FRAGMENTS D’UNA PEDRA DE SANTI BORRELL. LA MÈTRICA DE LA SENSACIÓ | última ronda\nSanti Borrell té la fascinació per la descoberta del secret de la creació poètica. S’interroga al llarg del seu segon poemari Fragments d’una pedra pel misteri, per les aparences, per la matèria (la pedra) i per la paraula feta cos (el somni). D’aquesta manera fa possible la poetització del somni, la descripció de la realitat observada: busca allò que estructura una emoció, una actitud vital de transformació constant. La quotidianitat és l’espai per on es mouen els seus versos que volen descobrir i il·luminar el nostre dia a dia. Per mitjà del somni i enaltint la bellesa del nostre voltant. La pedra és l’expressió de la matèria per excel·lència; la fragmentació és l’aparença de tot allò que percebem més endins i més enfora del cos. El seu somni poètic és reconstruir la percepció, el pensament i allò més important que fa néixer el poema: em refereixo a la mètrica de la sensació.\nEl poeta és el més gran sentidor. És estrany aquest mot: ¿potser és un neologisme? El poeta pretén esgotar totes les possibilitats que li ofereix la vida per aprehendre les emocions que caça al vol en el seu dia a dia quotidià. El poeta observa, reflexiona i sap de la possibilitat de la literatura com un camí d’exploració existencial i empàtica envers els altres. La poesia entesa com una porta oberta a les emocions amagades, latents, que el poeta sap expressar i viure en relació amb als altres. Al llarg del poemari ressegueix preguntes constants, també les respostes que generen noves preguntes. Per aquesta raó hi trobem, en aquest extens i fructífer poemari que ens regala l’autor, una gran diversitat de recursos expressius. N’esmentarem uns quants que permeten establir continuïtats:\n-el poema-interrogació: la poesia entesa com a interrogació existencial, recerca, joc i, finalment, troballa. Serà la revelació d’un secret, la plasmació metafòrica del misteri de seguir viu (o més concretament del viure conscientment, apassionadament) i de l’amor. La mirada de l’infant, del vell, de l’adult, conflueixen en la sorpresa, en l’apunt de la intuïció poètica que tenyeix cadascun dels poemes del llibre.\nÉs aquesta interrogació constant la que permet la interiorització dels pensaments: és una porta oberta cap a la reflexió generadora de passió, de confiança, de sinceritat literària. En definitiva, cap a l’emoció de la sensació. Hi trobem una espiritualitat quotidiana, escrita des dels carrers i les places, des del rostre de l’altre/a, les paraules dels altres i de la pròpia veu del poeta que despulla la part funcional i convencional del llenguatge. La veu del poeta és per a ser escoltada, de tu a tu, del lector a l’autor, del jo poètic al receptor. Santi Borrell aconsegueix que el lector s’endinsi en la seva pròpia sensació individual. El consumisme no omple, recordem-ho. Ens vesteix el cos. No omple, és un vestit que vesteix les pors, les inseguretats, la violència social. Hi ha en Santi Borrell l’acostament a una mena de poesia social que és íntima i compartida, que neix i retorna a vivències i a percepcions de la realitat transfigurada en cant, alegria i denúncia.\n-hi ha el poema-exclamació: el poema sorprès per la constatació del pensament lligat a l’expressió i a la realitat observada, als rostres, a les façanes… el poema tindrà la transparència de l’evidència, la imatgeria de la mirada somiadora, la imaginació que crea la realitat tal com és.\nSanti Borrell rebutja la falsedat de l’hermetisme, del poema-pedra-hermètic edificat al marge de la natura, que només és fruit de l’intel·lecte. El poeta declara al segon poema: Un dia escriuré un poema matemàtic / i segur que no m’equivocaré. / Serà un poema perfecte. Indesxifrable. Santi Borrell no l’ha pas escrit en aquest poemari, ni tampoc el trobem al seu anterior llibre Els dies a les mans.\nAra, amb aquest segon lliurament poètic, el nostre poeta (contra el poema-pedra-hermètica) ell hi oposa la matèria de la sensació, que és entitat intangible, la més real –perquè és sentida- que ens interpel·la, que fa possible arribar a l’altre/a amb la certesa de les confidències. Aquella poesia hermètica que practica la superficialitat i la retòrica en nom de la incomprensió, que és obtusa, poc creïble perquè és poc humanitzada, no la practica. En el cas que l’autor hi admeti al seu llibre un espai per a la filosofia estaria més d’acord amb nosaltres si la veiem en forma d’una recerca existencial, amb guanys espirituals i humans. És l’emoció poètica allò que cerca el poeta, és allò amb què nosaltres, lectors, ens hi aferrem amb els ulls esbatanats.\nLa funció poètica del llenguatge ha de ser el vessant màgic de la llengua. La seva és una escriptura que fantasieja fins a fer sentit. Per exemple, el jo poètic viu la creació poètica i la realitat que l’envolta amb els ulls de la imaginació que hem heretat dels nostres anys viscuts. La realitat és sempre el que cadascú percep. Cada cap, cada ésser humà, estructura el seu pensament entrelligant visions i interpretacions del món. El poeta és l’home, l’infant, que crea la seva obra. La seva obra poètica, en aquest cas, que és una cartografia fruit de la seva intuïció enjogassada. La paraula poètica no són els mots de cada dia; pertanyen a un altre context. La poesia no és una exageració sense raó de ser. És necessària tota la poesia que explica allò que no diu explícitament sinó que comunica a l’interior dels lectors\nLa gran pedra de la portada del poemari és la terra, símbol de la matèria per excel·lència i llum esbocinada en fragments que són poemes vistos, llegits, amb la llum engalanada de vida i de somni.\nRicard Mirabete, Notes per a la presentació de Fragments d’una pedra de Santi Borrell. Llibreria La Impossible. Barcelona, 29 d’octubre de 2013.\nAquesta entrada s'ha publicat en Diaris el 4 de novembre de 2013 per ricard99.\n← EL CAMÍ QUE DESA LES HORES D’ALBERT PLANELLES. LA NATURA INSISTENT LA GRAN BAIXADA en edició digital oberta →


Publiquen el tràiler del documental “Fer la guerra. Els últims combatents de Benissa en la Guerra Civil” « Infobenissa\nPortada del documental “Fer la guerra. Els últims combatents de Benissa en la Guerra Civil”\n“Fer la guerra no és un documental de rojos o blaus, de vencedors o vençuts… Aquest documental és la història d’una guerra, la història d’un país i d’un poble contada pels seus protagonistes. És la història de Benissa i el paper que jugaren els seus ciutadans en aquest conflicte, sense buscar reobrir cap tipus de ferida ni de portar a la memòria records dolorosos, sinó per a què les futures generacions puguen saber en què consistí i els dolors i misèria que comportà.\nEl documental comença en el moment que les persones del poble de Benissa s’assabenten a juliol del 1936 que ha esclatat la guerra, la seua mobilització, i posteriorment la seua assignació a una brigada per a ser enviats als distints fronts segons les necessitats del moment. El documental va recorrent els diferents episodis de la Guerra Civil, com les batalles de Guadalajara, Terol, l’Ebre… i la sort de cada ciutadà benisser en la guerra. A l’acabar la guerra es produïren fugides desesperades; els qui més sort tingueren, pogueren tornar a Benissa sense més repercussions, els menys afortunats caurien presos en camps de concentració o haurien d’exiliar-se a França per fugir de la repressió.\nUs presente el tràiler del documental Fer la guerra. Els últims combatents de Benissa en la Guerra Civil. El pròxim dia 25 d’abril es publicarà el documental complet a youtube, facebook i les distintes plataformes digitals, i formarà part del llibre Fer la guerra. Diccionari i testimonis dels combatents de Benissa en la Guerra Civil (1936-1939), guardonat amb els premis 25 d’abril del 2014. El documental comptarà amb subtítols en valencià, castellà, anglés, italià i francés”.\nAquest documental s’ha pogut realitzar gràcies al finançament de VAPF Cultural, Partit Popular Benissa, Partit Socialista de Benissa, UGT L’Alacantí – La Marina, CCOO FEIS del País Valencià i Seu Universitària de la Marina.\nLuis Botella Ivars és el director del documental, qui va realitzar tot el treball de producció i va gravar els testimoniatges l’any 2009, i ha comptat amb la col·laboració de Robert Llopis i Sendra com a productor executiu; Víctor Pineda Ribes com a muntador, en grafismes i càmera; a Eduard Torres com a càmera; a Vicent Artur Moreno com a locutor; a Maria del Mar López Roldán en la sincronització dels subtítols, a més de l’elaboració dels subtítols en valencià, castellà i anglès; amb Rose Cooper en la correcció de textos en anglès; amb Armando Federico Salle en els subtítols en italià i Carmen Martí Fabra en els subtítols en francès.\nLuis Botella Ivars és llicenciat en Història per la Universitat de València. Compta amb un Màster d’Història i identitats mediterrànies (XV-XIX), en el qual va treballar les visites reials a la ciutat de València en 1567, i amb el Màster en Secundària. L’any 2014, va ser guardonat amb els premis 25 d’abril, en investigació juntament amb Robert Llopis pel llibre “Fer la guerra. Diccionari i testimonis dels combatentes de Benissa en la Guerra Civil (1936-1939).\nEl documental compta també amb una pàgina de facebook oficial.\nRescaten de l’oblit les dones brigadistes de la Guerra Civil Espanyola (30/6/2013)\nLa policia local participa en un curs de falsificació documental (16/4/2010)\nL’historiador benisser Robert Llopis presenta el seu llibre sobre el Port de Gandia a la Guerra Civil (10/11/2010)\nUn referent de l’avantguarda artística marcat per la Guerra Civil (14/3/2010)


Ciutat Vella acapara més de la meitat de les denúncies de l’ordenança de civisme | betevé\nDesprés d'11 anys d'aplicació, la venda ambulant s'emporta el 50 % de totes les sancions, malgrat que la gran majoria no es cobren mai\nMarc Garcia | divendres, 10 de març del 2017, a les 18.01\nEl 53 % de les denúncies de la Guàrdia Urbana, en aplicació de l’ordenança de civisme des del 2006, s’han posat a Ciutat Vella. Aquest districte lidera, de llarg, el rànquing, seguit de Sant Martí (12 %) i l’Eixample (10 %). El comerç ambulant s’enduu la meitat de les sancions i el consum de begudes alcohòliques, el 24 %. Les dades es recullen en un informe encarregat pel govern municipal que recomana modificar l’ordenança per fer-la més efectiva. El document servirà de base per al debat polític de cara a una futura revisió.\nL’Ordenança de mesures per fomentar i garantir la convivència ciutadana a l’espai públic, més coneguda com l’ordenança de civisme, ha tingut en Ciutat Vella un dels focus d’atenció segons es desprèn de les dades, amb més de la meitat de les multes que s’han posat a tota la ciutat. La resta de districtes queden a molta distància: Sants-Montjuïc (7 %), Gràcia (7 %), Sant Andreu (3 %), Nou Barris (3 %), les Corts (2 %), Sarrià – Sant Gervasi (2 %) i Horta-Guinardó (1 %).\nPer tipus d’infraccions, la venda ambulant irregular (llauners i “top manta”) acapara la meitat de les denúncies. El consum de begudes alcohòliques suposa un quarta part de les sancions, seguit de fer les necessitats fisiològiques a la via pública (7 %), penjar pancartes, cartells i fullets (5 %) i la contaminació acústica (5 %). En l’historial de denúncies, destaca la pràctica desaparició de les juguesques (trilers), que van arribar al màxim el 2007 amb 5.300 sancions, mentre que el 2016 n’hi va haver només dues.\nDe totes les denúncies que s’han posat en aquests 11 anys, la gran majoria no s’han acabat cobrant. El 2015, per exemple, se’n van tramitar 82.044, però només se’n van pagar poc més de 27.000, un 33,1 %. El 2014, la xifra de denúncies pagades va ser del 30 %, i el 2013, del 39 %. Per tipus d’infraccions, el 2014 es van tramitar més de 26.381 denúncies per venda ambulant, i se’n van pagar 85, és a dir, el 0,32 %.\nExperts de la UB recomanen una revisió de la norma\nDos professors de la UB, Cristina Fernández i Andrés Di Masso, han recollit aquestes dades en un informe sobre els 11 anys d’aplicació de l’ordenança pel qual també han entrevistat entitats i col·lectius afectats. En les conclusions, apunten que la norma ha quedat “desfasada” pels canvis que hi ha hagut en l’espai públic i asseguren que l’acumulació de denúncies a Ciutat Vella no dona resposta a altres problemàtiques d’altres territoris.\nEls experts també critiquen la “sobrepenalització” de col·lectius en situació de desigualtat social (sensellar, venedors ambulants…) i creuen que l’impagament de les multes demostra que la norma “no és eficaç”. Per això, proposen una modificació substancial de l’ordenança i que s’ampliïn les mesures socioeducatives i la mediació per prevenir conflictes en l’espai públic.\nEl document servirà de base al govern per abordar amb els grups municipals la modificació de l’ordenança de civisme. De fet, les conclusions de l’informe avalen en certa manera les tesis de BComú, que ja duia al programa electoral la revisió d’aquesta norma. Una ordenança que es va aprovar el desembre del 2005 ja amb polèmica. L’aleshores tripartit municipal (PSC-ICV-ERC) va patir una fractura, ja que un dels socis, ICV, hi va votar en contra.\n— begudes alcohòliques — incivisme — ordenança de civisme — top manta


Ricart García Moya / Encá que estem en Nadal no vaig a parlar d´asunts gastronómics, sino de botifarres en sentit metafóric. El castellá “morcilla” (pera mosatros, botifarra), aludix a paraules que´ls actors inventen, alterant el text original pera popar o guanyarse al públic. Aixina, en “Tenorio F.C.” (Valencia, 1924), el propi autor Paco Palau día: “Si esta obreta es representara en Alacant, a l´apoteosis, en lloc de dir Castelló es dirá Natasió, y si igual ocurrira en Alcoy, en cónter de Gimnástic se dirá Alcodiam” (p.4). Traslaticiament, fora del esenari, n´hian botifarrers idiomátics arriscats, com l´arqueólec nacionaliste que falsificá grafits en Iruña-Veleia (a. 2006), pera que´l idioma vasc escrit s´alluntara al sigle III, guanyant en vellea al castellá del Cartulario de Valpuesta. Pero ahón més y millors botifarres trobem es a nivell lliterari, especialment en copies de manuscrits fetes en el muladar erudit de Barcelona y ses rodalaes. El copiste, desvirtuant l´original, fea arreglets pera respalar documentalment un ideari polític, un proyecte cultural, un pleit, un llinage caldós y florit, etc.


