China Runjin © Krunt ™ -N1000 Fabricació i fabricació de màquines per congelar gelats | Runchen\nDisseny previ al procediment\nMàquina de congelar gelats\nLínia d’extrusió i tallat de gelats\nMàquina d'ompliment lineal de gelats\nLlimadora de gelats\nBarreja de fruites\nTúnel de doble hèlix\nMàquina de congelar gelats Runjin © Krunt ™ -N1000\nInformeu-vos ara descarregar\nCongelació, barreja i muntatge de gelats i aire a gelat. Congelació superficial desballestada d'altres productes.\nPrincipi de funcionament\nLa barreja de gelats es mesura al cilindre de congelació mitjançant una bomba d'engranatges. Un flux d’aire constant s’introdueix al cilindre amb la barreja. Durant el pas pel cilindre, l'aire s'afegeix a la mescla mitjançant un dasher. L’amoniac líquid que s’evapora a la camisa de refrigeració que envolta el cilindre subministra la congelació. Les fulles d’acer inoxidable rebutgen el gelat congelat de la paret interior del cilindre i una segona bomba d’engranatges reenvia el gelat des de l’extrem de sortida del cilindre de congelació fins a una màquina d’omplir.\nEls congeladors continus Frunt ™ -N1 compleixen els estàndards sanitaris 3-A de l'Associació de Subministraments d'Aliments i Indústria Làctia, EUA. L’armari de congelació i el sistema de refrigeració són d’acer inoxidable. Totes les parts que entren en contacte amb la barreja i el gelat són d’acer inoxidable.\nInstal·lació. Els congeladors directament són unitats autònomes preparades per connectar-se a alimentació elèctrica, refrigerant, aire comprimit i barreja.\nEl cilindre de congelació està fet de níquel pur i la superfície interior és cromada dura i té un acabat mirall. El dasher, equipat amb fulles rascadores i batedora, és d’acer inoxidable.\nSistema de refrigeració subministra capacitat de refrigeració constant per assegurar la viscositat i la temperatura del gelat estable. Durant els períodes d’aturada i sempre que s’apaga la refrigeració, és a dir, en relació amb l’aturada instantània, s’aplica gas calent per evitar la congelació. El subministrament d’amoníac líquid ha de ser lliure de vapor i tenir una pressió absoluta mínima de 4 bars (58 psi) i la temperatura d’aspiració ha de ser de -34 ℃ (-29 ℉).\nConduir. La potència es transfereix des del motor principal directament al corredor de transmissió mitjançant corretges transversals.\nBombes de barreja i gelats són bombes d'engranatges, regulables per separar l'extrem per compensar el desgast normal. L'interior de la carcassa d'acer inoxidable està cromat per minimitzar aquest desgast.\nParada instantània permet una aturada temporal de la producció amb pèrdues mínimes de barreja i canvis en la qualitat del gelat.\nCIP (Clean-in-place). Totes les parts en contacte amb la barreja i els gelats es netegen sense desmuntar-les. Quan activeu el programa CIP, formeu el tauler de control, les rodes de la bomba de sortida i les rodes de la bomba d’entrada es desenganxen i permeten un flux intens de detergent. Les bombes i el dasher s’activen automàticament a determinats intervals durant el procés de neteja.\nAire comprimit de subministrament de xarxa existent és necessari per al control de les bombes de sobrecàrrega i CIP.\nPanell de control. Totes les funcions de la màquina funcionen des del tauler frontal que inclou un comptador per a la càrrega del motor, manòmetre d’aire, botons d’arrencada i aturada per a bombes i motor principal, així com un mànec per al control d’amoníac. Velocitat de la bomba es pot ajustar del 10 al 100%.\nCapacitat de la bomba de barreja és de 80 ~ 550 litres / hora (21 ~ 145 US gal).\nAccessoris de sèrie inclouen un conjunt d’eines, un conjunt estàndard de recanvis, pinyons per canviar la pressió del cilindre i una politja per mín. velocitat dasher.