR, segons recull l’estadística que periòdicament publica el Ministeri d’Indústria. Aquestes exportacions suposen un 25,4% del total de l’Estat. Per sectors, el de productes químics, els de bens d’equip i el de l’automòbil lideren el rànquing. Mentre els dos primers han augmentat -4,9% i 3,7%, respectivament-, el del sector de l’automòbil va registrar una davallada del 16%. Per països, França va ocupar la primera posició de les exportacions catalanes, seguit d’Alemanya i Itàlia.\nPer demarcacions, les exportacions va creéxer a totes a excepció de Lleida, on van baixar un 4,1% fins als 903,9 MEUR. A Tarragona van augmentar un 8,2% amb un total de 4.357,1 MEUR, a Girona un 5,5% amb un total de 2.821 MEUR i a Barcelona un 1% fins als 29.292,9 MEUR. Per sectors, el de productes químics va exportar per valor de 10.069 MEUR i va suposar el 26,9% del total de les exportacions de Catalunya. Els bens d’equip van exportar el 17,6% amb un total de 6.573,8 MEUR i el sector de l’automòbil va representar el 14,5% de totes les exportacions catalanes amb 5.412,2 MEUR. Per productes, els més exportats en volum econòmic són els vehicles d’automòbil, el segon lloc l’ocupen les matèries plàstiques i el tercer els productes farmacèutics. D’altra banda, les importacions van pujar un 4,7% fins als 47.553,7 MEUR. Creixen un 1,7% a l’EstatAl conjunt de l’Estat, les exportacions van créixer un 1,7% en el primer semestre i van assolir els 147.408 MEUR, màxim històric del període. D’altra banda, les importacions van augmentar un 1,6% fins als 162.120 MEUR, també màxim històric. Entre els principals sectors, van créixer les exportacions de bens d’equip (6,7%); alimentació, begudes i tabac (3,5%) i productes químics (3,2%). En canvi, les del sector automòbil van baixar un 5,7%.Per origen, les dirigides a la Unió Europea (UE) van augmentar un 1,5% entre gener i juny en comparació amb el mateix període de l’any passat. D’altra banda, les que van anar a tercers destins van augmentar un 2,2%, amb increments a Amèrica del Nord (10,6%), Àsia –sense Orient Mitjà- (8,9%), Àfrica (5%) i Oceania (2,9%). Per contra, es van reduir les dirigides a Orient Mitjà (13,4%) i Amèrica Llatina (2%).


Diumenge, 2.9.2018. 23:02 h\nDiumenge 26 d’agost cap a les 11 del matí, al Port de Llançà. L’estiu, si més no turístic, ja va de baixa; però un dels busos de la llibertat d’Òmnium, com dies abans a Roses i a Girona, ha fet escala a la capital de la Mar d’Amunt. Un servidor com a voluntari que reparteix postals en llengua anglesa, als turistes i visitats, tot coneixent bé el territori pot constar que la gran majoria del turisme, de més enllà dels Pirineus, és en un 90% francòfon (i molt especialment de l’Estat francès). Llegir-ne més\n1377 lectures Cap comentari\t Enviar l'article\n1835 lectures Cap comentari\t Enviar l'article\nDiumenge, 5.8.2018. 15:48 h\nSOS Costa Brava i la mobilitat\nLa Costa Brava, aquesta magnífica i encisadora porció de territori de la marina gironina, des de Portbou fins a Blanes -en què els seus meravellosos muncipis -malauradament alguns d’ells, molt “afectats” per l’especulació urbanística iiracional i una manca total planificació i ordenació el territori- formen part de tres comarques emblemàtique de Catalunya: L’Alt Empordà, El Baix Empordà, i La Selva. Doncs bé, vull dir que estic totament d’acord amb -l’esperit i la lletra- de la proposta - d’onze demandes- de les divuit entitats ecologistes reuunides a Pals (Baix Empordà) el passat dissabte quatre d’agost, i que van constituir la plataforma SOS Costa Brava. Llegir-ne més\n1637 lectures Un comentari\t Enviar l'article\nDivendres, 29.6.2018. 10:25 h\nCal promoure més el turisme pesquer\nL’estiu a Catalunya i –particularment- a la Costa Brava significa que comença una activitat frenètica que al llarg dels darrers 60 anys ha anat canviant i evolucionat d’una manera molt important. Un d’aquests canvis ve representant pel subsector del turisme pesquer o “pesca/turisme” .Una activitat complementària del sector -dur i ancestral- de la pesca que pot ajudar a compensar les dificultats econòmiques de molts pescadors i ,alhora, que pot representar un millor coneixement -per part del turisme europeu- de la nostra meravellosa mediterrània, del nostre litorial català i de totes les seves riqueses naturals i paisatgístiques. Llegir-ne més\n1850 lectures Cap comentari\t Enviar l'article


Catifes sí, catifes no. Aquesta és la qüestió\nHome Decoración\tCatifes sí, catifes no. Aquesta és la qüestió.\nby Eva Carnero September 20, 2015 0 comment\nTenen tants detractors com defensors. A les portes de la tardor, molts es plantegen fer alguns canvis en la decoració de la seva llar incloent una catifa que aporti calidesa a l’ambient. I és que, tot i que és innegable que aquest element decoratiu afegeix personalitat i una atmosfera més casolana, també comporta certs aspectes negatius que des Api.cat no volem passar per alt.\nHauries col·locar catifes perquè …\nSi tens dubtes sobre si col·locar o no catifes al teu pis de l’Hospitalet de Llobregat, aquí van algunes raons per les que sí que és bona idea fer-ho:\nAmorteix els sorolls. Posar una catifa o millor encara moqueta a tota la casa, reduirà notablement els sorolls produïts principalment pel taloneig de les sabates. Un avantatge que, sens dubte, gaudiràs tant tu com els teus veïns.\nDissimula les irregularitats del sòl. Sobretot en els habitatges antigues, és habitual que ens trobem amb rajoles desnivellades que enlletgeixen el pis i fins i tot que el converteixen en perillós, ja que podem ensopegar i caure. Bé, doncs una catifa soluciona dos problemes d’una sola vegada, o dit d’una altra manera, “mata dos ocells d’un tret”.\nSón agradables al contacte amb el peu. En aquesta època de l’any tornem a passar més temps a casa i per estar còmodes, a molts en tenim prou amb estar en pijama i posar-nos un parell de mitjons. Així que, el complement perfecte a aquesta escena és, sens dubte, una catifa tova sobre la qual enfonsar els nostres peus.\nNo és bona idea col·locar catifes perquè …\nNo són fàcils de netejar. Pot resultar una de les tasques domèstiques més tedioses d’escometre. No només cal treure les taques, també les olors. Encara que, per a ambdues situacions hi ha diferents opcions que s’adapten tant al teixit de la catifa com al tipus de taca que s’ha de tractar.\nUn truc que et convidem a provar és netejar i desinfectar la catifa amb sal. Per a això, dóna un cop de capa de sal per sobre de tota la superfície i enroscar. Deixa-així unes quantes hores i després passa l’aspiradora per retirar les restes de sal.\nPel que fa a l’eliminació d’olors, et suggerim aquest altre consell: escampar la catifa amb bicarbonat i deixa-ho actuar almenys 4 hores i després retireu-lo amb l’ajuda de l’aspirador.\nSón una font d’al·lèrgens. Per molt que ens agradin les catifes, moltes vegades desfer-nos d’elles o renunciar a la seva col·locació és una qüestió de salut, ja que en les seves fibres s’acumulen els àcars de la pols, la floridura i el pol·len. Encara que, si l’al·lèrgia no és molt greu, pots provar a mantenir-les netes.\nDe pèl tallat, llana, prolipopileno, polièster, acríliques o de fibres vegetals, la varietat dels teixits de les catifes no para de créixer. I el mateix passa pel que fa als seus dissenys i formes. Així que, no serà difícil que trobis el model que millor s’adapti a les teves necessitats ia la decoració de casa teva.\nT’agraden les catifes? Tens alguna a casa? Quina opinió tens d’aquests elements decoratius?\nPuc llogar la meva casa o local per a esdeveniments privats?\nVinils per fer de la teva cuina un...\nDecoracions de cases petites: trucs i consells\nIdees per crear un espai per menjar a...\n8 idees per decorar les escales de casa...\n5 idees de decoració exprés per salvar aquest...\nCom moblar i preparar un habitatge per posar-la...