TERRITORI is a Grupo restringido with 1664 members.\nEl bon nom de l'urbanisme\nEL PUNT 29.12.06 El bon nom de l urbanisme la galeria ROBERT CASADEVALL. Els darrers\nMensaje 1 de 1 , 28 dic 2006\nEL PUNT 29.12.06\nEls darrers mesos hem tingut un degoteig constant de notícies que relacionaven la construcció, els diners i les administracions. I, més exactament, com algú guanyava molts diners gràcies als permisos donats per les administracions per a construccions. Sempre amb la sospita que alguna cosa no era prou legal. I tot plegat, amb el títol de «corrupció urbanística» i similars, quan no d'«urbanisme» a seques.\nCuriosament, no es parla d'arquitectura, malgrat que també n'hi ha i més de quatre nyaps, per cert ni de legislació, quan hi ha interpretacions curioses i aplicacions encara més curioses de la llei, que deuen fer alguns professionals. S'arriba a dir que l'urbanisme és el que genera aquest estat de coses, en una confusió entre mitjans i finalitat, que ja sabem, des de Maquiavel, que no és el mateix.\nCaldria tornar el bon nom a l'urbanisme, com a pràctica que ha permès, en molts casos, una gestió ordenada del territori, tant per obtenir ciutats endreçades, eficients, i agradables de viure i de veure, com per preservar sí, amb l'urbanisme espais naturals. Altrament, seria considerar que del menjar brossa en té la culpa la cuina. I a ningú se li acut barrejar les coses, per molt de frau alimentari que hi hagi. Parlem, doncs, de bon o mal urbanisme, i directament de robatori, i no en fem un identificador dels darrers fenòmens a Marbella, Andratx, Cienpozuelos o on sigui.


Què li va passar a Suzanne Crough de 'The Partridge Family'? - Històries\nQuè li va passar a Suzanne Crough, Tracy de 'The Partridge Family'? — 2022\nSuzanne Crough va ser coneguda sobretot pel seu paper de Tracy Partridge La família de la perdiu , quan era actriu infantil. Tot i que no tenia una carrera interpretativa molt expansiva, molts fans la recorden únicament per ella Família Partridge paper, molt després de la seva mort. Sí, per desgràcia va morir el 2015, però sempre la recordarem com a Tracy.\nTracy era la perdiu més jove de la colla, prenent el tamborí. Era absolutament adorable! Després del seu èxit al programa, va passar a aparèixer a diversos televisors pel·lícules i fer altres aparicions com a convidats.\nRecordant a Suzanne Crough de 'The Partridge Family'\nSuzanne Crough com a actriu infantil / Wikipedia\nAlguns dels seus papers segueixen La família de la perdiu incloure Alba: Retrat d’un fugitiu adolescent el 76, la seva veu Fred Flintstone i Amics el 77 i un paper recurrent a Mulligan’s Stew el 77. El seu últim mèrit com a actor va ser el 1980 a la pel·lícula per a la televisió Fills del divorci i es retiraria d’actuar després.\nDick van Dyke ara\nTanmateix, continuaria apareixent en documentals i en programes de tertúlia com fan la majoria de les celebritats, fins i tot després de retirar-se sobretot. La darrera vegada que la van veure en un programa de tertúlia va ser al Avui Espectacle a principis dels anys 2000.\nUna pèrdua sobtada, massa aviat\nSuzanne Crough en la seva vida posterior / Captura de pantalla de YouTube\nQuan Crough va acabar la seva feina d’interpretació, va tornar a l’escola. Es va graduar a Los Angeles Pierce College i fins al 1993 i passaria a posseir i operar una llibreria. Després, el 2010, va afirmar durant un Família Partridge reunió que va ser la gerent d'un OfficeMax a Bullhead City, Arizona.\nMalauradament, Crough va morir sobtadament a casa seva a Laughlin, Nevada, el 27 d'abril de 2015, a l'edat de 52 anys. Tot i que la causa de la mort no es va revelar inicialment, la policia va confirmar que es devia a un 'episodi mèdic' i 'no era sospitós'. Més tard, un forense va determinar que la seva causa de mort era la displàsia ventricular dreta arritmogènica, una forma poc freqüent de cardiomiopatia.\nCaptura de pantalla de Suzanne Crough / YouTube\nqui diu refresc\nDesprés de la seva mort sobtada, ella Família Partridge els seus companys de protecció van continuar rendint homenatge. Això inclou companys de repartiment, Shirley Jones i Danny Bonaduce. Segons Viquipèdia , Bonaduce va continuar dient: 'Tothom pensava que seria la primera perdiu que aniria. Lamentablement era la petita Tracy. Suzanne era una senyora meravellosa i una bona mare. La trobareu a faltar '.\nquina botiga de dòlars és la millor\nal pacino scarface accent\nvella i jove\nampolla de vinagre al dipòsit del vàter\nmapa del lloc de restes titàniques\nfotos joves de Bradley Cooper


Universitats en Santa llúcia - Directori - Llistat - Guia - universitats - Santa llúcia - Universitiesintheworld\nuniversitats en Santa llúcia\nPàgina d'inici › Per país › Universitats en santa llúcia\nUniversitats en Santa llúcia recomanades:\n00124, st. lucia 00124 Laborie ,Laborie ,Laborie ,Santa Llúcia .\nAjuda a altres usuaris a trobar bona Universitats en Santa llúcia. Introdueixi la seva opinió sobre el seu centre per sota del seu registre en Universitiesintheworld, a la part inferior de la pàgina. Per publicar el seu comentari, ha d'escriure el codi de lletres i números que apareixen sota del seu comentari i marca la casella d'acceptació dels termes i condicions. El teu comentari serà publicat després del que revisem..\nSom un lloc web de referència per als estudiants locals o que vénen a fer l'intercanvi en Santa llúcia. Si la seva universitat no s'ha registrat a la base de dades, si us plau agregar i ajudar a altres estudiants a trobar una institució d'educació superior. Estarem encantats de comprovar el compliment del seu centre i anem a publicar la informació en breu.\nSanta llúcia, amb 160922 habitants, és el lloc triat per diversos estudiants, tant locals com d'arreu del món, per iniciar la seva vida universitària. Havent treballat fora que aquest és el lloc on es vol estudiar, ara li toca a vostè per triar en la qual Universitats en Santa llúcia que es va a iniciar la seva vida acadèmica. Navegar pel mapa que es troba en aquesta mateixa pàgina a continuació i podràs veure totes les dades de contacte de cada universitat de la zona. També pot accedir a un enllaç que el portarà a la pàgina web de cada un.\nPotser fent un intercanvi en Santa llúcia serà un gran esforç econòmic, a més d'aconseguir que fora de la seva zona de confort. Realment és una aventura que no tothom s'atreveix a viure. Moltes persones se senten temorosos i insegurs per donar aquest pas. I si això li passa a vostè, vostè pot consultar l'opinió dels que ja han viscut aquesta experiència. És possible que tothom li dirà que val la pena i que ha estat meravellós. Llavors, què estàs esperant per viure alguna cosa com això? Fes una ullada a la Universitats en Santa llúcia programes d'intercanvi i ara planegen el seu moviment.\nUniversitats en Santa llúcia per categoria\nLes universitats privades en Santa llúcia, que ofereixen un tracte personalitzat als seus estudiants i la cura per oferir-los el millor. Tingueu en compte que en el cas de no obtenir una beca per als seus estudis, tots els costos de matrícula i material serà anar a vostè. Estar al corrent de les condicions de cada centre i el requisits que ha de complir per obtenir l'ajuda financera\nEstudiar en una universitat pública en Santa llúcia pot representar grans avantatges. En primer lloc, a causa del factor econòmic, que pot ser un estalvi bestial quan es comparen amb els estudis en institucions privades. Els seus estudis seran subvencionats per l'Estat i també si vostè aconsegueix l'accés a beques, potser no necessiti gastar ni un cèntim de la seva butxaca\nSi vostè està preocupat sobre els estudis en un centre universitari de qualitat i prestigi, on la prioritat és la qualitat de l'ensenyament i on posar tots els esforços per aconseguir excel·lents resultats dels seus estudiants durant el seu període acadèmic, entrar i conèixer a les millors universitats de Santa llúcia\nTrobi aquí una llista de les universitats barats i assequibles en Santa llúcia. I una vegada que el trobes, inscriure en ella, i començar la seva vida universitària, no us oblideu de mirar de ser un bon estudiant al llarg del curs, ja que si la butxaca o en la matèria dels seus pares per a vostè, recordeu que els subjectes poden multiplicar la suspensió cost de la seva carrera\nTenir lliure accés a una educació de qualitat ja no és només un somni, sinó una realitat que els estudiants de tot el món ja han signat per. Troba les universitats lliures en Santa llúcia, un lloc que compta amb un sistema educatiu de prestigi, i passar a viure en un lloc que també té una gran qualitat de vida\nQuè vol dir que una universitat està acreditat? Això vol dir que els cursos que s'ofereixen són oficials. Per saber amb seguretat si està acreditat una universitat, cal recórrer a una base de dades dels diferents òrgans que tenen aquestes dades públicament a la seva pàgina web. De la mateixa manera que no cal que es posa a mirar perquè Universitiesintheworld posa a la seva disposició una llista de totes les universitats acreditades de Santa llúcia\nMostrant 1 Universitats en Santa llúcia\nUniversitats en Santa llúcia per ciutat important\nLa ciutat de Bisée és una de les destinacions més populars en estudi Santa Llúcia, gràcies sobretot a la seva gran oferta acadèmica i l'alt nivell de vida de la ciutat.\nCastries és una ciutat de l'estat de Castries que pertany al país Santa Llúcia. Una ciutat plena d'història i encant. Té, tant a la ciutat i els seus voltants, bones universitats que faran del seu temps una de les estances més inoblidables de la seva vida.\nVieux Fort és una ciutat de gran atractiu i rep milers d'estudiants cada any. Tothom està sorprès per la gent és hospitalària i és per això que estudia a qualsevol de les universitats en Vieux Fort o ve es converteix en una tasca difícil.\nSi desitja passar una temporada en Santa Llúcia, específicament a la ciutat de Santa Llúcia, una de les maneres més efectives és per sol·licitar un visat d'estudis per estudiar en qualsevol de les universitats de Santa Llúcia o entorn.\nSi vostè està interessat en estudiar un semestre a Soufrière, li mostre una llista de les universitats més properes a aquesta ciutat. Entrar i trobar la universitat que t'interessa i esbrinar tots els procediments que ha de seguir.\nEstudiar a Dennery és una gran oportunitat per a vostè. Entra i descobreix les millors universitats tant a les àrees Dennery i els seus voltants. No es perdi l'oportunitat de conèixer una ciutat meravellosa i passar una estada inoblidable.\nUniversitats en Santa llúcia per l'estat\nMés destacats Universitats en Santa llúcia