\nCos de la màquina de congelar\nEl cos de la màquina de congelar està fabricat en acer inoxidable. Es poden retirar dos costats d'acer inoxidable de la màquina de congelació per facilitar que el personal de reparació repari altres parts de l'equip.\nTambor de congelació\nLa superfície interna del tambor de congelació és cromada dura i amb una mòlta de precisió, per aconseguir una superfície llisa, de manera que el material mixt de gelat pot obtenir un excel·lent intercanvi de calor i un efecte de congelació efectiu. Està equipat amb un raspador remenador amb la fulla d’acer inoxidable que gira contínuament a una certa velocitat al llarg de la superfície interna del tambor de congelació, per garantir una producció suau dels fins productes de gelat greix, que s’alimenten per remoure components de l’eixugaparabrises. motor principal a través d’una cinta transportadora\nEl sistema de refrigeració és un compressor de tipus de segellat en espiral integrat i utilitza el freó com a refrigerant\nBomba de mescla d'aire\nSituat al panell frontal de la màquina de congelació, hi ha una vàlvula d’ajust d’entrada d’aire per bombar la suspensió i l’aire al tambor de congelació.\nVàlvula reguladora de pressió\nA la sortida del gelat del tambor de congelació, hi ha una vàlvula d’ajust de pressió per mantenir constant la pressió del tambor de congelació.\nFuncionament de la màquina congeladora\nTots els botons funcionals es troben al tauler frontal, senzills i fàcils d'utilitzar.\nInclou els commutadors operatius següents:\nl Arrencada / tancament de la bomba de mescla\nl Escalador d'arrencada inicial / tancat\nl Sistema de refrigeració d’arrencada / tancament\nl Arrencada / tancament del sistema de gas calent\nl Control de volum de producció de gelats\nl Visualització de viscositat dels gelats\nArrencada de la màquina congeladora\nÉs molt convenient i es pot accionar directament després d’encendre l’aigua, l’energia i el gas.\nLa neteja de la màquina de congelació es pot fer mitjançant la connexió del sistema CIP central. I la connexió de les canonades adopta els cèrcols\nBase de 1000 litres / hora (270 US gal) en les condicions següents:\nTemperatura de la barreja d’entrada + 5 ℃ (+ 41 ℉) Temperatura de sortida del gelat -5 ℃ (＋ 23 ℉) Temperatura d’aspiració -34 ℃ (-29 ℉)\nContingut d’oli en amoníac <30PPM\nSuperació de 100 ％\nTipus de barreja: barreja normal de gelats que conté un 38% de sòlid total. Un cop rebuda la recepta real de la mescla es pot determinar una capacitat i una temperatura de sortida definides.\nEquip opcional Frunt ™ -N1\nVàlvula de tres vies amb accessoris per a la canonada de sortida de gelats.\nManòmetre de sortida de gelat amb accessoris per a la canonada de sortida de gelats.\nIndicador de temperatura del gelat de sortida amb accessoris per a la canonada de sortida de gelats.\nBomba d'alimentació de fruites per alimentar el sabor i la coloració líquids en certa proporció al cilindre de congelació.\nVàlvules d’aturada per a refrigerant.\nVàlvula de seguretat Aprovat per TüV: es necessita una vàlvula de seguretat per al sistema de refrigeració. Disseny real segons la normativa local.\nControlador de velocitat per a un ajust continu de la velocitat dasher.\nDisseny de freó. Dissenyat especialment per al freó 22. redueix lleugerament la capacitat.\nCabalímetre d’aire per controlar el desbordament.\nUnitat d’assecat i filtració d’aire per millorar la qualitat de l’aire comprimit.\nRecanvis per a manteniment de 3000 o 6000 hores.