Escola La Farigola de Vallcarca: 2015\nEns hem organitzat per grups.\nEstudiarem la paret de 4t, ens guiarem per: fotografies, documents, experts i observarem de que està feta.\nLa paret de 4t\nUn altre grup s'encarregarà d'organitzar entrevistes amb ex-alumnes de l'escola com l'Eduvigis, i experts com en Marc Cuixart, en Josep Callejón...\nUn altre grup s'encarregarà d'estudiar les estàtues i quadres antics, les màquines de cosir... que hem trobat a l'escola i per això contactarem amb experts com en Marc Cuixart (nét de l'arquitecte que va dissenyar l'escola) i l'Eva (experta en gestió del patrimoni).\nHi haurà un grup que estudiarà els continguts dels llibres d'actes més antics.\nHi haurà un grup que estudiarà la reforma que estan fent a la font del pati dels petits.\nLa font del pati dels petits\nI per últim, tenim els que estudiaran els expedients per saber les assignatures que estudiaven abans.\nSi ens dóna temps hi haurà un altre grup que estudiarà si per l'escola abans hi passava un aqüeducte.\nPublicat per La Farigola de Vallcarca a 7:17 Cap comentari:\nCOMENÇA UN NOU CURS 2015-2016\nBenvolguts i benvolgudes visitants d'aquest bloc.\nEn la primera sessió vam llegir tota la informació que van publicar els cursos anteriors i vam comentar-la, alguns alumnes van portar apunts amb dates importants.\nEl segon dia, primer vam anar a la biblioteca a buscar llibres i informació sobre la nostra escola, i després vam baixar a la carbonera a mirar el que hi havia: una màquina de cosir, arxius dels antics alumnes, llibres d'actes, una bàscula molt antiga.\nEl tercer dia, vam estar treballant molt amb les coses que teníem pendents i vam recordar tot el que havíem fet. Ens vam distribuir en grups de treball per editar el bloc i per contactar amb ex-alumnes i experts.\nUs animem a continuar-nos seguint!\nPublicat per La Farigola de Vallcarca a 7:24 Cap comentari:\nFins els curs que ve!!!\nper aquest curs hem Acabat d'escriure en el bloc de la recerca de la nostra història, però no patiu perquè l'any vinent es tornaran a publicar més notícies, aquelles que explicaran els nostres companys de l'escola.\nAquest treball ens ha interessat i ens ha estat útil, perquè hem après moltes coses noves i interessants de com abans era la nostra escola,\ni també que els historiadors necessitin molts i molts anys per descobrir la nostra història.\nAdéu seguidors, el curs que ve continuarem!.\nPublicat per La Farigola de Vallcarca a 10:06 Cap comentari:\nL'arquitectura de la nostra escola\nHem continuat el treball iniciat el curs passat sobre l'arquitectura de la nostra escola, mirant els planells de l'escola hem vist com han canviat els usos d'alguns espais, mirant fotografies antigues hem pogut comparar el que hi havia abans i el que hi ha ara.\nPodeu veure la continuació de la feina iniciada en aquesta presentació:\nPublicat per La Farigola de Vallcarca a 9:58 Cap comentari:\nEntrevista amb el Marc Cuixart\nAquest és el resum que vam anunciar. Aquí el teniu:\nENTREVISTA AMB EL MARC CUIXART.\nUn dia va venir el Marc Cuixart i va explicar-nos a què es dedicava el seu avi.\nL’arquitecte de l’escola va morir el 1936, amb 50 anys, d’un atac de cor. Quan el Marc va ser més gran, va començar a interessar-se en el treball del seu avi, i va mirar plànols, llibres... Quan va acabar la seva carrera, es va dedicar a ser arquitecte, com el seu avi. Va sentir curiositat per les escoles que va dissenyar el seu avi, com la Farigola, que va dibuixar el 1917, i es va inaugurar el 1923.\nAbans era una escola només per a noies. En aquella època hi havia un problema molt gran a Barcelona, ja que la majoria de nens de famílies sense diners, no podien anar a l’escola pública perquè encara no existia.\nPrimer, en Josep Goday va fer un plànol per construir l’escola, però va necessitar l’ajuda d’un pedagog i un metge, que va començar a examinar als nens i nenes. D’aquests, molt pocs estaven sans perquè la majoria d’ells no cuidava la seva higiene i menjava molt malament.\nL’ajuntament va decidir construir escoles per a les persones malaltes o necessitades. La gent patia molt per les guerres civils i les dictadures i, a més a més, Franco va ser un dictador molt dur per a la societat espanyola, i sobretot als catalans. A Barcelona, es van construir al voltant de 15 o 16 escoles públiques.\nA Vallcarca volien construir una escola amb jardí, i es van adonar que hi havia un antic hostal molt gran que podien aprofitar.\nPublicat per La Farigola de Vallcarca a 8:10 Cap comentari:\nParlant amb en Marc Cuixart\nEl 17 de desembre de 2014 el net de l'arquitecte que va dissenyar l'escola Farigola de Vallcarca ha vingut per ensenyar-nos com va ser d'història de les escoles públiques.\nEns ha agradat molt l'explicació. Si voleu saber més, mes endavant publicarem un resum.\nI després ens hem fet una foto per agrair la seva visita.\nPublicat per La Farigola de Vallcarca a 8:29 Cap comentari:\nLa radio ve a visitar-nos\nCatalunya radio ens ha vingut a entrevistar a nosaltres (sisè) i a algunes mestres.Ens han preguntat coses sobre l'antiga escola: que sabíem sobre els llocs amagats de l'escola, que sabíem de l'escola i el franquisme i que sabíem sobre Maria Baldó... Tot aixo ho han fet per donar a conèixer el nostre treball.\nDesprés ho van reduir a cinc minuts hi ho van posar a un programa de radio.\nSi entreu a l'enllaç següent podreu veure a diferents nens entrevistats parlant i a alguns mestres:\nBlog de mestres: La descoberta de la història que tenim a tocar\nNoticia En el parc Maria Baldóóóóóóóó.....\nEls nens i la nenes de 6è del curs 2012-2013, van adonar-se de que al parc Maria Baldó no tenia informació de qui era. Van enviar una carta a l’Ajuntament de Barcelona dient que el parc necessitava una placa explicant qui era la Maria Baldó.\nAl següent curs van estar buscant informació sobre la Maria Baldó i seleccionant el necessari per posar a la placa.\nAquest curs hem acabat d'escollir la informació i també imatges per posar-les a la placa i hem penjat la informació a la viquipèdia.\nI finalment també hem aconseguit que l'ajuntament fes la placa i la posés al parc.\nPublicat per La Farigola de Vallcarca a 6:47 Cap comentari:


Primera xerrada de l'any a Tiana de l'Aula d'Extensió Universitària - La Local Tiana | La Local Tiana\nPrimera xerrada de l’any a Tiana de l’Aula d’Extensió Universitària\nLa Isabel i la Rosa, membres de l'Aula d'Extensió Universitària TIMÓ, aquest matí als estudis de La Local. / martalopez\nAquesta setmana estrenen col·laboració amb la biblioteca de Tiana. A partir d'ara, Can Baratau organitzarà una exposició relacionada amb el tema que tractin a la xerrada mensual que es fa a la Sala Albéniz.\nAula d'Extensió Universitària Aula Timó Biblioteca Can Baratau conferència Isabel Montseny Montgat Sala Albéniz xerrada\nMarta López | 23/01/2018 a les 11:32 0\nUn dijous al mes, a dos quarts de set de la tarda, la Sala Albéniz acull les conferències de l’Aula d’Extensió Universitària Timó. La cita d’aquest gener serà dijous 25 amb una xerrada del doctor Juli Samsó, historiador expert en el món àrab medieval. El catedràtic parlarà sobre Al-Andalus com a pont de ciència entre Orient i Occident. La Isabel Montseny, una de les organitzadores, explica perquè creu que és un tema que pot interessar el públic:\nAquest cop i per primera vegada, però, el tema de la xerrada no es quedarà només entre les quatre parets de la Sala Albéniz. Aquesta setmana l’Aula d’Extensió ha començat una col·laboració amb la biblioteca Can Baratau per muntar una petita exposició relacionada amb el tema del qual parlaran periòdicament. La Rosa, membre de l’Aula, ho explica:\nPer tant, l’exposició es podrá visitar al llarg d’aquesta setmana i servirà de complement a la conferència. La Rosa espera arribar a una col·laboració semblant amb la biblioteca pública de Montgat, ja que les xerrades es fan entre tots dos municipis.\nTot i que les xerrades de l’Aula d’Extensió Universitària s’organitzen anualment, es van anunciant trimestralment. Per tant, ja se saben les dues conferències que es faran el febrer i el març a Tiana. El 22 de febrer vindrà en Pep Quintana, especialista en Salvador Espriu, per parlar sobre l’escriptor d’una manera diferent a l’habitual, tal com destaca la Isabel:\nPer últim, el 22 de març el convidat será en Jordi Camins, especialista en l’observació de les glaceres, per parlar sobre l’Antàrtida.\nXerrades per a tots els gustos que tindran les seves respectives exposicions a Can Baratau.


L'orgull de la selecció valenciana Valenta sub 17 visita À Punt Mèdia - À Punt\nL'orgull de la selecció valenciana Valenta sub 17 visita À Punt Mèdia\nLes jugadores van quedar subcampiones d'Espanya amb un polèmic penal en la final\nLa selecció valenciana Valenta sub 17 visita À Punt Mèdia\n15 de juny 2022 - 22:45\nAquest dimecres les subcampiones d'Espanya sub 17 han visitat les instal·lacions d'À Punt Mèdia. La Selecció valenciana Valenta, patrocinada per aquesta casa, es va quedar a les portes del títol per un polémic penal. Però el nivell de les jugadores va quedar demostrat en el campionat.\nAmb elles hem parlat als estudis de la ràdio d'À Punt Mèdia i ens han dit el que significava guanyar el campionat. També el que els va provocar el perdre el partit en la pròrroga quan l'havien tingut tan a prop.\nTot i això, a la nostra casa, han passetjat amb orgull la copa de subcampiones.