El comerç de Figueres, molest amb l'Ajuntament - Diari de Girona\nPer les obres\nEl comerç de Figueres, molest amb l'Ajuntament\nLa Junta diu que el tancament de carrers i l'ocupació de la via pública afecta la mobilitat\nfigueres | laura de quintana 20.07.2013 | 07:24\nEl carrer Concepció de Figueres tancat per dues jardineres en ple estiu. CONXI MOLONS\nFa temps que la Junta de Comerç de Figueres està preocupada per la manera d'actuar de l'Ajuntament en qüestions de mobilitat. Figueres ha vist canvis constants en tancaments de carrers o ocupació de la via pública. "Ens hem mantingut públicament callats per prudència i lleialtat mentre oferíem la nostra col·laboració a l'equip de govern per tal de treballar plegats en benefici del sector comercial, el turístic i la ciutat en el seu conjunt", ha explicat la Junta. Alhora els hi han demanat que els mantinguessin informats i que els donessin l'oportunitat de participar en els processos que es du?guin a terme respecte al sector turístic i comercial, com la mobilitat i l'aparcament.\nTot i això, en els nous plans pels carrers de Figueres, l'Ajuntament no ha informat a la Junta dels canvis que hi podria haver. La Junta reclama que l'equip de govern ha decidit tirar endavant "modificacions que afecten greument la mobilitat de la ciutat sense donar-nos cap tipus d'informació, ni demanar-nos cap tipus d'opinió". Alguns dels canvis que s'han vist aquests dies a Figueres és el tancament del carrer Concepció, les obres de la Plaça del Gra o la modificació de la circulació a la plaça Catalunya.\nL'illa de vianants\nTot i així, la Junta ha volgut aprofitar l'avinentesa per manifestar el seu orgull envers el centre de vianants de la ciutat. També han recordat, però, que el comerç de Figueres és molt més que l'illa de vianants i que han de valorar les necessitats de tot el sector.\nSegons la Junta, la sensació de gran part del sector comercial és que l'Ajuntament sembla que vulgui "enfonsar el comerç local". La Junta entén que el centre no és "el millor camí per creuar la ciutat" però demanen que abans de prendre determinades decisions s'ha d'acabar el pla de rondes i s'han d'habilitar els aparcaments dissuasius necessaris. Per últim, la Junta exigeix a l'Ajuntament la revisió total de totes les actuacions fetes duran aquest últim any en relació a la mobilitat de la ciutat. També demanen que l'entitat sigui consultada per tal que es puguin exposar les afectacions que creuen que produiran als seus comerços.


Un mes d’abril ple de lletres, paraules i llibres – Menjar i beure\nAmb el mes d’abril arriba Sant Jordi, la festa més literària de l’any. Per aquest motiu, Manresa s’omple d’activitats i els bars i restaurants no hi podíem faltar. A continuació us expliquem algunes de les coses que es faran.\nA partir de l’1 d’abril i durant tot el mes, la Biblioteca del Casino exposarà la mostra de cartells del CNL Montserrat “A l’abril cada paraula val per mil”, una exposició formada per 60 cartells que expliquen l’etimologia de 60 paraules catalanes. Així, es podrà conèixer que paraules catalanes com “lionesa” prové del nom Lió, ciutat francesa on es va fer primer aquest pastisset, o que la paraula “samarreta” prové del basc zamar, que vol dir ‘massa de llana de les ovelles; pellisa’.\nA les cafeteries Maïami, Cibus, Òscar, Casa Pio i Frankfurt les Bases, Diesa restauració i el CNL Montserrat organitzen durant tot el mes d’abril Llibres creuats a les cafeteries, una activitat d’intercanvi de llibres i contes en català, que a més, comportarà el sorteig d’un lot de llibres de Manresa, un val per a un sopar per a 2 persones al restaurant Cibus i un val per a un dinar per a 2 persones al restaurant Maïami, entre els participants. Només cal portar un llibre o conte en català i intercanviar-lo per un altre.\nPer a les persones a qui agrada escriure, el CNL Montserrat ha organitzat el concurs de microrelats de Sant Jordi Explica’ns la teva llegenda, obert a totes les persones majors de 16 anys. Els microrelats han de tenir una extensió màxima de 100 paraules. El tema és lliure, però hi ha d’aparèixer les paraules rosa o llibre o totes dues. S’hi pot participar del 3 al 23 d’abril i hi ha quatre premis oferts per l’Oficina de Turisme de Manresa, el teatre Municipal l’Ateneu d’Igualada i Òmnium Bages. Els microrelats es poden lliurar al CNL Montserrat o enviar per c/e a dinamització.manresa@cpnl.cat. Les bases del concurs es poden trobar a: www.cpnl.cat/xarxa/cnlmontserrat.\nFinalment, el dia de Sant Jordi, la coral Cor Obert, formada per cantaires del CNL Montserrat, i dirigida per Rosa Maria Ortega, participarà en l’activitat A tota Veu! cantant diverses peces del seu repertori. L’activitat tindrà lloc a partir de les set del vespre, al passeig de Pere III, davant del Casino, a l’estand d’Òmnium Bages.


Els Mossos detenen 9 persones i requisen més d’un miler plantes de marihuana - Canal Taronja Anoia\nIniciNotíciesEls Mossos detenen 9 persones i requisen més d’un miler plantes de marihuana\nEls Mossos detenen 9 persones i requisen més d’un miler plantes de marihuana\nEntre el 29 de gener i el 8 de febrer els Mossos d’Esquadra han detingut 9 homes d’entre 19 i 58 anys, veïns de Miralles, Carme, Terrassa i Barcelona; acusats d’un presumpte delicte contra la salut pública i un delicte de defraudació de fluid elèctric.\nEl dia 30 de gener els Mossos van localitzar 1.180 plantes de marihuana, gairebé a punt per ser consumida, en una masia de Santa Maria de Miralles. La segona plantació es va localitzar el dia 6 de febrer a les Pinedes de l’Armengol a Torre de Claramunt. Els Mossos van trobar-hi 66 plantes de marihuana i una bossa de cabdells secs de 1,875 quilograms. Per últim, el dia 8 de febrer van finalitzar una investigació d’una possible plantació de marihuana en una casa de la urbanització Montserrat Park al Bruc.\nTant els detinguts com l’investigat van quedar en llibertat el mateix dia de la seva detenció després de declarar a comissaria, amb l’obligatorietat de presentar-se davant del jutge quan aquest els requereixi.\nCarmeLa Torre de ClaramuntmarihuanaMirallesMossos d'Esquadra\nMontmaneu fa bullir l’escudella a la Festa de la Caldera\nExposició col•lectiva d’autors poblatans en el marc de la Fira de la Candelera


La revista Vèrtex, a Calella, el proper cap de setmana, amb l'iQuiosc.cat - FEEC - Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya\nNotícies - 25/11/2015\nLa revista Vèrtex, a Calella, el proper cap de setmana, amb l’iQuiosc.cat\nCalella es converteix en ciutat de revistes el proper cap de setmana del 27 al 29 de novembre. L’APPEC instal·la divendres l’iQUIOSC.cat a la plaça de l’Església amb tota l’oferta de revistes i premsa en català, entre les quals hi ha la revista Vèrtex editada per la Federació d’Entitats Excursionistaes de Catalunya (FEEC). L’iQUIOSC.cat estarà obert el divendres i el dissabte, de 10 hores a 21 hores, i diumenge de 10 hores a 19 hores.\nDurant els tres dies en què estarà instal·lat l’iQUIOSC.cat al centre de Calella, es duran a termes activitats a l’escenari contingu a la carpa. Dissabte a les 12 hores, la companyia Vivim del Cuentu presentarà l’espectacle familiar Un país de revistes i diumenge a les 12.30 hores, Txe Arana, entrevistarà en directe a Roger Mas en el marc d’Esguard on tour.\nLa carpa obrirà portes el divendres que ve a les 10 hores, i a les 12 hores hi haurà la inauguració amb la presència del president de la Federació de Premsa i Revistes i de l’APPEC, Lluís Gendrau, acompanyat del director de Comunicació d’Endesa a Catalunya, Eugeni Cabanes, i l’alcaldessa de Calella, Montserrat Candini.\nEl projecte Calella, Ciutat de Revistes, preveu dur a terme més endavant activitats i tallers a la Biblioteca i als centres educatius de la ciutat.


La UIB vol estendre els seus serveis acadèmics als municipis de les Illes\nTots els ajuntaments que ho desitgin podran obrir un centre universitari al poble\nActe d'inauguració del Centre Universitari de Manacor (CUM) fa un mes.\nLa Universitat de les Illes Balears vol potenciar una línia de col·laboracions amb els ajuntaments, per tal d'obrir més punts d'encontre i servei universitari als diferents municipis, de la mateixa manera que enguany s'ha inaugurat el Centre Universitari de Manacor (CUM).\nDe fet, ha estat l'èxit inesperat d'aquest centre, per sobre de les previsions inicials, el que ha animat la UIB, que està disposada a donar suport a tots els consistoris que vulguin crear un servei d'aquestes característiques, segons manifestà el vicerector d'Ordenació Acadèmica, Santiago Cabanillas.\nAixí, Cabanillas va destacar les 186 automatrícules que els estudiants han formalitzat des del terminal informàtic que la UIB va instal·lar al CUM de Manacor, després que fa poc més d'un mes se signàs un conveni entre l'Ajuntament i la Universitat per crear el servei.\nD'aquesta manera, els joves no es varen haver de desplaçar fins a Palma. Un avantatge de què, lògicament, podran gaudir els estudiants de tots els municipis que creïn el seu centre universitari, ja que la UIB els connectarà a la xarxa informàtica de la institució i podran accedir a aquestes funcions.\nA més a més, en el CUM manacorí s'han registrat 246 consultes sobre qüestions universitàries, que han estat plantejades a les persones destacades al servei de Manacor a tal efecte.\nD'altra banda, s'han fet 200 visites a les pàgines univèrsitàries d'Internet des dels ordinadors d'aquest centre.\nL'obertura del Centre Universitari de Manacor ha estat la primera iniciativa en aquest sentit, però l'èxit assegura la continuació de l'experiència, que enguany es plantejava com una iniciativa pilot.\nAquesta permetrà també desenvolupar el projecte de Campus Extens, ja que els estudiants de Manacor podran estudiar les assignatures impartides per xarxa des dels terminals instal·lats en aquest servei municipal i universitari.\nS'ha de recordar que el projecte Campus Extens contempla l'estudi via ordinador d'unes 45 assignatures. Segons els càlculs de la Universitat, enguany hi participaran uns 3.000 alumnes dels 15.000 matriculats a la Universitat.\nLa Universitat es compromet a connectar informàticament amb el campus i assessorar en tots els sentits els ajuntaments que s'animin a obrir els seus propis centres universitaris al poble. Allò que no està previst són ajuts econòmics.


Vikings exist: Els ridersdíges\nHe començat aquest post buscant fotos de galetes de nadal daneses, amb la intenció de dedicar unes línies a les tradicions vikingues, i ves per on, us acabo posant una foto de les Selecciones del Reader's Digest. Molt típic. El meu cervell funciona així, que d'una cosa se'n va a l'altra sense ni adonar-se, i quan em poso a explicar coses, si vaig una mica embalada, no hi ha qui m'entengui. El cas és que aquí a Dinamarca, el Nadal és encara molt més tradicional que el que s'estila per allà, i una de les coses que es fan és fer galetes de Nadal amb la iaia i la resta de la família i donar-les com a regal o menjar-se-les al llarg del desembre. I pensant en que les festes de Nadal aquí són molt més familieres m'ha vingut al cap precisament la foto que acompanya aquest text, el que a casa meva es coneixia com 'els ridersdíges', o sigui, les Selecciones de Reader's Digest. Oooooh, com m'agradaven quan era petita. Primer, perquè eren del meu avi, a qui no vaig tenir la sort de conèixer, i per mi ja eren especials. Però sobretot, perquè regalimaven una cultura que m'era estranya, una manera d'escriure diferent, i un 'ordre' i una 'moral' molt de l'època, quasi com la fantàstica enciclopèdia 'El mundo de los niños', un altre clàssic de la infància dels que vam néixer als 70. Sublim. Recordo les fotos dels nens fent pastissos al volum n.11, amb receptes d'ingredients com gengibre i riubarbre, que no hi havia manera de trobar al poble. Quina frustració i quina emprenyamenta. Com s'atreveixena posar una recepta de pastís de polenta si ni Cristo sap què és? Vinga a buscar riubarbre al mercat :(\nTot plegat, només volia ensenyar fotos de galetes, i porto més de 40 minuts amb cara de bleda pensant en les coses de grans que llegia quan m'avorria, que era sovint. El 'deje de pelear , comience a amar' promet tant com 'Un matrimonio de éxito', un escàndol de llibre que encara (encara!) està al menjador de casa de la meva mare. Que fort. Cada vegada que sec al sofà i miro els títols dels llibres, és com entrar en un submón. Un dia hauria de fer una llista d'aquestes perles que corren encara ara per casa nostra.\nDemà, gran dia de Nadal a Copenhague.\nIndsendt af Carolina kl. 22.15\nBon Nadal, bonica i Feliç 2009! Que l'any arribi carregat de felicitat, salut i amor.\nQuè maco ha de ser el Nadal allà dalt, tan tradicional... Ja teniu neu?\nHola! Bon any a tu també! Encara no hi ha neu, acostuma a arribar a finals de gener-febrer, però ara mateix fa moooooolt de fred :s