\nConnexió d'alimentació 3 ~ 380 V ， 50 HZ\nConsum energètic 17 kW\nMotor principal 15 kW\nMotor de la bomba 0,75 kW\nMàx. càrrega de refrigeració 30 kW26000 kcal / h (temperatura d'aspiració de 34 ° C / 29 ° F)\nContingut d'amoníac 12 kg (NH3)\nAire comprimit 2 n m³ / h (pressió mínima de 6 bar)\nCapacitat de la bomba 200/1000 Litres / hora52-260 gal·les dels EUA / hora (100% d'inflor)\nDimensió de canonada (ha de complir la normativa local)\nLínia d’aspiració Ø48 mm\nLínia líquida Ø 18 mm\nLínia de gas calent Ø 18 mm\nLínia de desguàs Ø 18 mm\nLínia de seguretat Ø 18 mm\nLínia d’entrada d’aire comprimit Ø 6 mm\nBarregeu les canonades d’entrada Ø 25,4 mm\nTubs de sortida de gelats Ø 38,1 mm\n1 barra1 litre\n= 1,02 kp / cm² = 100 kPa = 14,5 psi= 0,2642 galó nord-americà\n= 1,22 imp. galó\nAnterior: Màquina de congelar gelats Runjin © Krunt ™ -N600\nPròxim: Màquina de congelar gelats Runjin © Krunt ™ -N1200\nMàquina de congelar gelats Runjin © Krunt ™ -N2000\nMàquina de congelar gelats Runjin © Krunt ™ -N600\nMàquina de congelar gelats Runjin © Krunt ™ -N300\nMàquina de congelar gelats Runjin © Krunt ™ -N1200\nMàquina de congelar gelats Runjin © Krunt ™ -N50\nNo heu trobat el que voleu?\nRunjin aposta per un equipament de qualitat, un servei i un suport tècnic excel·lents. Esperem la vostra elecció a Runjin.\nAdreça: núm. 88, carretera Jianshe, carrer Sixiang, districte Hailing, ciutat de Taizhou, 225300, P, R. Xina\nTelèfon: +86 0523 86818810\nCorreu electrònic: Serena@runjin-global.com\nParaules clau A, Paraules clau B,


Comfort Suites Seven Mile Beach Cayman Islands Grand Cayman Illes Caiman - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nWest Bay Road , West Bay, Grand Cayman, Illes Caiman, KY1-1201 - Veure al mapa\nHabitació amb Llit Gran, Sofà Llit i Vista sobre la Ciutat - No Fumadors (Queen Room with Sofa Bed and City View - Non-Smoking)\nHabitació Doble amb Sofà Llit i Vista sobre la Ciutat - No Fumadors (Double Room with Sofa Bed and City View - Non-Smoking)\nHabitació amb Llit Extragran, Sofà Llit i Vista sobre la Ciutat - No Fumadors (King Room with Sofa Bed and City View - Non-Smoking)\nHabitació amb Llit Gran i Sofà Llit - Accés per a Persones de Mobilitat Reduïda - No Fumadors (Queen Room with Sofa Bed - Disability Access/Non-Smoking)\nComfort Suites Seven Mile Beach Cayman Islands, ubicat a West Bay, Grand Cayman, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nA Comfort Suites Seven Mile Beach Cayman Islands, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'allotjament ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, restaurant per garantir el màxim confort possible.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara televisió de pantalla plana, aire condicionat, servei de despertador, escriptori, despertador per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Comfort Suites Seven Mile Beach Cayman Islands és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Grand Cayman.\nTots els tipus de viatgers (224) Parelles (92) Viatgers en solitari (63) Famílies amb infants petits (37) Famílies amb infants grans (9) Grups (27)


Ajuntament de Montuïri: L’Ajuntament de Montuïri implica totes les entitats del poble a participar i organitzar les festes de Sant Bartomeu\nL’Ajuntament de Montuïri implica totes les entitats del poble a participar i organitzar les festes de Sant Bartomeu\nEl nou consistori montuïrer va reunir totes les entitats socials i esportives del municipi per tal d’explicar el projecte de les festes patronals.\nLa gestió de les barres de les diferents verbenes de Sant Bartomeu serà compartida entre 5 entitats, així es posa fi a la polèmica dels darrers anys sobre aquest fet.\nEl nou equip de govern de l’Ajuntament de Montuïri, liderat per Joan Verger, ha iniciat un procés de participació ciutadana per tal de fer de les distintes entitats del poble, tant socials com esportives, el vertader motor de cohesió i dinamització municipal. Per això, i tot just es va constituir l’Ajuntament, el nou consistori va reunir totes les entitats socials i esportives montuïreres per explicar-los el projecte de festes que tenien en marxa.\nEn la primera trobada, el batle Joan Verger va animar a les diferents entitats i associacions del poble a participar i a implicar-se a l’hora d’organitzar les festes patronals de Sant Bartomeu.