Gandia s'adhereix al pla del ministeri que li permet alleugerir el deute financer i impulsar l'economia\nELPERIODIC.COM - 28/10/2019 | Fotograf: Àlex Oltra\nLes mesures consisteixen en l'agrupació dels préstecs en una sola operació i en l'ampliació fins a 20 anys del període d'amortització\nL'alcaldessa de Gandia, Diana Morant; el vice alcalde, Josep Alandete; i el regidor delegat d'Economia i Hisenda, Salvador Gregori, han comparegut aquest matí en roda de premsa per informar de l'important acord econòmic a què s'ha arribat durant la celebració del ple extraordinari.\nLa sessió ha aprovat adherir-se a les mesures que el Ministeri d'Hisenda ha plantejat per millorar les condicions financeres dels préstecs formalitzats per part dels ajuntaments. Mesures com l'agrupació de préstecs i l'ampliació de l'amortització alleujaran el deute financer i impulsaran l'economia de la ciutat.\nLa proposta ha estat aprovada amb els vots a favor de PSPV-PSOE i Compromís Més Gandia Unida. Ciutadans s'ha abstingut i el PP ha votat en contra.\nTal com ha explicat l'alcaldessa de Gandia, aquesta adhesió suposarà la millora de la capacitat financera de l'Ajuntament per abordar l'amortització dels préstecs, ja que contempla l'agrupació en una sola operació de tots els préstecs subscrits fins al 31 de desembre de 2018, tant amb el Fons de Proveïdors com amb el Fons de Finançament. En total es tracta de 23 operacions de crèdit que pugen a 195 milions d'euros que veuran ampliat el termini d'amortització fins als 20 anys.\nAquesta reordenació financera, que no té cap exigència fiscal, permetrà al consistori alliberar recursos per poder prestar millors serveis realitzant aportacions a les escoletes o al transport, i millorar la neteja. Així mateix, es podrà invertir en la rehabilitació integral de les instal·lacions esportives, en nous dipòsits pluvials, o abordar la solució definitiva per a Sanxo Llop.\nA més, es confeccionarà un nou Pla d'Ajust (fins a 2039) incorporant les noves condicions financeres que es presentarà en breu al ministeri.\nPer concloure la seua intervenció, Diana Morant ha recordat que són moltes les reunions mantingudes amb el Ministeri i amb la Federació Espanyola de Municipis i Províncies perquè aquestes mesures, que són un "baló d'oxigen", tiraren endavant. També va destacar el treball realitzat des del departament d'Economia i Hisenda per part de tots els seus integrants.\nEn resposta a les crítiques realitzades pel PP, la màxima representant municipal ha afirmat que "el PP continua volent governar fora de la Llei. Saben que la seua proposta de baixada d'impostos és il·legal tal com ja els va fer saber la Intervenció municipal durant la passada legislatura". En aquest sentit, Morant ha assenyalat que, ara, amb les noves mesures, "en disposar de més capacitat financera podrem seure amb el Ministeri per proposar un canvi de llei que permeta una baixada d'impostos".\nPer la seua banda, el Vicealcalde ha assegurat que aquest és un esglaó més en el llarg camí començat la legislatura passada cap al sanejament de la hisenda municipal. "Un sanejament que no ha de condicionar la feina per millorar la qualitat de vida de la ciutadania i per crear un marc que propicie el progrés econòmic que la ciutat necessita. Per tant, tenir a la nostra disposició més pressupost ens permet aprofitar totes les oportunitats que es generen, com ara la construcció del dipòsit de pluvials per poder finalitzar el PAI d'equipaments de la platja, la millora i modernització de les instal·lacions esportives municipals...". Josep Alandete ha lamentat que l'oposició no haja aprovat la proposta, ja que és "un tema de ciutat en el qual hem de treballar totes i tots de la mà. Després ja discutirem les prioritats polítiques". Finalment, ha agraït la feina "ingent" realitzat pel departament d'Economia i Hisenda i per totes les àrees municipals "i que ens ha permés arribar fins ací".\nFinalment, Salvador Gregori, va explicar que l'aprovació d'aquesta mesura del Ministeri suposa "un tren que la ciutat no podia perdre". "Lamente que el PP haja votat en contra d'una mesura sensata que té el mateix tipus d'interés que té el deute de l'Estat. Hui es plasma una solució després de molts mesos de treball" i ha incidit que la proposta compta amb tots els informes favorables dels habilitats nacionals, de manera que va voler agrair la feina de tots els funcionaris del departament que dirigeix i que l'han fet possible.\nDurant el plenari celebrat aquest matí, també s'ha procedit a l'aprovació del Compte General de l'exercici passat. Igual que en l'anterior votació, l'aprovació ha comptat amb els vots a favor de PSPV-PSOE i Compromís Més Gandia Unida, l'abstenció de Ciutadans i el vot en contra del Partit Popular.


Inauguren el local de l´Associació ” Món Millor ” de Castellbell i el Vilar ” – Castellvilarenc.info\nEl dia 30 de gener l’associació Un món millor, va inaugurar oficialment el local social, que està situat al carrer. Joaquim Borràs 2 b de Castellbell i el Vilar.Aquest local està destinat a la venda de roba i articles de segona mà, per tal de poder invertir amb aliments de primera necessitat i repartir-los als qui més ho necessiten.\nVolem recordar que recollim roba i articles de segona mà, Així com també recollim aliments de primera necessitat i articles d’higiene personal.\nEntre el assistents a la inauguració vam comptar amb la presencia de l’alcaldessa Montse Badia, la regidora de serveis socials Anna Guerrero i Susanna Casas .tècnica de joventut i de polítiques d’igualtat.\nEl nostre local social estarà obert al públic, tots els dimarts de 9,00h a 17,00h.\nPer totes aquelles persones que vulguin col•laborar amb nosaltres ,portant aliments o altres ho podran fer tots els dimecres de 9,00 a 20,00h.Per altres opcions consultar.\nPer contactar ho podeu fer al te 93 828 3004


EL CAVALL DE TROIA | A peu de les Gavarres.\n← PRESENTACIO DE “EN COMÚ PODEM” A PALAFRUGELL\nEL VOT SEGUR →\nPosted on 22 Juny 2016\tby lluismedir\nDes d’ahir estem assistint a l’enèsim escàndol protagonitzat per el Sr. Fernández Diaz, ara ministre en funcions, i supervivent polític directe del franquisme. Falten adjectius per a qualificar la seva compareixença d’avui: esperpèntica (per el seu contingut), incomprensible (en no anunciar la seva dimissió), escapista (no dubtant en involucrar al seu president), maldestre ( en pensar que som babaus i algú es creurà que la víctima de la conxorxa és ell), agònica (el missatge no verbal ens deia: d’aquesta no en surto)…..\nPerò el que, legítimament, ens podem preguntar és: ens pot sorprendre aquest nou atemptat a la democràcia?. La meva resposta és: en part no i en part si.\nLa part del no és obvia: el PP ha donat proves més que suficients al llarg de la seva perjudicial història de què en podem esperar (de fet ja els havíem vist, penso en La Camarga, amb la falsa acusació a Xavier Trias….) d’aquest partit. Son hereus del que son i no hi ha volta de full. Son la dreta més arcaica d’Europa, autèntics fòssils de la política. No val la pena reiterar-ho. El problema, és que el proper diumenge probablement seran el partit més votat de l’Estat i a Catalunya obtindran uns quants escons, entre ells el del Sr. Fernández Diaz. Aquesta és la part previsible de l’escàndol.\nEl que per a mi em resulta imprevisible, sorprenent, és que una conspiració com la que avui ens avergonyeix a totes i tots els demòcrates, fos possible per la desinteressada col·laboració de la part que n’és víctima.\nEs va dir, i no en puc certificar la veracitat, que quan a Jordi Pujol el van informar de que la UDEF l’estava investigant va preguntar: “I que cony és això de la UDEF?” Intueixo que l’ínclit Artur Mas devia fer un comentari semblant quan algú li va dir: President, hem de nomenar el director de la Agència Anti Frau de Catalunya.\nI avui, amb actituds ploraneres, els qui el van nomenar s’esquincen els vestits. Des del meu punt de vista, Artur Mas ha sigut un pèssim president de la Generalitat. En tots sentits. Però que algun avesat ex-col·laborador (segons sembla) li col·loqués un autèntic cavall de Troia depassa la meva modesta imaginació. En castellà en diríem “el alguacil alguacilado”\nNo vull acabar, però, sense una crítica a l’altre part implicada, la que no va votar a favor. M’han molestat profundament les declaracions del Sr. Jonqueres homologant la vergonyosa situació (que “Pùblico” ha tingut a bé filtrar a les acaballes de la campanya), amb la del 11 de Març a Madrid. Això és una sortida de to inadmissible i inesperada en un polític com el Sr. Jonqueres. Cert que ha fet una campanya empeltada entre el “rufianisme” i el “tardo-tardanisme”, cert que ha vociferat com mai i que se l’ha vist crispat. Però no era d’esperar aquesta sortida de mare.I és que per el procés ha triat mals companys i mal full de ruta. I això, ho comprenc, és crispant i decebedor. Les dos coses alhora.\nAvui CDC i ERC no convoquen, depresa i corrents, concentracions per a defensar la democràcia (en això ens hi trobem la majoria) si no per a veure si li donen la volta a les enquestes. Mal servei a la democràcia i a la independència. La democràcia l’afermarem si el diumenge canviem de govern: això vol dir sense PP i sense C’s. I la porta que obrirem per a solucionar els problemes que tenim plantejats, crisi econòmica, corrupció i territorial, s’obre arraconant al PP i la seva marca blanca. La resta és continuar igual. Probablement el PSOE tindrà la paraula.