Cooperatives d’ús – Ancovi\nInici / Cooperatives d’ús\nModels de cooperatives d’ús (MCU):\nEl model de cooperativa en cessió d’ús és un sistema molt desenvolupat al Canadà i països escandinaus però que a Espanya no s’han vist les primeres cooperatives fins al 2011. Tot i que cada cooperativa funciona de la manera que els seus membres decideixin, les principals diferències de la cessió d’ús amb la propietat privada són:\nEls habitatges no poden ser ni venudes ni llogades, tan sols es pot transmetre el dret a ús.\nEs paga un dret d’ús d’import molt inferior a un lloguer o a una hipoteca. Aquest dret inclou la majoria de serveis com l’aigua, la calefacció, recollida d’escombraries.\nEls edificis solen tenir espais comuns per a tots els membres com bugaderia i sala de festes.\nEs disposa d’un fons monetari que pot ser utilitzat per a reformes dels habitatges o de l’edifici.\nEs poden aconseguir ofertes comunitàries per a tota la comunitat a costos més econòmics.\nLes formes de crear aquestes cooperatives són diverses. Es poden construir habitatges nous, comprar edificis ja construïts, rehabilitar-los o fins i tot convertir edificis de propietat o lloguer a cooperativa.\nConstrucció o rehabilitació sota criteris de bioconstrucció i bioclimàtics.\nPreferència per la contractació de serveis d’economia alternativa, solidària i social, i per un consum responsable.\nAlimentació que doni suport al local, producte de temporada i ecològic i, en general, la sobirania alimentària.\nSubministrament mitjançant energia solar passiva, energies renovables i promovent l’autonomia energètica.\nFinançament mitjançant banca ètica.\nReducció de la petjada ecològica i del consumisme.\nEl model de cooperativa de cessió d’ús es caracteritza perquè els membres de la mateixa mantenen de per vida la propietat dels habitatges. El sistema de constitució d’aquesta cooperativa és el següent: els membres paguen una prima d’entrada pels habitatges (nou vegades menor del que pagarien per l’entrada d’una hipoteca) i abonen, a més un cànon mensual de per vida (aproximadament el 90 % d’un lloguer habitual i el 70% de la lletra d’una hipoteca) que, un cop amortitzat el préstec de construcció servirà per constituir un fons de millora, de préstecs, de difusió, etc.\nEls membres de la cooperativa compten amb un dret d’ús que es pot heretar, i s’involucren des del principi en el disseny i gestió de l’habitatge. No obstant això, en cas que vulguin abandonar la cooperativa, tornen el dret d’ús a la mateixa, que s’encarrega de revendre’l, evitant així pujades especulatives de preu. A més, en sortir de la cooperativa es recupera la inversió inicial i el cost de les inversions de millora, revisat amb l’IPC.\nEl model proporciona els drets principals de la propietat, com un contracte de per vida, la possibilitat de realitzar millores i de participar en les decisions de la finca, i al mateix temps, eludeix la inestabilitat econòmica derivada de la variació dels tipus d’interès de les hipoteques en el cas de l’adquisició, així com la revisió periòdica dels contractes, en el cas del lloguer.\nLa cooperativa tindrà tres tipus de soci: el soci-habitant, que viurà en algun dels pisos; el soci-expectant, interessat en accedir quan hi hagi una vacant; i el soci-col·laborador, que dóna suport al projecte i participa en les activitats de l’entitat. No descarten que hi hagi un quart tipus, una mena de soci inversor o capitalista, ja que l’accés als crèdits bancaris estàndard no és fàcil i moltes cooperatives ho supleixen amb particulars, entitats amb capital disponible o banca ètica, que solen estar més obertes a propostes alternatives.\nÉs el que s’anomena el model nòrdic Andel: una comunitat de veïns que, sota una fórmula cooperativa on els seus membres gaudeixen d’un ús indefinit de la propietat a través d’un dret d’ús. Aquesta forma de gestionar i finançar la comunitat és “una regla d’or que cada un dels propietaris es compromet a mantenir”, apunta Arestizábal, perquè no reverteixi de nou al sistema especulatiu “com ha pogut ocórrer amb algunes cooperatives”, afegeix.


Daiwa Emblem Pro Gris comprar i ofertes a Waveinn\nCompra aquest producte i guanya 167 CoINNs / $ 1.85\nDescripció Daiwa Emblem Pro\nAquesta és la versió alterada del EMBLEMA excel·lir i ofereix l'innovador sistema addicional, acte centrat, que sempre porta, quan el\nes prem el botó de centrat acte sota el cos, la fiança, el rodet de línia i per tant també la línia en la posició òptima de colada. Per descomptat, el EMBLEMA PRO també s'ofereix amb el revés contra Infinit i l'eix helicoïdal oscil·lació.\nMango complement Fast\nArrossegueu frontal Finament ajustable\nActe Centrat Sistema (AutoCast)\nSistema d'oscil·lació de l'eix helicoïdal\nEngranatge d'accionament d'alumini Dura\nSistema anti Backlash (ABS)\nFosa d'alumini de llarga distància rodet\nAlumini rodet de recanvi\nFeu-lo girar línia Buster\nPrimavera fiança Longlife\nVols comprar Daiwa Emblem Pro? Estàs al lloc adequat! A la categoria de Carrets de la botiga de nàutica i pesca trobaràs una gran varietat i tots els models disponibles, sempre amb el millor preu. Aconsegueix els millors productes de nàutica i pesca i que s’adapten a les teves necessitats i exigències a waveinn. Estàs buscant un regal? Aleshores no et pots perdre les últimes ofertes de Equip de pesca.\nCaracterístiques Daiwa Emblem Pro\nTecnologias Daiwa Emblem Pro


Noves accions per potenciar la biodiversitat urbana a Barcelona | Sostenible\nTenint en compte el reducció de diversitat d'espècies, tant a la natura com a les ciutats, la conservació de la biodiversitat urbana s'ha convertit en un repte en els últims anys.\nDe fet, incrementar el verd urbà i la seva biodiversitat de fauna associada, és un mandat de la Unió Europea. Per aquest motiu, l’Ajuntament de Barcelona empren accions com dur a terme un cens de papallones o instal·lar menjadors d’ocells i rampes per la fauna a les basses.\nI en la mateixa línia, es van presentar els resultats de l’Observatori Ciutadà de Papallones de la ciutat de Barcelona. Un projecte del Centre de Recerca Ecològica i Aplicacions Forestals, que compta amb la col·laboració econòmica i logística de de l’Ajuntament, i que és l’encarregat de dur a terme el cens de les papallones que es troben a la ciutat.


Sardalleida.cat | "Divuit colles sardanistes inscrites en el concurs d'Agramunt"\nDivuit colles sardanistes inscrites en el concurs d'Agramunt\ndv, 24 maig 2019\nAutoria imatge: Grup Estol Espígol\nAgramunt estrena el concurs de Galop de Fantasia\nEl concurs de colles sardanistes, el qual tindrà lloc dissabte 25 de maig a 2/4 de 8 de la tarda en el carrer de l'Ensenyament d'Agramunt, estrenarà el nou concurs de Galop de Fantasia.\nAmb aquesta novetat es vol impulsar les presentacions de les colles amb un galop diferent i alhora molt més vistós per al públic assistent al concurs. El concurs de galop de fantasia neix d'un acord entre les colles de competició i l'Acstell, organitzadora dels concursos.\nPer avaluar el galop s'han redactat unes breus bases que el reglamenten i que es van enviar a totes les colles inscrites en el campionat.\nEn aquesta edició del concurs d'Agramunt hi participen 18 colles: 5 en la categoria Alevins, els sardanistes més petits, 3 colles en categoria Infantil, 2 en Juvenil i 8 en categoria Gran.\nLa Cobla Vents de Riella d'Agramunt serà l'encarregada de la part musical del concurs.\nLa pròxima cita del campionat serà el diumenge 2 de juny a les 12 del migdia en la Plaça del Doctor Robert en la localitat d'Ivars d'Urgell.


Entrevista al president de l’IEVA, Josep Calatayud, amb motiu del premi d’Escola Valenciana – IEVA\nAquest dissabte 5 de novembre tindrà lloc a Ontinyent la XIV Nit d’Escola Valenciana, dins la qual, l’entitat cívica lliura els seus guardons anuals. Enguany, el Guardó Extraordinari que s’atorga a institucions o personalitats valencianes amb un estret vincle amb la cultura el rebrem l’Institut d’Estudis de la Vall d’Albaida.\nAmb aquest motiu, Sandra Serrano, d’Escola Valenciana, ha entrevistat el nostre president., Josep Calatayud: (vegeu-ne un resum en vídeo)\nEn la XIVa Nit d’Escola Valenciana ens agradaria donar a conéixer la tasca de l’Institut d’Estudis de la Valls d’Albaida. Quines són les principals activitats que desenvolupa l’IEVA?\nL’IEVA és una associació cultural que, a més dels socis, compta amb el patrocini de tres entitats molt importants a la nostra comarca: l’Ajuntament d’Ontinyent, la Mancomunitat de Municipis de la Vall d’Albaida i Caixa Ontinyent. Quant a les activitats, l’IEVA convca els Premis d’Investigació pràcticament des de la creació de l’entitat. Es tracta d’una convocatòria biennal per a investigadors i aquest any tenim l’onzena convocatòria. Es presenten projectes d’investigació que tenen dos anys per a desenvolupar-se. Una altra activitat important que tenim vigent és els Espais d’Opinió, que pretén convocar a persones d’autoritat dins de diferents camps perquè ens done la seua visió de les coses, i en l’Espai del Llibre fem presentacions de llibres d’autors de la comarca per potenciar l’aparició de nous autors o qualsevol altre que considerem de rellevància. Una altra activitat que de forma no periòdica però sí constant que realitzem són els congressos. Hem organitzat quatre congressos d’estudi sobre la nostra comarca i, posteriorment, publiquem les actes. A més, també fem publicacions sobre temes comarcals i organitzem jornades sobre un tema concret del més recent cap al més llunyà, per exemple, quan siga la Nit d’Escola Valenciana, estarem a la meitat de les nostres jornades sobre la comarca, que hem titulat “A la recerca d’un nou model de comarca?”, i pretenem analitzar les característiques de la comarca des del punt de vista econòmic, les fortaleses i debilitats, i també què es pretén fer respecte de la comarcalització, és a dir, les comarques van a ser un element vertebrador del territori? Van a comptar? No van a comptar? A banda de reflexions acadèmiques volem que alguns representants de l’Administració ens ho conte. L’any passat vam fer unes jornades sobre la transició, vam recórrer la comarca i en molts pobles, no tots, ens van contar com va ser la seua transició i després des del punt de vista comarcal. L’any anterior vam fer unes jornades sobre la Guerra Civil. Sempre intentem fer les activitats a diferents localitats en col·laboració amb els ajuntaments. Anteriorment, coincidint en el bicentenari vam parlar de la Guerra del Francés. Vam commemorar la Batalla del Raboser; els historiadors diuen que no va ser una batalla, que va ser un desastre: els francesos van perseguir els treballadors i van acabar molt malament. Vam acabar l’acte més multitudinari que hem sigut capaços de convocar, concretament van assistir 1232 persones.\nEn què consisteix ‘Fer comarca’ per a l’IEVA?\nAmb aquest nom denominem el premi que convoquem des de 2003. Precisament, el tercer premi el vam atorgar a la Coordinadora de la Vall d’Albaida per la Defensa i Ús del Valencià. Amb aquest guardó pretenem reconéixer a persones i a institucions que treballen per reviscolar, donar a conéixer, per facilitar la vida de les persones de la comarca. És un reconeixement moral, no té cap dotació econòmica, però és com una palmadeta a l’esquena, és com dir «sabem que esteu aquí, gràcies per la vostra tasca, estem al vostre costat per a tot allò que podem ajudar-vos, gràcies i enhorabona pel vostre treball.»\nUna de les aportacions més interessants que feu al patrimoni cultural és el recull del lèxic propi del parlar de la Vall d’Albaida en forma de diccionari, el DIVA. Com s’ha confeccionat? M’imagine que aquesta recopilació del llenguatge i la saviesa popular ha constituït tot un treball de recerca bibliogràfica i d’entrevistes a persones majors.\nEncara que coneguem com s’ha confeccionat, el Diccionari de la Vall d’Albaida no és un producte de l’IEVA, comença molt abans de l’existència de l’IEVA, podem dir que el promotor és Emili Casanova, un filòleg reconegut que, amb els seus alumnes, fa vora 30 anys, va començar a recopilar informació. Va participar molta gent de forma desinteressada. Últimament el que s’ha intentat és que el DIVA siga accessible, perquè estava en documents escrits i l’IEVA ha oferit la seua web perquè s’hi allotge. Ens satisfà que ens pregunten sobre aquest tema perquè dóna a entendre que la decisió d’incloure’l a la pàgina ha sigut bona. És un treball molt interessant recopilar el parlar de la comarca.\nPodria compartir amb nosaltres algunes paraules o frases fetes autòctones que estiguen presents en el DIVA?\nAprofitant que estem a Bocairent, jo podria dir «potser demà vinguen els obrers a cloure el vals on deixem les bajoques.» El verb «cloure» aquí s’utilitza en el sentit de «tancar una peça d’obra», tancar un espai que està obert. Un «bals» és un prestatge del rebost i les «bajoques» són els «pimentons» o «pebres».\nHe fet una ullada a les publicacions de l’IEVA i aplega una gran varietat temàtica, des de llibres sobre poetes o il·lustradors a volums que reflecteixen la varietat ambiental i arquitectònica de la Vall d’Albaida. En poques paraules, com definiria vostè el gran projecte que suposa recollir, transmetre i posar en valor la riquesa d’aquesta comarca?\nEn el llistat de produccions que has enumerat voldria afegir-ne un: hem gravat un disc de música clàssica de cambra d’autors de la comarca i interpretada per músics bàsicament de la comarca. Ho definiré en poques paraules i, a més, prestades, ja ho deien els grecs: coneix-te a tu mateix. Pretenem que els nostres veïns coneguen la seua comarca, conéixer és el primer pas per a reconéixer i valorar. Sabem en quina societat estem i quines són les circumstàncies: el colonialisme cultural avança i la globalització moltes vegades és absorció i uniformitat. Nosaltres pensem que hem de formar part d’aquesta globalitat però a partir del coneixement i el reconeixement. Volem integrar-nos no ser absorbits ni uniformitzats. En aquest sentit, pensem que en la mesura que es coneix la comarca es crea més identitat i un reconeixement tant individual com col·lectiu. El que és important és que eixe coneixement no siga sols mirar al passat. Bona part de les actuacions que tenim ara en marxa es refereixen al present i sempre que siga possible intentem tindre una actitud propositiva, és a dir, a partir de l’anàlisi, del coneixement, què es pot proposar de cara a la nostra comarca per al futur?\nQuè significa per a vostè rebre aquest reconeixement d’Escola Valenciana?\nUna immensa satisfacció. Habitualment som nosaltres els que fem els reconeixements a altres persones. Que una entitat com Escola Valenciana ens reconega és una íntima, col·lectiva, satisfacció, i ens alegra molt que algú de fora de la comarca també s’identifique amb nosaltres, ens veja, i més una entitat com Escola Valenciana que té la importància indiscutible al llarg de la seua trajectòria. En la meua opinió, pot ser que ara siga l’entitat que més capacitat de mobilització té a través de les Trobades comarcals amb l’objectiu de defensar de la nostra llengua, que falta fa. Encara que la situació de la nostra llengua dista molt del que volguérem, no estem normalitzats ni molt menys, però si analitzem la trajectòria en els últims 30 anys, hi ha molta diferència i, en part, Escola Valenciana ha sigut la responsable gràcies a l’actitud constructiva que sempre ha tingut. Per tant, el fet que ens donen aquest reconeixement és una enorme satisfacció.