\nUn dels temes abordats durant la reunió va ser el de la gestió de les barres de les diferents verbenes de les festes (Revival i Revetlla).\nEn aquest sentit, s’ha acordat, entre totes les entitats interessades en participar en l’organització de les festes, que seran cinc les que gestionaran les barres durant Sant Bartomeu: Club d’Atletisme Montuïri, Club Triatló Montuïri, Athletic Club de Montuïri, Banda de Música de Montuïri, i Club de Bàsquet Montuïri. Amb aquest acord entre el consistori i les entitats de Montuïri es posa fi a la polèmica dels darrers anys pel que fa a la gestió de les barres de les diferents verbenes.\nPer altra banda, l’Associació de Dones Montuïreres, la Coral Montlliri, l’Agrupació de Protecció Civil de Montuïri, el Mac Juvenil i els Quintos del 97, són algunes de les entitats que han mostrat la seva voluntat de col·laborar també en l’organització de les festes i s’han ofert per desenvolupar algunes activitats per Sant Bartomeu.\nPublicat per Ajuntament de Montuïri a 0:29\nEtiquetes de comentaris: ASSOCIACIONS, FESTES


Un total de dotze illencs participen al mundial de Scrabble en català\ndBalears | 13 desembre 2016\nLa VII edició del Mundial d’scrabble en català, en el qual hi participaran un total de dotze illencs, tendrà lloc aquest pròxim cap de setmana a Barcelona.\nLa VII edició del Mundial de Scrabble en català, en el qual participaran un total de dotze illencs, tendrà lloc aquest pròxim cap de setmana a Barcelona. Dels dotze participants de les Illes Balears, en concret, set són membres del Club Scrabble Manacor, dos del Club Scrabble Eivissa, un del Club Scrabble Porreres, un del Club Scrabble Palma i un del club Mots i Més a Molins. La nova edició del campionat tendrà lloc a la seu de l'antiga companyia Fabra i Coats aquest dissabte i diumenge de matí.\nEl Club Scrabble Eivissa, pioner d'aquest joc a les Illes Balears hi aportarà dos jugadors, Pau Arranz i Neus Torres, que ja prengueren part a la darrera edició del mundial. El Club Scrabble Porreres, pioner a Mallorca, hi aporta Magdalena Morell, que també va participar ja a la darrera edició del campionat del món. El Club Scrabble Manacor que, segons han informat des de l’organització, és avui dia un dels més actius dels Països Catalans, hi aportarà fins a set jugadors: Joan Pascual, Mateu Xurí, Maribel Servera, Antoni Riera, Joan Llodrà, Lina Riera i Aina Garcia. De tots ells, només Riera va prendre part a la darrera edició del mundial. Finalment, el Club Scrabble Palma, ara mateix en vies de creació, hi aportaria un jugador també, Carles Llull. Cal dir també que el club de Molins de Rei, Mots i Més a Molins, hi aporta un jugador illenc, resident en aquesta localitat del Principat, Xavier Albons, el qual, a més, ja va resultar ser el millor debutant en la darrera edició del mundial.\nAquesta nova edició del campionat mundial en la modalitat clàssica aspira a ser la més multitudinària mai disputada. De fet, segons han informat des de l’organització, fins ara la participació més nombrosa s'ha xifrat en 58 persones. A menys d'una setmana per a l'inici de la competició, hi ha inscrits 61 participants, entre els quals s'hi compten els tres campions mundials que hi ha hagut fins ara, tots tres per partida doble: Miquel Sesè, Josep Ramon Manchado i Marc Vigo. I també jugadors històrics com Josep Maria Martí, Lluís de Yzaguirre o Anna Genís.\nI com es que es sabios catalans encara no han sabut traduir sa paraula SCRABBLE a sa llengo des principat\nPer Treis-los d'aquí!, fa mes de 4 anys\nEl subnormal i el "loco" troben que mà gar Scrable és un doi.\nJuasjuasjuas.. y donde se celebra tal evento, en alguna gran capital internacional, como cornella por ejemplo..\nMolt bé. Un exemple més de la salut del català.