Muntanyenc: Cal Barricó, vies Cotaca i Aigua i tabac\nPublicat per Gatsaule a 9:32 a. m.\nSembla estrany que encara no coneguessis la zona !!\nAra et toca la de la seva dreta, la Xorrer entrant pel jardí de l'Eden, i tornaràs a arribar a la meravellosa placa de dalt !!\nTens tota la raó!! Però sóc una mica com el pèndol del professor Tornassol i tendeixo a mirar cap a ponent.... Et faré cas i alguna estona hi tornaré pel costat que comentes!!\nEp Joan, una molt bona zona que fa anys que conec des que vaig anar a fer esportiva a la part del Baell a les Canaleres, on la roca és superba, millor que la sud del Pedra que ja és dir! però que mai he trobat gent per anar-hi, que si és lluny que si són curtes....però cada cop en tinc mes ganes, a veure si aquesta temporada ho enllesteixo.\nNo serà que com ets tan alt trobes els passos fàcils Joan? anar decotant tú, màquina que ets un màquina.\nJoan tu si que en saps. Una abraçada i felicitats , aprofito per fer el que fem tothom de felicitar-nos les festes. Bon Nadal,\nJaume, doncs ara és molt bona època per anar-hi. Quin dia quedem??\nMingo, fem el què bonament podem! Que passeu tots unes bones festes, i no deixeu de sortir da muntanya!!\nJoan: com tu, no en sabia rès fins quan amic que sovinteja el Baell em va proposar "l'Aigua i Tabaco" que vaig trobar de cinc estrelles i demà, una setmana després, anem a la Cotaca, encara que els teus comenraris no són engrescadors. Potser en buscarem una altre.\nEl lloc és molt bo, tot i que té vies millors que altres... I el gust de cada escalador, clar!!


Nova versió LliureX 21 – Comunitat CvTIC\nCompartim la notícia del llançament de la nova versió de LliureX que es troba ja a disposició de tots els usuaris.\nLliureX 21 naix amb el mateix propòsit de sempre: facilitar l’accés a les TIC i promoure l’ús del programari lliure, oferint als seus usuaris una experiència agradable i senzilla, amb tot el que això implica. Aspectes com la compatibilitat amb el maquinari més actual, l’accés al programari d’última generació i la seguretat, són els tres grans pilars en els quals tot sistema modern ha de sustentar-se, i que justifiquen la importància de mantindre’s al dia. El salt a LliureX 21 comporta tots aquests beneficis i moltes altres novetats i valors afegits, entre els quals destaquem:\nÚltima versió de l’escriptori Plasma de KDE, entorn sòlid i personalitzable que inclou interessants i pràctiques aplicacions com el potent gestor d’arxius Dolphin o el versàtil visualitzador de documents Okular.\nEines d’impressió 3D, per a materialitzar models digitals tridimensionals en una impressora 3D.\nÚltimes versions de les eines d’ús més habitual: LibreOffice, Firefox, Thunderbird…\nEines d’administració i manteniment pròpies de LliureX i el seu Model de Centre, com First Aid Kit, Remote Installer, Shutdowner, Printa… revisades i millorades amb noves funcionalitats.\nSeguint amb la tradicional filosofia de LliureX, es manté un ampli conjunt d’aplicacions educatives, organitzades en nivells: infantil, primària i diferents temàtiques per a secundària. Si voleu anar més enllà, podeu optar per entorns enriquits triant entre els sabors Infantil, Multimèdia (abans sabor Música) o FP, també revisats per a aquesta nova versió.\nDes de l’equip LliureX, esperem que gaudiu d’aquesta nova versió i us convidem a provar-la i a continuar ajudant-nos a millorar amb els vostres suggeriments.