Mercat ocasió gelateria - Equipament mobiliari gelateries | Lamarca\nDESTACATS - Gelateria\nAES 381 PSP\nLes màquines SOFT-ICE de Carpigiani produeixen un gelat que sempre és fresc, suau i cremós. Es caracteritzen per una gran capacitat productiva, facilitat d'ús, manteniment senzill i excelent relació preu-prestacions.\nVitrina professional de 24 cubetes de 360x165x120 Cuba interna d'cer inox amb desguàs soldat, dos tubs de coure separats, tecnologia que garanteix que el gel es fongui durant el desglaç. Permet exposar el gelat per sobre de la vora de la cubeta (gelat muntanya). Això és possible gràcies a la particular forma de la cuba, amb una àmplia sortida d'aire (3 deflectors, un regulable) y àmplia superfície de retorn. La vitrina està dotada de doble sortida d'aire (boca central).\nMàquines dotades de cabina refrigerada amb sistema Bag in Box. Bag in Box vol dir que la matèria prima està tancada en una bossa, que pot ser de material plàstic o d' alumini que, a la vegada, es troba dins d' una caixa de cartró. L'únic objectiu d' aquesta caixa és facilitar el transport i l'emmagatzematge.\nMostrador amb sobre de Silestone dotat d' 1 porta i 2 caixons refrigerats, 4 + 2 pous per el granitzat i l'orxata (cadascú a la seva temperatura) pica de 400x400mm, espai per a deixalla amb porta retallada i espai per al rentagots (no inclòs al preu).\nMaquina gelat soft\nMaquina soft de sobretaula, gravetat, 1 cuba.


IB3 | Divuit hotels de Palma continuen oberts, però amb molts pocs clients\nPortada > mallorca > Divuit hotels de Palma continuen oberts, però amb molts pocs clients\nDivuit hotels de Palma continuen oberts, però amb molts pocs clients\nL'hotel Valparaiso té cinc persones allotjades, un 1% del total de la seva capacitat\nA Palma, 18 hotels continuen ara mateix oberts, però tenen molt pocs clients, la majoria persones que venen a Mallorca per feina. Els hotelers tenen poques esperances en la Setmana Santa, però no es volen ni imaginar una nova temporada alta sense turisme.\nL’aspecte que presenta l’hotel Valparaiso és aquest: obert, però pràcticament buit. Actualment, tenen cinc persones allotjades. El que representa un 1% del total de la capacitat de l’hotel. En un altre any, per la mateixa època, rondarien entre el 20 i el 25% d’ocupació.\n“Allò més fàcil en aquests moment és tancar”, però “el nostre compromís és únicament amb el turisme i amb els empleats que tenim i que podem continuar tenint fent feina”, diu Toni Ferrer, el director de l’hotel.\nLa majoria de clients fan estades curtes i el principal motiu: per qüestions de feina. Com per exemple, José Sánchez, un hoste de l’hotel, explica que ha vengut a veure un client que volia fer una reforma a casa seva i que s’ha hagut de desplaçar a Mallorca per veure què necessitava i fer-li un pressupost.\nLa vista estaria posada ara en la Setmana Santa, però Ferrer no es mostra optimista. “Probablement hi haurà un poc de mobilitat, qualque cosa molt petita, però serà molt residual”, assegura.\nL’Associació hotelera de Palma també es manté prudent pel que fa a aquestes dates. Però, de cara a l’estiu ho tenen clar. Javier Vich, el president de l’associació, explica que no contemplen la possibilitat de no tenir temporada, perquè cap empresa pot aguantar tants de mesos sense ingressos.\nDemanen corredors segurs i també que el govern treballi per un tracte preferencial per a les nostres illes en la recepció de les vacunes. I tornen a allargar la mà per facilitar els seus hotels, si fossin necessaris per a la vacunació massiva.


Que un dels màxims representants de la dreta espanyolista a Catalunya et digui adoctrinador, només girant suaument el cap enrere a la història d'aquest país, resulta deliciós. Enric Millo és, sense dubte, un dels personatges més espuris de l'autonomisme actual. Quan, d'aquí uns anys, recordem els orígens de la República Catalana i els immensos dolors socials i econòmics de part que estem suportant per donar-hi a llum, el recordarem amb oprobi, com a un dels responsables del mal tan intens que els espanyols ens estan infringint sense pietat. El seu esforç per emboirar les responsabilitats d'Espanya en la degradació de les condicions de vida a Catalunya és herculi. La seva capacitat intoxicadora és només superada pel seu grau de baixesa moral. És l'únic polític català que conec que ha estat capaç d'utilitzar una malaltia d'un familiar per fer màrqueting electoral. L'humanisme cristià ben entès que tan sovint invoca passa naturalment per estimar-se en primeríssim lloc a ell mateix i, en particular, els seus interessos personals.\nAhir, agressor contra el nostre benestar reconvertit en mode víctima, va anar al programa radiofònic del Basté per tornar a justificar el famós reportatge de Telemadrid i els insults diaris que des del seu partit es profereixen contra els catalans. La va emprendre amb el periodista Tian Riba, principalment arran del seu passat polític de planta trepadora, desvetllat a la premsa gironina fa mesos a partir del testimoni de Josep Huguet. Millo va insistir ahir a afirmar que tot plegat és una bestiesa i que ningú no li podria provar l'intent de passar a ERC quan Duran i Lleida va donar carabasses a les seves ambicions. El que més em va meravellar, però, va ser quan, tot just després d'haver predicat el seu infinit amor a Catalunya (i que la seva llengua materna és el català... i?, la meva no, i què?) va defensar que el govern espanyol no està obligat a invertir més a Catalunya. Ho va dir, amb tot el morro, com qui passava per allà, com si la sentència del Tribunal Constitucional que es va ventilar l'addicional tercera de l'Estatutet no hagués estat justament conseqüència del recurs que va interposar el mateix Partit Popular que ell representa. Així que, en conclusió, sí, en efecte, com a ell li agrada dir, Enric Millo és tan català com el que més. I Pétain era un gran francès.\nDependentistes Espanyolisme PP\nRamon Llull 15 de maig de 2013 a les 9:43\nFa uns quants dies jo mateix parlava de que en Millo no es creu el què diu ni en estat de pura embriaguesa. La seva cara ho denota. Però, el que fa poc vaig llegir és que és un professional dels partits polítics com ho pot ser un jugador de futbol que salta d'equip per a qui li doni millor tracte. És un mercenari a sou de qui pagui millor. S'havia ofert a CiU i també a algun d'esquerres. No recordo quin era exactament. No és el primer, ni serà l'últim. Sembla en Josep Piqué, que va començar essent de Bandera Roja.\nAnònim 15 de maig de 2013 a les 19:50\nUna cosa bona d'aquests que se'n van a partits espanyols (com el Millo o el Guardans) és que la gent de mes qualitat es queda als partits catalans. Així, com va dir una vegada l'Arzallus, perdem els "mitxelins" i tenim els millors per encapçalar el procés a la independència.


Alemanya registra un nou màxim amb 1.244 morts per Covid-19 en 24 hores\nBarcelona. Dijous, 14 de gener de 2021. 09:09\nActualitzat Dijous, 14 de gener de 2021. 09:09\nAlemanya ha registrat un nou rècord amb 1.244 morts amb o per Covid-19 en 24 hores, després de l'anterior màxim de 1.188 divendres passat, mentre la xifra de nous contagis diaris va ascendir a 25.164, segons dades de l'Institut Robert Koch (RKI) de virologia, actualitzades la passada mitjanit.\nEl pic d'incidència s'havia registrat el passat 22 de desembre amb 197,6 noves infeccions per cada 100.000 habitants en una setmana.\nEl nombre de pacients amb Covid-19 en les unitats de cures intensives ascendia dimecres a 5.185 -45 menys un dia-, dels quals 2.970 -el 57 % i 30 menys respecte a dimarts-, reben respiració assistida, segons dades de l'Associació Interdisciplinària Alemanya de Cures Intensives i Medicina d'Urgència (DIVI).\nEn un dia es van registrar 621 nous ingressos de pacients amb Covid-19 a l'UCI i 666 van sortir de cures intensives, de les quals el 32 % correspon a morts, precisa el RKI al seu informe diari.\nFactor de reproducció d'1,02\nEl factor de reproducció (R) que pren en consideració les infeccions en un interval de set dies se situa en el conjunt d'Alemanya en 1,02, la qual cosa implica que cada cent infectats encomanen de mitjana a unes altres 102 persones.\nDes del 26 de desembre, el nombre de persones que ja han rebut la primera dosi de la vacuna contra la Covid-19 a Alemanya n'ascendeix 758.093, la qual cosa correspon a 9,1 individus per cada mil habitants.\nRestriccions fins a final de gener\nEl passat dia 5 de gener, a Alemanya s'apliquen restriccions a la mobilitat i limita el moviment a un radi de 15 quilòmetres del domicili en les àrees on se superin els 200 casos per cada 100.000 habitants en set dies. A més, està prolongat el tancament d'escoles i comerços no essencials fins al 31 de gener. Bars, restaurants i gimnasos estan tancats des de fa dos mesos.\nLa decisió es va incloure dins del nou paquet de restriccions a la vida pública i l'activitat econòmica que han acordat en videoconferència la cancellera alemanya, Angela Merkel, i els caps dels 16 executius regionals del país per parar la propagació del coronavirus. "Les mesures s'han de prolongar i en alguns punts endurir", va assegurar Merkel.\nCoronavirus Alemanya extrema les restriccions: impedeix desplaçar-se més de 15 km de casa El Nacional\ncoronavirus Una dona de 101 anys, la primera vacunada contra la Covid a Alemanya El Nacional / Efe\ncoronavirus Alemanya estén a les Canàries la seva recomanació de no viatjar per la pandèmia El Nacional


La producció pròpia i el concert del grup Maga marquen la nova programació cultural de la UA - Informacion.es\nDel gener al juny, ACUA inclou disset activitats de teatre, música, poesia i dansa, a més de noves propostes expositives\n23.01.2018 | 04:15\nImatge de la Coral de la Universitat d´Alacant INFORMACIÓN\nLa Universitat d´Alacant comença l´any amb una nova programació cultural ACUA per als mesos de gener a juny de 2018, un programa que inclou noves propostes expositives i disset activitats de teatre, música, poesia i dansa. La nova proposta cultural de la UA està marcada per la producció pròpia de la mà de l´Aula de Teatre de la UA, que estrenarà tres nous muntatges, l´Aula de Dansa UA, amb el seu nou espectacle; actuacions de la Coral UA, un homenatge musicopoètic dedicat a Mario Benedetti, i la celebració del Dia de la Ràdio UA. A més, destaquen, pel que fa a producció externa, el concert del grup MAGA, el tradicional concert didàctic La Història del Rock i altres produccions teatrals i musicals externes.\nLa UA continua apostant per la producció pròpia amb vuit propostes dissenyades per als pròxims mesos (tres teatrals, una de dansa, dues actuacions de la Coral UA, el Dia de la Ràdio i un homenatge a Mario Benedetti), a més d´exposicions. Com és habitual, l´Aula de Teatre i l´Aula de Dansa de la UA estrenaran el mes de maig els seus nous muntatges, en els quals treballen durant tot el curs acadèmic, seguint la línia estratègica de la UA en matèria cultural per a fomentar la formació integral de l´alumnat.\nEl 8 de maig, a les 20 hores, tindrà lloc al Paranimf l´estrena de l´espectacle La última cena, a càrrec de l´Aula de Dansa Contemporània de la Universitat d´Alacant que enguany dirigeix Carlos Peñalver. Les estrenes de l´Aula de Teatre començaran el 15 de maig amb En defensa, un espectacle dirigit per Iván Jiménez i concebut com un concert de comiat en homenatge a Lola Blasco. El 22 de maig continuaran les estrenes teatrals de producció pròpia amb Hécuba, d´Eurípides, amb direcció de Pascual Carbonell (Paranimf, 20 hores), i conclouran amb l´Aula de Teatre de la Universitat Permanent (UPUA) i l´obra Los figurantes, amb Elizabeth Sogorb com a directora (12 de juny, 20 hores, al Paranimf). Totes les estrenes tenen entrada lliure amb invitació.\nLa Coral UA comptarà amb dues actuacions: el 8 de febrer oferirà un concert en el Paranimf al costat de la Coral Monfortina (20 hores. Paranimf. Entrada amb invitació), i el 9 de maig de manera individual per a presentar el seu treball anual com a formació universitària (Paranimf, 20 hores. Entrada amb invitació). La programació ACUA també dedica, en producció pròpia, un apartat per a celebrar El Dia de la Ràdio UA, que arriba a la cinquena edició (15 de febrer, a les 18 hores al Paranimf, amb concurs de programes i actuacions) i un recital musicopoètic en homenatge a Mario Benedetti, amb la veu de Silvana Marrero i el pianista Carlos Darakjian, de la mà del Centre d´Estudis Iberoamericans Mario Benedetti de la UA (CEMAB) (10 d´abril. 20 hores. Paranimf. Entrada lliure). Aquesta activitat forma part de la proposta cultural de la UA entorn del Dia del Llibre.\nACUA inclou en la seua programació nou activitats de producció externa, tres obres teatrals, una de dansa, una de música i poesia, i quatre concerts.\nEl 14 de febrer arribarà al Paranimf l´obra teatral I tornarem a sopar al carrer, un projecte de teatre participatiu que involucra actors professionals al costat de veïns i col·lectius del barri del Cabanyal, amb Begonya Tena i Xavier Puchades com a autors (20 hores. Entrada 5 euros). Continuarà la programació teatral amb Vives, a càrrec d´ElPuntg, una peça teatral que reflexiona sobre les càrregues policials a l´Institut Lluís Vives el 2012, conegudes com la Primavera Valenciana (21 de febrer, 11.30 hores. Paranimf. Entrada 3 euros), i el 28 de febrer serà el torn d´El Mal de Fedra, a càrrec de la Nave Argo, basada en l´obra de teatre Fedra de Juan Mayorga i l´original d´Eurípides, Hipòlit (11.30 hores. Paranimf. Entrada 3 euros).\nAmb motiu de la celebració del Dia Internacional de la Dona, el 7 de març, a les 12 hores, el Museu de la UA (MUA) serà l´escenari de l´espectacle de dansa Mulier, de la formació Maduixa, amb direcció coreogràfica de Mamen García i entrada lliure.\nLa proposta musical de producció externa arrancarà el 14 de març. El Paranimf acollirà una de les actuacions estrella de la programació, amb el concert del grup Maga, que presentarà el seu últim disc Salto horizontal (20 hores. Entrada 5 euros). La cita següent estarà dedicada al rock, amb el ja tradicional concert La Història del Rock, músics professionals en directe i projeccions pedagògiques el dimecres 4 de maig a les 11.30 h al Paranimf (entrada 3 euros).\nAquest apartat musical inclou també Poetes en Xarxa, (la segona proposta cultural de la UA amb motiu del Dia del Llibre), un espectacle que conjuga música i poesia de la mà d´Adrià Navarro, Tixu i Victoria Ash (18 d´abril, 20 hores. Paranimf. Entrada amb invitació); el concert del Cor de Dones A cau d´orella (25 d´abril, 20 hores. Facultat d´Educació. Entrada amb invitació), i Leyendas & Folklore, a càrrec del cor La Muse Diversité, amb les sopranos Nicoleta Chirila i Luzia Veiga, i el tenor Liviu Iftene (5 de juny. 20 hores. Paranimf. Entrada amb invitació).\nImatge d´una actuació teatral\nEl Vicerectorat de Cultura, Esport i Llengües destaca quatre noves propostes expositives que es podran veure al Museu de la Universitat (MUA) els pròxims mesos.\nLa Sala Sempere acollirà del 26 de gener al 28 de febrer la mostra «Monika Buch. Línia i mòdul». Monika Buch (València, 1936) va ser l´única espanyola que va estudiar a la Hochschule für Gestaltung Ulm (´Escola Superior de Disseny d´Ulm´ o Escola d´Ulm), institució que va ser concebuda com a hereva de la revolucionària Bauhaus.\nTambé es podrà visitar, a la mateixa Sala Sempere, l´exposició «XII Convocatòria d´Arts Visuals mulier mulieris», del 9 de març a 15 de juliol, que s´emmarca dins del programa d´actes desenvolupat per la Universitat d´Alacant per a commemorar el Dia Internacional de la Dona.\nLa sala El Cub acollirà una altra de les mostres destacades «100 dissenys japonesos», del 15 de febrer a 25 de març, organitzada per la Fundació Japó, i «Espais sacres del segle XX a Alacant, 1950-1980», exposició organitzada per Andrés Martínez Medina, professor del Departament d´Expressió Gràfica i Cartografia de la Universitat d´Alacant, s´obrirà al públic el 8 de març, també a la sala El Cub, i es podrà visitar fins al 20 d´abril.


eBiblioCat: UNA BIBLIOTECA DIGITAL DE PEL·LÍCULA - Notícies - Oficina Jove\nOFICINA JOVE DE L'ALTA RIBAGORÇA 2018 Desembre 10\nSabies que tens accés a més de 2300 documents audiovisuals de manera gratuïta i legal i que només necessites el teu carnet de biblioteca per gaudir-ne? Es diu eBiblioCat i si t’agrada el cinema, els documentals o els concerts això t’interessa!\nEl nou servei d’eBiblioCat permet la visualització en streaming de fins a vuit documents mensuals, límit que s’anirà incrementant progressivament amb les incorporacions de nous títols i llicències. Aquests documents els pots visionar des d’ordinadors i dispositius mòbils, ja sigui via web o aplicació (Android i iOS). Pots sol·licitar fins a dos audiovisuals per setmana, independentment de la resta de documents electrònics que tinguis en préstec. I un cop ha fet el préstec disposes de 72 hores per poder visionar les pel·lis, documentals, concerts, musicals, etc. tantes vegades com vulguis.\nPer accedir al servei només has d’identificar-te amb el teu número de carnet de biblioteca i la teva contrasenya (data de naixement). Un cop entris a la plataforma pots buscar els documents que t’interessin mitjançant el cercador o bé per les llistes temàtiques per gèneres.\nTria i remena, segurament trobaràs algunes coses que no trobes a les plataformes de pagament. Fes-hi una ullada i aprofita per gaudir dels millors audiovisuals de manera legal i sense haver-te de rascar la butxaca!


Govern incrementa en un 42% la convocatòria d'ajuts a l'habitatge de lloguer per a l'any 2022 - Poble Andorrà\nGovern incrementa en un 42% la convocatòria d’ajuts a l’habitatge de lloguer per a l’any 2022\nLa dotació pressupostària en la convocatòria és de 3,1 milions d'euros i es podrà sol·licitar des del pròxim dilluns fins al dia 29 d'octubre\nLa ministra d'Afers Socials, Joventut i Igualtat, Judith Pallarés, i el director del departament d'Afers Socials i Joventut, Joan Carles Villaverde, durant la presentació de la nova convocatòria d'ajuts a l'habitatge de lloguer 2022. Foto: L.G.\nEl Govern ha presentat aquest dimarts la convocatòria d’ajuts a l’habitatge de lloguer per a l’any 2022, que estarà oberta des del dilluns 4 d’octubre fins al divendres 29 d’octubre del 2021, ambdós dies inclosos. L’ajut s’estableix per una durada de 12 mesos, que correspon al període comprès entre l’1 de gener i el 31 de desembre del 2022. La dotació pressupostària en la convocatòria del 2022 és de 3.129.035,34 euros, una xifra que representa un increment del 41,5% en comparació amb la convocatòria de l’any anterior.\nLa ministra d’Afers Socials, Joventut i Igualtat, Judith Pallarés, ha posat en relleu que totes les persones o unitats de convivència que es trobin en una situació econòmica corresponent als requeriments dels ajuts estan cobertes. Aquestes llars, tal com ha destacat, es poden adreçar al programa per a l’habitatge de lloguer, i ha recordat que en la convocatòria del 2021 s’hi van beneficiar 1.395 llars.\nPrecisament, la ministra ha assenyalat que en la convocatòria es mantenen els mateixos requisits que en les convocatòries anteriors, com ara que la persona sol·licitant acrediti un període mínim de cinc anys de residència o que la persona sol·licitant o la unitat familiar de convivència no disposin d’ingressos superiors a 1,2 vegades el LECS personal o familiar anual.\nSobre l’import de l’ajut, la ministra ha recordat que el percentatge de la renda mensual subvencionada depèn del tipus de col·lectiu al qual hi pertanyi el sol·licitant.\nFrança aprova una carretera de desviació a Tarascó que reduirà en 20 minuts el trajecte entre Tolosa i Andorra i estarà acabada el 2027