L'àrea metropolitana es tenyeix de 'taronja' i capitalitza l'efervescència de Ciutadans\n25 · 03 · 2019\nAMPLIACIÓ:Budó: "Amb Torra fixarem l'estratègia a seguir en aquests moments complicats"\tAMPLIACIÓ:Budó: "Amb Torra fixarem l'estratègia a seguir en aquests moments complicats"\nBudó: "Amb Torra fixarem l'estratègia a seguir en aquests moments complicats"\tBudó: "Amb Torra fixarem l'estratègia a seguir en aquests moments complicats"\nColau: "Si la Generalitat bloqueja polítiques socials, haurem de ser els Ajuntaments qui atenguem necessitats bàsiques"\tColau: "Si la Generalitat bloqueja polítiques socials, haurem de ser els Ajuntaments qui atenguem necessitats bàsiques"\nUna quarantena de senadors francesos signen una petició pel "respecte dels drets i llibertats fonamentals a Catalunya"\tUna quarantena de senadors francesos signen una petició pel "respecte dels drets i llibertats fonamentals a Catalunya"\nAMPLIACIÓ:Calvo crida a "deixar-se de llaços" i "entelèquia" i "baixar a la realitat"\tAMPLIACIÓ:Calvo crida a "deixar-se de llaços" i "entelèquia" i "baixar a la realitat"\nAMPLIACIÓ:Álvarez de Toledo, sobre la conversa de Torra amb els CDR: “Només els ‘caudillos’ totalitaris diuen ‘Jo soc el poble’”\tAMPLIACIÓ:Álvarez de Toledo, sobre la conversa de Torra amb els CDR: “Només els ‘caudillos’ totalitaris diuen ‘Jo soc el poble’”\nL’àrea metropolitana es tenyeix de ‘taronja’ i capitalitza l’efervescència de Ciutadans\nBarcelona (ACN).- Un dels territoris que s’anticipava clau per entendre els resultats electorals d’aquest 27-S, l’àrea metropolitana de Barcelona, s’ha tenyit de ‘taronja’. L’efervescència de Ciutadans (C’s) s’explica, en part, per la irrupció del partit d’Albert Rivera a la conurbació de Barcelona en detriment del PSC, que perd pistonada. Un dels casos més clarificadors és l’Hospitalet de Llobregat, segona ciutat catalana i el feu més important de l’històric ‘cinturó roig’. Ciutadans més que duplica els vots que va obtenir el 2012 en aquesta ciutat i passa per davant dels socialistes. Aquesta situació és repeteix a altres ciutats com El Prat de Llobregat, Sant Adrià de Besòs, Rubí, Sant Boi de Llobregat o Viladecans.\nEn el conjunt de l’àrea metropolitana de Barcelona, Junts pel Sí és, com en el conjunt de Catalunya, la força més votada. La llista unitària independentista és primera força a comarques com el Barcelonès, el Baix Llobregat, el Vallès Occidental, el Vallès Oriental, el Maresme, el Garraf o l’Alt Penedès. Ciutadans, que explica el seu auge -passa de 9 a 25 diputats- gràcies a la seva forta irrupció a les comarques barcelonines, és segona força en aquest territori.\nA la ciutat de Barcelona, i amb el 96% escrutat, Junts pel Sí obté el 37,28% dels vots, per davant de Ciutadans (17,70%), que puja fins a ser segona força; PSC (11,48%); CUP (9,99%); Catalunya Sí que és Pot (9,76%) i PP, que passa de segona a última força (9,17%), només per davant d’UDC (3,10%), que no ha obtingut representació al Parlament.\nPel que fa a l’efervescència de C’s, aquesta s’explica per resultats com els de l’Hospitalet de Llobregat, on és primera força per davant del PSC. Ciutadans obté més de 28.000 vots, el 23,6% dels suports. El partit d’Albert Rivera també passa per davant del PSC a ciutats com El Prat de Llobregat (23,6%), Sant Adrià de Besòs (24%), Rubí (25,9%), Viladecans (28,3%) o Sant Boi de Llobregat (24%). A Castelldefels o Gavà, d’altra banda, s’erigeix com a primer força superant a Junts pel Sí.\nEls socialistes, per la seva banda, es mantenen com a primera força als feus de Santa Coloma de Gramenet (25,2%) i Cornellà de Llobregat (24,4%) -a escassos vots de distància de Ciutadans-, a més d’altres municipis més petits com Badia del Vallès, on obté un dels seus millors resultats en el conjunt del país, amb més d’un 27% de vots socialistes.\nD’altra banda, la davallada del PP al conjunt de Catalunya es repeteix també a l’àrea metropolitana, només amb l’excepció de la ciutat de Badalona, ciutat també del candidat popular a la presidència, Xavier Garcia Albiol. A la tercera ciutat catalana, el PP arreplega 7.000 vots més que el 2012 i passa de tercera a segona força, només dos punts i mig per darrere de Junts pel Sí.\nA capitals de comarca i ciutats de pes, com Sabadell, Terrassa, Mataró, Granollers, Vilanova i la Geltrú, el comportament dels resultats ha estat molt similar, amb Junts pel Sí com a primera força destacada, seguida de Ciutadans com a segona força i el PSC en tercer lloc. En el cas de Sant Cugat del Vallès o Vilafranca del Penedès, en canvi, qui és tercera força és la CUP.\nEls independentistes, de fet, obtenen els seus millors resultats a la comarca de l’Alt Penedès, amb el 10,6% dels vots de la comarca. Catalunya Sí que es Pot, per la seva banda, té els seus millors resultats al Vallès Occidental, on és quarta força amb l’11,6% dels vots d’aquesta comarca.\n22:45El fiscal no troba proves de conspiració entre Trump i Rússia per a perjudicar Clinton\n21:50Cherid, sicari de l’estat espanyol, del terror de Franco als GAL de Felipe González\n21:46Puigdemont a Neumünster un any després del seu empresonament\n21:26El sobiranisme de les Illes acusa la Junta Electoral espanyola d’aplicar un altre 155 a Mallorca\n19:0941 senadors francesos de tots els grups donen suport a Catalunya en un manifest a favor dels drets civils\n18:04Un terratrèmol de magnitud quatre es fa notar al País Valencià\n41 senadors francesos de tots els grups donen suport a Catalunya en un manifest a favor dels drets civils\nPuigdemont a Neumünster un any després del seu empresonament\nEl fiscal no troba proves de conspiració entre Trump i Rússia per a perjudicar Clinton\n60.000 persones col·lapsen Altsasu per exigir la llibertat dels empresonats\nAugmenta la pressió sobre Theresa May enmig de la crisi del Brexit\nLa importància del Front Republicà\nJudit Gené: 'Com més deformin la realitat els guàrdies civils, millor per a nosaltres'\nConvertir la mentida en realitat\nCherid, sicari de l'estat espanyol, del terror de Franco als GAL de Felipe González\nUn grapat de llibres i prou\nPere Comellas: 'La gent ha de parlar català perquè és la nostra aportació a la diversitat lingüística'\nCloscadelletra (CLXVIII): No us oblidàssiu mai els uns dels altres, amics


TV3 promou l'art de conrear amb el nou programa 'Benvinguts a l'hort'\nNATALIA ARAGUÁS BARCELONA. Actualitzada el 14/04/2012 00:00\nTV3 estrena avui, a les 20.25 h, Benvinguts a l'hort , un programa de divulgació que pretén promoure la pràctica de l'horticultura. Produït per Optim TV, l'espai consta d'un total de 26 capítols de mitja hora de durada, cadascun dels quals està centrat en un o dos productes tradicionals de l'hort català. S'explica com i quan s'ha de plantar, l'estacionalitat, la racionalització de l'aigua, les característiques biològiques i nutritives del producte, com fer un hort a casa i, fins i tot, s'hi cuina una recepta. Els tomàquets, l'hortalissa més consumida arreu del món, protagonitzen el primer episodi.\nLa presentadora i cuinera Ada Parellada introdueix el producte des de l'hort, acompanyada del pagès de capçalera del programa, Dídac Valera. Ell aporta el punt de vista de l'expert, mentre que Parellada té el paper que la identifica amb l'espectador menys entès en la matèria i formula aquelles preguntes que els iniciats en l'horticultura poden plantejar-se.\nTots dos es desplaçaran a diverses zones de la geografia catalana per comptar amb la presència de pagesos especialistes en diferents productes. Des de botigues i mercats, la doctora Pilar Senpau s'ocuparà de l'apartat de nutrició i explicarà els efectes que tenen sobre la salut les diferents fruites i verdures. L'expert en horts Josep M. Vallès donarà, al llarg dels primers tretze capítols, les informacions necessàries perquè els urbanites puguin gaudir d'un espai on conrear a casa seva. Avis, nens i nouvinguts també intervindran en el programa i donaran el seu punt de vista sobre els productes.