Sáenz de Santamaría: El PP i el govern espanyol no negociaran cap "secessió" - Empordà\nReplica a Mas\nSáenz de Santamaría: El PP i el govern espanyol no negociaran cap "secessió"\nLa vicepresidenta diu que el 9-N va ser "un fracàs" per a un Govern que "se salta la Llei amb l'excusa de la política"\nACN 12.11.2014 | 00:50\nSáenz de Santamaría ACB\nLa vicepresidenta del govern espanyol, Soraya Sáenz de Santamaría, ha advertit aquest dimarts a CiU i a la Generalitat de Catalunya que "no juguin" per negociar "la sobirania dels espanyols", i ha apuntat que si el que volen és la independència "difícilment" s'arribarà a cap acord amb el govern de Mariano Rajoy, perquè ni l'executiu ni el PP "donarà el seus vots per a un acord de secessió". A la sessió de control del Senat, Sáenz de Santamaría ha assegurat que "legalment el dret d'autodeterminació no és possible ni en aquesta Constitució ni en cap altra democràcia de l'entorn" i ha acusat el govern d'Artur Mas de crear "inestabilitat i tensió".\nLa vicepresidenta ha respost d'aquesta manera l'apel·lació al diàleg per part del president de la Generalitat, Artur Mas, que aquest dimarts ha enviat una carta al president del govern espanyol, Mariano Rajoy, per poder celebrar una "consulta definitiva".\n"Amb aquest partit i govern no jugui per negociar la sobirania dels espanyols", ha dit la vicepresidenta, que ha afirmat que "convindria" que CiU presentés "les coses clares". "Si el que volen és la independència, difícilment arribarem a un acord, perquè ni aquest govern ni aquest partit donarà els seus vots per a un acord de secessió", ha sentenciat.\nEn la seva primera compareixença per valorar el 9-N, Sáenz de Santamaría ha dit que el 9-N va ser "un fracàs de la Generalitat" perquè "2 de cada 3 electors han ignorat" la crida a la participació, i "l'única aportació política de la Generalitat és la constatació formal de la tensió i divisió a què han sotmès als ciutadans de Catalunya".\n"El seu govern se salta la Llei amb l'excusa de la política"\nEn aquest marc ha acusat el president de la Generalitat d'haver generat "inestabilitat i tensió" i de governar només per a les "minories" i no per al conjunt dels ciutadans. També l'ha advertit que la Llei és "l'expressió política de la voluntat dels ciutadans" i li ha retret manca de "lleialtat". "El seu govern se salta la Llei amb l'excusa de la política", ha sentenciat.\nCleries: "S'han posat a la cua de la democràcia"\nLa vicepresidenta ha fet aquestes manifestacions en resposta a la pregunta del portaveu de CiU al Senat, Josep Lluis Cleries, que ha recordat que aquest diumenge es va produir un acte de "normalitat democràtica" malgrat la voluntat de crear "por i confusió" per part del govern espanyol.\nCleries ha criticat la "intolerància i falta de visió política i la manca de respecte als 2,3 milions de persones que van anar a votar". "Va ser una mostra de reafirmació de la nostra dignitat com a nació", ha dit Cleries, que ha preguntat a la vicepresidenta si el seu govern està disposat a "fer política des del diàleg" en comptes de recórrer, només als "tribunals".\nEn aquest marc, el portaveu de CiU ha acusat el govern espanyol de generar "divisió amb la seva forma de fer". "Si el que va passar diumenge va ser tan il·legal perquè ho van permetre?, i si no té efectes perquè ho porten al Tribunal Constitucional", ha dit Cleries, que ha assegurat que "mentre a Catalunya fèiem cua per votar el govern d'Espanya es posava a la cua de la democràcia".\nMontoro: "Els anhels democràtics dels catalans tenen resposta des de fa 30 anys"\nEn el seu torn de resposta, el ministre d'Hisenda, Cristóbal Montoro, ha afirmat que els anhels democràtics dels catalans tenen resposta des de la restitució de la democràcia, i ha ironitzat amb el fet que el líder d'ERC, Oriol Junqueras, estigués "comptant vots" en una mesa electoral.\nMontoro ha insistit que a Catalunya s'ha de "complir la llei" i que ERC només representa "una part" de la societat catalana. En aquest marc, ha assegurat que el govern espanyol treballa per al conjunt dels catalans. Segons Montoro, el que ha passat a Catalunya és "el desig d'uns dirigents polítics" que "estan convertint el president de la Generalitat en un referent en mans d'ERC".\nHa fet aquestes manifestacions en resposta a una pregunta de la senadora d'ERC Ester Capella, que li ha recordat que el 9-N 2,3 milions de persones van participar en una jornada "pacífica i festiva" on es va demostrar que els catalans "no som súbdits" sinó "ciutadans lliures".\n"Els agradi o no, de les urnes del 9-N emergeix un mandat democràtic clar i potent: Catalunya ha desconnectat de l'Estat espanyol i ha decidit", ha dit Capella, que ha recordat que si depèn d'ERC, el Parlament de Catalunya declararà la independència.\n"L'Estat ha actuat amb lleialtat als catalans"\nMontoro també ha respost una pregunta del portaveu d'ICV, Joan Laporta, que ha preguntat si el govern espanyol pensa atendre la "petita mobilització" de 2,3 milions de persones del passat diumenge.\nSaura ha recordat que el PP va llançar una ofensiva contra l'Estatut i el TC va "frustrar i humiliar a milions de persones a Catalunya". "Tard o d'hora Catalunya exercirà el dret a decidir, no utilitzin la Constitució com a parapet", ha dit abans de demanar una reforma Constitucional.\nEl ministre d'Hisenda ha preguntat a Joan Saura si va votar al 9-N i què va votar, perquè "com a mínim reconegui que si hi ha un conflicte entre la Generalitat i el govern d'Espanya no serà el govern d'Espanya el que ha actuat en tot moment amb lleialtat" per garantir "els serveis públics dels catalans". Montoro ha afirmat que ICV, ERC i PSC van formar part del Pacte del Tinell i van crear un govern que va "arruïnar" Catalunya.


▷ ⭐Definició de exhumar⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de exhumar\nDefinició de exhumar\nara pots descobrir La definició i bastants exemples de com utilitzar la paraula exhumar, en aquesta col·lecció de rectificacions ortogràfiques pots veure com es pot utilitzar en un text Veritable aquest mot i utilitzar un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que trobaràs aquí a més pots veure la seva Definició perquè et sigui molt més simple entendre què significa exhumar.\nConjunt de recursos que té l’Estat provinents dels impostos que paga la societat.\nOrganisme administratiu encarregat de percebre els impostos.\n¿Cóm es diu exhumar en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice exhumar en catalán?\nSi vols aprendre com es diu en espanyol exhumar has de saber que la seva traducció és exhumar pots veure en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar exhumar\nEn el passat, s’han donat casos de creació de missions internacionals, […] sota el pavelló de les Nacions Unides, […] amb l’objectiu d’exhumar i identificar a gran […] escala cadàvers trobats en fosses comunes.\nEl mateix dia, el mateix investigador va demanar al cap del Departament Territorial del Ministeri de Situacions d’Emergència de la República de Txetxènia que […] indiqués el lloc en què estava enterrada la Sra. Amirova […] per a procedir a exhumar el cadàver i portar […] a terme un examen forense.\nLa comesa principal del […] antropòleg forense serà exhumar restes humanes amb […] per tal de determinar la causa i forma de mort […] i la identificació de les víctimes.\nS’haurien exhumar, recollir, transportar, […] emmagatzemar o enterrar temporalment i repatriar les restes humanes i els cadàvers.\nNo s’obstinin a exhumar un federalisme […] en desús.\nlocalitzar, exhumar, respectar, identificar […] i retornar les restes mortals de la persona desapareguda\nSi volem dissoldre el jo, hem de destapar el […] sepulcre subconscient i exhumar tots els ossos i la […] podridura del passat.\nEn segon lloc, en matèria d’Estat de Dret i drets humans: formació de jutges i advocats, assistència tècnica en l’establiment […] del Tribunal Especial iraquià; […] ajuda i perícia forense a exhumar víctimes de fosses comunes; […] col·laboració en la implantació […] d’un centre nacional per als drets humans i la democràcia; educació en el terreny jurídic.\nA Espanya, […] es van començar a exhumar les restes d'[…] persones assassinades durant la guerra civil i el règim de Franco.\nAlguns anys més tard, amb el desig de fer avançar la investigació, el Departament de […] Investigació dels Agents de Policia va presentar al […] jutge una sol·licitud per exhumar un dels cadàvers […] a els caps de l’autòpsia.\nEl desembre del 2008, van començar […] el procés legal d’exhumar les restes per donar-los […] als seus pares l’apropiada sepultura.\nDurant les últimes dues setmanes hem escoltat informacions des de la República de Macedònia sobre el fet que […] certes autoritats eclesiàstiques […] expressaven el seu desig de exhumar els cossos de […] els soldats búlgars que van morir en aquest […] país en tots els conflictes que hi ha hagut durant el segle XX.\nMés enllà dels recintes acuradament […] […] conservats del Palau de l’Alhambra i de les mesquites, les primoroses fonts públiques i els caravasares dels Balcans, queden per exhumar les proves arqueològiques de l’existència de comunitats profundament implicades en el procés de canvi.\nEl govern ha de […] responsabilitzar-se de localitzar, exhumar, respectar, identificar […] i retornar les restes mortals de la persona desapareguda.\nTambé em complau anunciar els progressos assolits en la finalització de […] una donació de Kuwait al Ministeri de Drets Humans del Iraq per […] localitzar, identificar i exhumar restes humanes.\nE. Considerant que, malgrat els enormes esforços realitzats […] fins ara per descobrir les fosses comunes i […] individuals i exhumar i identificar els […] cossos de les víctimes, les investigacions [.. .] realitzades fins a la data no han proporcionat una reconstrucció completa dels successos ocorreguts a Sebrenica i en els seus voltants\nA finals de la primavera de 1943, els presoners jueus obligats a realitzar treballs forçats, sota vigilància […] de les SS, la policia i els seus auxiliars, […] havien acabat d’exhumar i cremar els cossos [.. .] i havien desmantellat el camp.\nEls estats part han de cooperar en la […] recerca de persones desaparegudes i, en […] el cas de la seva mort, exhumar les seves restes i identificar-los […] i retornar les seves restes mortals.\nDurant el desenvolupament de les investigacions de la CVR es va coordinar amb les […] autoritats per exhumar els cadàvers i posteriorment […] sotmetre’ls a una anàlisi […] antropològic forense, el que va permetre identificar 62 víctimes i comprovar la causa i forma de mort de les 69 víctimes.\nD’altra banda, assegurar la participació de les víctimes es torna difícil, ja que no es […] coneix la identitat de la persona que es va a exhumar.\nA finals de 1942 i 1943, els jueus que realitzaven treballs […] forçats van haver de exhumar els cossos enterrats […] i cremar-los en enormes trinxeres […] a «forns» improvisats fets amb rails de ferrocarril.\nEls membres de la família han d’observar qualsevol […] activitat que es produeixi prop de la tomba i portar un registre de […] els intents d’exhumar o moure les restes […] mortals.\nDestaca que és molt difícil exhumar una llengua una vegada que ha caigut en desús i que l’ús de l’escriptura pot ser eficaç en aquest sentit.\nEl personal de les SS i de la policia va obligar a petits […] grups de jueus a exhumar els cossos de […] les fosses comunes i a cremarlos.\nLes autoritats […] iraquians tractarien d’exhumar els cadàvers i traslladar-los […] a Kuwait.\n16. La Secció d’Obtenció de Dades Davant Mortem i de Exhumacions se centra en el problema de les persones desaparegudes, en particular la localització de les tombes i la prestació d’assistència a la […] Oficina de Persones Desaparegudes i [.. .] Investigacions Forenses per exhumar en aquests llocs i recuperar […] les restes mortals.\nEn el seu informe, la CVR sud-africana ha distingit 4 diferents nivells de reconciliació: (1) el nivell […] individual d’assumir una veritat que és […] dolorosa, per exemple al exhumar els cadàvers de persones [.. .] estimades; 2) el nivell interpersonal, […] en què víctimes i victimaris es trobin per intercanviar les seves experiències; (3) el nivell de la comunitat, en abordar conflictes interns a les comunitats locals, i entre elles; i (4) el nivell nacional que se centra en el paper de les institucions de l’estat i les no estatals (Informe CVR de Sud-àfrica, 1998, 1, 106-110).\nMalgrat haver rebut la seva pròpia «advertència final» del grup nacionalista turc Llops Grisos, […] ha continuat descobrint […] informació que ha portat a exhumar a les víctimes del conflicte […] a Xipre que té dècades d’antiguitat.\nA l’octubre de 1942, seguint ordres de Lublin, el personal alemany de les SS i de la policia, utilitzant grups de jueus portats de diferents llocs del […] districte de Lublin per realitzar treballs […] forçats, va començar a exhumar els cossos de […] les fosses comunes de Belzec ja cremar […] a «forns» a l’aire lliure fabricats amb vies del tren.


Álvarez de Toledo acusa Sánchez de «cabdill» per fer «el mateix que Franco» però amb el castellà | NacióDigital\nEl PP català demana complements retributius per a les forces de seguretat de l'Estat i jutges i fiscals a Catalunya\nper Pep Martí , 23 de novembre de 2020 a les 13:36 |\nCayetana Álvarez de Toledo, a la seu del PP català. | Europa Press\nEl Partit Popular de Catalunya ha considerat que la llei d'educació és una "autoesmena" del govern espanyol als pressupostos i ha escomès contra el projecte de la ministra Celaá. La diputada Cayetana Álvarez de Toledo ha titllat Pedro Sánchez de "franquista" i d'actuar com un "cabdill hereu directe del franquisme" perquè fa, segons ella, el mateix que Franco: "Marginar la llengua materna", en aquest cas dels castellanoparlants, com Franco feia amb els catalanoparlants.\nEn això, la dirigent del PP -cessada recentment per Pablo Casado com a portaveu del seu grup al Congrés- no ha estat molt original. Les acusacions de la dreta espanyola a la política de normalització lingüística a Catalunya utilitzant l'argument de "fer com Franco però a l'inrevés" ja han ressonat altres vegades i van ser tema d'una coneguda portada del diari ABC de Madrid. Ara, l'espanyolisme ha sortit en tromba contra la llei Celaá, amb manifestacions incloses.\nÁlvarez de Toledo, que ha comparegut junt amb el president del PP català Alejandro Fernández, i la diputada Llanos de Luna, ha considerat que la llei Celaá "ataca la llibertat d'educació". Però on la diputada ha incidit més ha estat en l'esmena que afecta el castellà. El PP, que ha presentat aquest dilluns les esmenes propugnades en l'avantprojecte de pressupostos generals de l'Estat, ha insistit en la idea de "reforçar" la presència de l'Estat a Catalunya.\nCayetana Álvarez de Toledo ha considerat que cal revertir l'"abandonament" de l'Estat des de fa 40 anys, una afirmació que sol fer la dirigent del PP. Ha afirmat que el procés sobiranista s'ha traslladat des de Catalunya a les institucions centrals espanyoles. Segons ella, la consigna que el PSOE dona als "catalans constitucionalistes" és de "desistiment" i que es dona el fet que l'esquerra espanyola actua contra la consolidació del poder de l'Estat.\nLa diputada per Barcelona ha esmentat algunes de les esmenes presentades, bàsicament proposant complements retributius de territorialitat per a les forces de seguretat de l'Estat, el personal del poder judicial, en especial jutges, magistrats i fiscals, l'alta inspecció educativa de l'Estat i també dotar de més recursos per a l'estructura de les oficines del SEPE a Catalunya.\nPreguntat sobre una posible coalició amb Ciutadans, Alejandro Fernández ha afirmat que defensen una col·laboració amb les forces constitucionalistes. Ha deixat oberta l'opció a una aliança preelectoral, "però no volem convertir això en material mediàtic". Ha tornat a mostrar-se escèptic envers una coalició, recordant que la coalició sobifranista de Junts pel Sí "no els va donar el resultat que buscaven".\nVÍDEOS L'espanyolisme, contra la Llei Celaá\nPolítica, PP, PP català, llengua, català, Cayetana Álvarez de Toledo, Pedro Sánchez, cabdill, castellà, Franco, llei d'Educació, pressupostos generals de l'Estat


2Llacs serà durant la darrera setmana de setembre la capital estatal de l’esquí nàutic - TOTLLEIDA\n2Llacs serà durant la darrera setmana de setembre la capital estatal de l’esquí nàutic\nEslàlom a les instal·lacions de 2Llacs, a Gimenells i Pla de la Font,\nEls dies 27 i 28 acollirà el Campionat d’España de Clàssiques i el 29 el Campionat de Catalunya, amb una cinquantena de participants.\nPer totlleida Última actualització Ago 22,2019\nDels clubs participants, destaca el Club Lleida Ski&Wake, actual campió d’Espanya i de Catalunya i que és favorit a reeditar els títols.\nA més, hi haurà entrenaments tota la setmana prèvia, un curs de pilots de competició nacionals i una preparació per als homologadors nacionals per poder accedir al títol d’homologació internacional.\nLes instal·lacions de 2Llacs, a Gimenells i Pla de la Font, tornaran a convertir Lleida en la capital estatal de l’esquí nàutic, concretament durant la setmana del 21 al 29 de setembre, amb motiu del Campionat d’Espanya de Clàssiques.\nTot i que aquest serà l’esdeveniment més destacat, no serà l’únic, ja que servirà com a eix per a tota una setmana d’intensa activitat que inclou entrenaments durant la setmana prèvia, la competició del Campionat d’Espanya i també el Campionat de Catalunya, a més de sengles cursos de pilots de competició i una preparació per als homologadors nacionals per poder accedir al títol d’homologació internacional.\nPer ordre cronològic, l’activitat començarà el dissabte 21 de setembre amb la primera d’un seguit de jornades d’entrenaments lliures preparatoris per a la competició i que es prolongaran fins el dimecres 25.\nPel dijous 26 estan programats els entrenaments oficials, que donaran pas a les dos jornades del Campionat d’Espanya de Clàssiques: el divendres 27, amb una mànega d’eslàlom i les dos de salts, i el dissabte 28, amb l’altra mànega d’eslàlom i les dos de figures. En tots els casos es comptabilitzarà el millor resultat.\nEl diumenge 29 es destinarà al Campionat de Catalunya de Clàssiques, amb les semifinals al matí i les finals a la tarda.\nA més, paral·lelament a la competició, del 26 al 28 s’impartirà el curs de pilots de competició nacionals i una preparació per als homologadors nacionals per poder accedir al títol d’homologació internacional.\nEn resum, tota una setmana en què l’esquí nàutic tindrà el seu punt de referència a Lleida, que veurà passar per les instal·lacions de 2Llacs una cinquantena de participants, entre ells els millors especialistes estatals. 2Llacs disposa de dos camps d’eslàlom, un camp de salts amb trampolí Bemman y dos camps de figures, tots ells homologats, a més de dos embarcacions especialitzades per a l’esquí nàutic amb ordinador amb GPS Zero Off. Té instal·lat permanentment el sistema de mesura y control Splasheye.\nEl Club Lleida Ski&Wake, favorit i també per primer cop al Campionat d’Espanya de Wakeboard\nCal destacar que l’actual campió de Catalunya i d’Espanya d’esquí nàutic per equips és el Club Lleida Ski&Wake, que és el màxim favorit per tornar a guanyar els dos títols en aquest 2019.\nEl club lleidatà serà present, també, al Campionat d’Espanya de Wakeboard que se celebrarà el 21 de setembre a l’embassament de La Baells (Manresa). Per primera vegada hi participaran dos riders del Club Lleida Ski&Wake en la categoria absoluta, els lleidatans Oriol Borràs i Cristina Riu.


RDT guanya el Trofeu Kubala 2021 - Catalunya Ràdio\nEl jugador de l'Espanyol marca el millor gol de la temporada per als oients de Catalunya Ràdio\n11/07/2021 - 15.36 Actualitzat 21/07/2021 - 16.39\nEl davanter blanc-i-blau s'ha endut la tretzena edició del Trofeu Kubala, el guardó que el "Tot gira" dona al millor gol de la temporada futbolística. El xut des del mig del camp de Raúl de Tomás contra l'Almeria s'ha imposat en la votació final a la rabona del jugador del Tottenham Lamela i al gol d'esperó de Ferran Torres del Manchester City.\nEls oients i un jurat expert han pres la decisió\nCada setmana, els oients han anat triant el millor gol de cada jornada. I el particular jurat format pels personatges d'"Els minuts escombraria", ha triat el millor gol de cada mes. El jurat que ha triat el guanyador del Trofeu Kubala ha estat format pels oients i els editors dels programes esportius de Catalunya Ràdio. Aquest trofeu, obra de Montserrat Garcia, és una rèplica de l'estàtua dedicada al futbolista hongarès situada a l'esplanada del Camp Nou.\nEl 'Trofeu Kubala', obra de l'escultora Montserrat García (Catalunya Ràdio)\nUn clàssic de la programació esportiva de Catalunya Ràdio\nLuis Suárez va guanyar el premi la temporada passada (CCMA)\nUn any de "Genoll a terra" contra el racisme


Aina Mallol: "els Xicots no participarem a la diada de Sant Fèlix"\nAina Mallol: “els Xicots no participarem a la diada de Sant Fèlix”\nEls Xicots de Vilafranca van fer balanç de la temporada 2015 i ja pensen en els objectius de la d’enguany. Ahir a la nit a la seu dels vermells es va celebrar l’Assemblea de la colla on Aina Mallol va comunicar que seguirà al capdavant de l’entitat com a cap de colla. L’assemblea també va servir per donar a conèixer les noves incorporacions tan a la tècnica com a la junta directiva, que s’amplien en tots dos casos.\nNo a la Diada de Sant Fèlix\nLa mateixa tècnica i la junta dels vermells van presentar a la resta de components de la colla la decisió de no ser presents a la Diada de Sant Fèlix del 30 d’agost d’enguany, “perquè creiem que no estem prou a l’alçada del que és aquesta diada i per tant seguirem treballant per ser-hi algún dia”. Mallol ha apuntat a elMónCasteller.cat que aquesta decisió va molt lligada a millorar i dignificar la diada del 29, vigília de Sant Fèlix, “no tenim sistema de rondes convencionals i es comença en una hora indeterminada, queden moltes coses a millorar sobre la diada del 29”. A més, la cap de colla dels vermells ha reivindicat una vegada més “que no es toqui el dret que tenim ara mateix els Xicots a decidir sobre la nostra assitència a la diada de Sant Fèlix”, acollint-se al punt del protocol de la festa major de Vilafranca de 2002.\nPlaca de reconeixement pels castells de 9\nAina Mallol ha explicat a elMónCasteller.cat que l’Ajuntament ha concedit reconèixer la nova categoria de 9 estrenada pels Xicots durant la passada temporada i ha avançat que comptaran amb una placa on hi constarà que per primera vegada Vilafranca compta amb dues colles de 9.\nSobre la diada de Sant Fèlix: Què hi diu el protocol?\nLa Diada castellera de Sant Fèlix se celebra el dia 30 d’agost a la plaça de la Vila. Hi participen les colles convidades (contractades) per l’administració de la festa, seguint el criteri de convidar les millors colles del moment. Amb tot, existeix un document fet públic per l’Ajuntament l’any 2002 en què s’atorga a les colles locals la possibilitat de participar a la Diada de Sant Fèlix quan tinguin el mateix nivell que les altres colles participants, o quan hagin assolit un castell de nou i la colla manifesti la voluntat d’actuar-hi i el compromís d’assolir-lo.\nMolt millor que no hi vagin 23/01/2016\tA les\t11:21\nMillor que no hi vagin no tenen nivell i dubto k mai el tinguin!\neva 23/01/2016\tA les\t14:09\nXavi 26/01/2016\tA les\t11:44\nAi senyor de “hooligans” n’hi ha pertot arreu, que aixó no va de fútbol sinó de castells…superació, cooperació, esforç, et sona? si ets casteller que malament ho portes i si ets afeccionat quedes ben retratat company. Apa salut i castells i….keep calm and Xicots per Sant Fèlix ben aviat.\nCarles 23/01/2016\tA les\t11:49\nQue gran casteller ets.\nFèlix 23/01/2016\tA les\t14:32\nUna decisió molt encertada (sincera i amb seny). Prenent decisions que vagin a favor de la colla, segur que s’anirà creixent.\nFelicitats Xicots/es, ben segur que per nivell de castells aviat estareu a plaça el 30 d’agost, com a colla i per superació ja hi sou.\nManel 23/01/2016\tA les\t18:05\nForça xicots amb treball aviat podreu estar altre cop a la plaça


Nikola Karabatic, millor jugador del món 2014 escollit per Handball Planet - FC Barcelona\nHomeSeccionsHandbolPrimer EquipNotíciesNikola Karabatic, millor jugador del món 2014 escollit per Handball Planet\nNikola Karabatic, millor jugador del món 2014 escollit per Handball Planet\nEl blaugrana ha estat escollit amb els vots dels fans i d’una comissió d’experts en el món de l’handbol\nNicola Karabatic, millor jugador del món 2014 per Handball Planet / FOTO: VÍCTOR SALGADO - ARXIU FCB\nUn altre guardó a la llarga llista de Nikola Karabatic. El primera línia blaugrana ha estat escollit com a millor jugador del món 2014 per la prestigiosa web especialitzada en handbol Handball Planet.com . Els vots dels fans i els de 24 periodistes experts en el món de l’handbol han donat aquest guardó al francès del FC Barcelona\nUn gran any per a Karabatic\nL’any 2014 ha estat un gran any per a Nikola Karabatic. Tot el que podia assolir, excepte la Champions, ha estat a l’abast del blaugrana.\nDurant l’any 2014, dividit entre les seves dues primeres temporades com a jugador del Barça d’handbol, Karabatic ha assolit la Lliga Asobal, la Copa del Rei, la Supercopa de Catalunya, la Supercopa Asobal i la Superglobe amb el FC Barcelona. A més, va ser escollit membre del set ideal de l’Asobal 2013/14.\nAmb la selecció francesa es va proclamar Campió d’Europa de Seleccions 2014 a Dinamarca, després de derrotar els amfitrions a la final per 32 a 41. El joc del blaugrana va fer que el nominessin com a MVP de la competició.\nLazarov i Sigurdsson, entre els millors\nKiril Lazarov i Gudjon Valur Sigurdsson han estat escollits dins de l’equip ideal de l’any 2014 per Handball Planet. Lazarov com a millor lateral dret i Sigurdsson com a millor extrem esquerre.\nLazarov ha ocupat el quart lloc en la votació per esdevenir el millor jugador del món. Rutenka, Tomás, Sorhaindo i Viran Morros també havien estat entre els nominats a ser escollits entre l’equip ideal de la competició.\nGuardó per al Dr. Gutiérrez\nEn el marc de la gala anual que organitza el Col·legi de Metges de Barcelona, el doctor del FC Barcelona d’handbol Josep Antoni Gutiérrez va rebre el premi a l’excel·lència mèdica no hospitalària 2014.