Tallers/Xerrades per a secundària – Jocnet\nA més de cursos, també oferim tallers i xerrades sobre diferents temàtiques pensats principalment per a centres de secundària, per bé que podem adaptar-les a altres franges d’edat. La seva durada també es pot adaptar segons les necessitats del centre.\nPer qualsevol dubte o proposta, també estem oberts a adaptacions i/o noves temàtiques.\n1) Busco feina? Com preparar una carta de presentació, un currículum i una entrevista\nEn aquest taller s’exposarà la tendència actual del que busquen la gran majoria d’empreses i del que esperen dels seus candidats a cobrir un lloc de treball. Es posaran en valor les habilitats personals i socials de les persones per sobre fins i tot dels currículums acadèmics i es donaran pautes i estratègies per elaborar una carta de presentació i un currículum així com també de com cal preparar una entrevista de feina.\n2) Pautes i estratègies per a millorar l’autoconfiança\nCreiem que per ser feliç i tenir èxit a la vida és imprescindible que una persona estigui bé amb ella mateixa. En aquest sentit la confiança en un mateix és molt important. Tots els joves tenen habilitats i capacitats però alguns/es tenen tendència a veure només les debilitats i aquestes acostumen a portar a pors, neguits, desconfiança, inseguretats, etcètera.\nEn aquest taller s’intenten donar alguns conceptes, pautes i estratègies que poden servir per reforçar la confiança dels més joves i pretén destacar els aspectes positius per sobre de qualssevol altres.\n3) Sensibilització i consicenciació envers el medi ambient i el futur\nEs parla molt del medi ambient i canvi climàtic però potser no des d’un punt de vista pràctic del que cadascun de nosaltres pot fer per afavorir o no aquest canvi. Les nostres accions diàries, els productes que comprem o consumim estan directament lligats a aquests efectes i potser no som prou conscients d’això.\nAl taller es parlarà per una banda de les conseqüències reals del canvi climàtic i també de com el nostre dia a dia pot contribuir o no que es produeixi el canvi i també s’ensenyaran algunes accions que tots nosaltres podem fer per aportar el nostre granet de sorra i evitar els efectes negatius d’aquest canvi.\n4) Emprenedoria i futur laboral\nMolts joves no saben què volen ser “de grans” ni tenen clar a què es volen dedicar. Alguns, en canvi, sí que tenen un esperit emprenedor però no saben exactament què és ni què significa això d’emprendre quelcom nou.\nAquest taller tracta d’explicar què significa ser emprenedor i quins aspectes positius i negatius van lligats a l’emprenedoria per tractar d’explicar d’una forma clara aquesta opció d’una forma simplificada i adaptada a l’edat dels alumnes.\n5) Hàbits saludables, alimentació i esport\nEn aquest taller s’intenta explicar la diferència entre l’alimentació i nutrició que cal portar en el dia a dia i quan es fa activitat física o esportiva. Posem exemples de menús saludables per afrontar una competició i/o entrenaments i també parlem dels mites falsos de l’alimentació. Per últim es tracta el tema del dopatge esportiu i es fa un petit debat amb els alumnes envers el tema.\nDes de Jocnet ens encarreguem de crear el taller o xerrada que s’adapti a les vostres necessitats.


Aplicacions a l'arquitectura\nA les ciutats els falten pulmons. La gran majoria tenen deficiència d’infraestructura verda però alhora necessitat dels seus beneficis. Així i tot, la falta d’espai impedeix satisfer aquesta necessitat. Una solució és la que el Boeri Studio ha projectat a Milà, el Bosco Verticale, dos edificis fruit del pensament biomimètic que acullen tota la vegetació que cabria en un terreny de 10.000 m² en façanes de 110 i 76 m. Així, es creen nous pulmons verds sense haver de fer grans inversions de terreny impossibles d’assumir en ple segle XXI.\nL’arbrat es manté gràcies a la incorporació de sòl fèrtil als balcons i un sistema de regadiu que aprofita el mantell freàtic i les aigües grises produïdes per l’edifici. És a dir, la vegetació s’alimenta amb sistemes no-contaminants ni abusius. També comporta molts beneficis pels seus habitants: regula les temperatures, elimina la contaminació acústica, redueix el consum energètic i renova l’oxigen, entre d’altres.\nUtilitzar el pensament biomimètic, per tant, ens permet descobrir nous camins per transformar la ciutat cap a uns models més naturals i sans aprofitant al màxim l’espai disponible.\nAplicada a l’arquitectura, la biomimètica també permet instal·lacions que funcionin amb els mateixos processos que la natura per tal d’afavorir els entorns sostenibles.\nUn exemple és la famosa torre 30 St Mary Axe de Londres, també coneguda com la torre Gherkin. Gràcies a la imitació del sistema respiratori de les esponges marines i les anemones de mar, que utilitzen els orificis i canals del seu cos per distribuir l’oxigen, ha creat un sistema de ventilació intel·ligent que proporciona aire a tota la torre d’una forma eficient que consumeix menys energia. Utilitza una doble façana dividida en un exoesquelet lleugerament separat de les parets interiors, que crea canals d’aire interiors. Així, a l’estiu, la calor que es forma dins l’edifici fuig i no pugen les temperatures, evitant l’ús abusiu d’aires condicionats que consumeixen molta energia. Alhora, a l’hivern, aquest original sistema de ventilació mou la calefacció per tot l’edifici amb més facilitat, pel que es necessita gastar menys per escalfar la torre.\nSegons les xifres oficials de la torre Gherkin, gràcies a aquesta estructura es gasta un 50% menys d’energia que en torres d’oficines de dimensions similars. Norman Foster, l’arquitecte, assegura que “és la natura la que regula i controla la temperatura de l’edifici“.


La Cotorra de la Vall: Els veïns de la Valldigna usen cada dia més els ecoparcs a l'hora d'abocar els residus domèstics\nEls veïns de la Valldigna usen cada dia més els ecoparcs a l'hora d'abocar els residus domèstics\nLa regidora de Medi Ambient de Tavernes, Mònica Palomares, de Compromís ha confirmat un augment sobre el 20% en els residus domèstics deixats per particulars en els ecoparcs del consorci Ribera-Valldigna.\nA la Valldigna hi ha tres ecoparcs en funcionament, un a Tavernes que dona servei als veïns vallers, un segon en terme municipal de Simat, però ubicat en la mateixa ratlla de separació del terme de Benifairó i que dona servei als veïns de les dues poblacions, i un tercer a la localitat de Barx.\nMònica Palomares considera que la bona resposta dels veïns de la Valldigna i la Ribera respon a un major grau de consciència mediambiental, també impulsada per les campanyes que s’efectuen des del Consorci, la major facilitat quan a horaris de l’ecoparc i, sobre tot, gràcies al sistema dels “Ecopunts” que ofereix descomptes de la taxa provincial que pot arribar a 13 euros.\n“El sistema és molt senzill. Cada vegada que un veí accedeix a l’ecoparc per deixar objectes, se li pren el DNI i el que aboca, de manera que això dóna “punts” acumulables en forma d’euros que es descompta de la taxa anual” ha recordat la regidora que ha animat als veïns i veïnes a continuar una pràctica que facilita el reciclatge i beneficia el medi ambient.\nAmb l'ús dels ecoparcs ens estalviarem imatges com aquestes\nLa regidora de Compromís considera que els ecoparcs, més en el cas de Tavernes el servei durant cinc estades en la platja del camió “ecomòbil”, duen a cap la seua missió a la perfecció i eviten que s’escampe pel territori mobles, electrodomèstics o residus contaminants i perillosos.\nEl Consorci ha donat a conèixer que són 120.000 els accessos de particulars als 26 ecoparcs que gestiona durant el primer semestre de l’any, en un any tan especial amb un confinament domiciliari pel mig.\nLes dades que maneja Mònica Palomares del mateix Consorci Ribera-Valldigna indiquen que s’havia arreplegat fins el passat mes de juny un total de més de 117.000 tones de residus, quantitat que contrasta amb els més de 97.000 totals arreplegats fins el mes de juny del 2019, un avanç significatiu. Els mesos de març i abril, amb 11.600 i 7.900 tones respectivament, foren de poca activitat per la pandèmia, però el mes de maig va haver un increment fins a les 21.000 tones, que continuava el juny amb vora 29.000.


La sosteniblitat no és una opció sinó un paradigma que s'ha d'incorporar de manera obligatòria en l'activitat econòmica. La pervivència de les nostres comunitats i la viabilitat dels models de la societat del benestar tal com l'hem conegut i entès fins ara fan inajornable la necessitat d'incorporar els valors de la sostenibilitat en la missió i raó de ser de qualsevol organitzacio empresarial.\nAdrià Gelabert té un llarg recorregut com a expert i consultor en matèria de sostenibilitat, i en l'actualitat és director de clients i mercats d'Antehsis Lavola, una empresa associada a l'Acellec que lidera els serveis en aquest àmbit en una quarantena d'estats d'arreu del món i els vincula a les polítiques educatives que usen el lleure i la dinamització sociocultural com a eina de conscienciació.\nEl relleu que està prenent la sostenibilitat a tots els nivells i en tots els sectors d’activitat es tradueix en nous reptes per a moltes organitzacions que, malgrat tenir els factors ambientals en molta consideració, s'adonen que tenen encara, per davant, molt camí per córrer. En la ponència inaugural de la trentena assemblea anual de l'Acellec, celebrada el 14 de juny de 2022, Adrià Gelabert ens va ajudar a veure com pot afectar aquest nou paradigma al lleure i la cultura de proximitat, i de quina manera pot contribuir el sector a avançar col·lectivament en els desafiaments globals que afrontem com a humanitat.\nPodeu veure i escoltar en aquest video la xerrada que va oferir a la seu de l'Acellec.


'Le Iene' difon una cinta d'àudio de la bronca amb els Márquez - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\n'Le Iene' difon una cinta d'àudio de la bronca amb els Márquez\nEl programa de la televisió italiana no emet les anunciades imatges de la suposada agressió patida\nefe | roma 03.11.2015 | 13:23\nEl programa italià "Li Iene" va emetre aquest dilluns a la nit una gravació en què s'escolta el suposat enfrontament entre dos dels seus reporters i Marc Márquez i la seva família, a qui van instar a publicar els vídeos que suposadament els van requisar.\nEls presentadors de l'espai televisiu, Ilari Blasi i Teo Mammucari, van introduir el vídeo i van assenyalar que els reporters Stefano Corti i Alessandro Onnis van ser "agredits violentament".\nLa major part del contingut emès va ser un enregistrament de so en la qual s'escolta com els dos periodistes van rebre al pilot a la vorera de casa a Cervera (Lleida, nord-est) per lliurar-li una copa de broma per l'incident amb Valentino Rossi a Sepang .\n"Vam anar a la casa de Márquez i vam estar esperant. Però fora de casa, a la vorera", van dir els reporters abans de subratllar que en cap moment van accedir al domicili del pilot. Van explicar que van pretendre donar la copa a Márquez però que el seu germà, Àlex, la va llançar a terra.\nEls moments més tensos es van produir posteriorment, a l'arribada del pare, Julià, que segons van relatar va colpejar la càmera dels reporters.\nEn l'àudio s'escolta al pare preguntar la raó per la qual havien acudit a gravar "sense permís" i increpar-los per haver-li tacat el cotxe que tenia aparcat al costat de l'habitatge amb vi escumós, amb el qual van rebre entre crits al motociclista.\nLa tensió va anar en augment i, mentre un dels reporters tractava d'explicar que "tot és un joc", el pare li va respondre que "a això se'n diu posar merda".\nEn conèixer la procedència dels periodistes, s'escolta al pare afirmar que a Itàlia es viu amb la màfia i amb "aquestes porqueries".\nSegons van explicar els italians, Julià va agafar a un d'ells pel coll i finalment la família de Márquez es va quedar amb dues targetes de memòria que conté les imatges del que ha passat, segons la versió dels italians.\nPer això van instar el pilot a fer-les públiques per aclarir els fets i van llançar una etiqueta a Twitter per animar-lo a fer-ho sota el títol #Marquezescistovideo (Márquez treu el vídeo).\nTot i que el programa, propietat de Mediaset i de l'estil de 'Caiga quien Caiga', havia anunciat la difusió d'unes imatges preses durant l'incident, finalment no va ser així i només van publicar un vídeo de curta durada registrat amb un telèfon mòbil.\nEn aquest enregistrament es veu com una persona del cercle de Márquez introdueix el que sembla part d'una càmera de vídeo al garatge de l'habitatge i com els dos reporters donen explicacions a la policia, que es va presentar al lloc dels fets.\nAixí mateix han lamentat que "la premsa espanyola ens acusa d'haver agredit Márquez" i van rebutjar aquesta versió.\nEl programa "Li Iene" (Les hienes) va emetre dissabte un comunicat en el qual s'afirma que els reporters han denunciat al pilot i a la seva família per agressió, lesions, calúmnia i furt.\nEl pilot, per la seva banda, també els ha denunciat per insults i agressions ja que, segons la seva versió dels fets, els reporters "van proferir una sèrie d'insults, realitzant determinades accions humiliants i arribant a empènyer els seus familiars propers".