Notícies - El Vallès Occidental demana a la Generalitat els túnels central i d'Horta ferroviaris per connectar amb Barcelona\nEl Vallès Occidental demana a la Generalitat els túnels central i d'Horta ferroviaris per connectar amb Barcelona\nUna de les anteriors trobades d'alcaldes del Vallès Occidental\nel 16/jul/08 Redacció Política PDF\nEl Consell d'Alcaldes del Vallès Occidental demana a la Generalitat que prolongui la línia d'Avinguda Tibidabo de Ferrocarrils (FGC) fins a Sabadell amb una estació a Sant Cugat. Aquest organisme també sol·licita al govern el túnel d'Horta ferroviari per unir Barcelona amb la cocapital vallesana, però sense passar per la nostra ciutat. Aquestes peticions es recullen en un document aprovat pels alcaldes de la zona que s'enviarà a la Generalitat.\nEl document aplega propostes per millorar la xarxa viària i ferroviària del Vallès Occidental. D'aquesta manera, la Generalitat tindrà sobre la taula quines són les demandes dels municipis per facilitar les comunicacions a la comarca, tot i que no està obligada a executar-les.\nL'alcalde, Lluís Recoder, explica que el document vol influir en diversos plans que el govern està elaborant. Són declaracions a Cugat.cat.\nLes propostes s'inclouran en els diversos plans que avancen paral·lelament.\nEl document té un consens majoritari de tots els Ajuntaments, però recull les singularitats de cada ciutat. Recoder enumera quines altres demandes que afecten el nostre municipi s'inclouen en el text.\nS'hi inclou la construcció de l'estació de Vulpalleres, el desdoblament de la carretera de Cerdanyola i incloure Sant Cugat en la zona 1.\nA més de la Generalitat, el document es farà arribar a altres administracions públiques, a les universitats, a les cambres de comerç, als sindicats i a les patronals.


Superfície de la parcel·la 13.993,08 sqft\nEspecialment s'ha construït aquesta casa per part d'un arquitecte de renom i així s'ha continuat al que es refereix la decoració de la casa utilitzant materials nobles i dissenys avantguardistes concordes amb la seva construcció. La diferència d'alçada entre el saló i el menjador és un dels elements arquitectònics més diferenciadors amb els estàndards habituals i amb això aconsegueixen d'una banda que l'accés a la part enjardinada estigui a peu plà i per una altra des d'una posició més elevada gaudir de les vistes que té la casa. Les habitacions, totes elles dobles i exteriors, gaudeixen d'una gran claredat. De les cinc habitacions tres són en suite mantenint totes les habitacions i cambres de bany la mateixa línia de disseny actual que es respira en tota la casa. Les plantes de la casa estan unides per un ascensor que va des del garatge amb capacitat de fins a cinc cotxes fins a l'última planta on està un dels dormitoris principals i la zona de solárium.


Al fons del calaix (Agustí Mas)\nAquests dies també ens permeten fer una prova de foc per reflexionar sobre la vivacitat de la nostra llengua\n4 min. 28/03/2020 23:30\nAquests dies de confinament tothom busca entreteniments per fer passar més ràpid i millor l' estona. D'iniciatives n'hi ha mil i una i, algunes, molt creatives. Des de sortir al balcó a fer demostracions de talent o gaudir de les dels veïns, fins a inventar jocs domèstics, passant per d'altres més comuns com fer exercici, llegir o mirar la televisió. També les xarxes socials treuen fum: reptes d'Instagram, mems de WhatsApp...\nEvidentment, aquests dies també ens permeten fer una prova de foc per reflexionar sobre la vivacitat de la nostra llengua. Quants d'aquests reptes de les xarxes socials ens arriben en català? En quin idioma els assolim i reproduïm? I què en podem dir dels mems? Juraria que pràcticament tots circulen en castellà quan, de fet, és a les nostres mans adaptar-los o enginyar-los en català. O és que la nostra comunitat lingüística no és enginyosa? Afortunadament, n'és molt i, de fet, estem envoltats d'iniciatives quilòmetre zero que sí que respecten la llengua. El meu gimnàs, per exemple i igual que molts d'altres, ha passat a fer classes dirigides i a convocar reptes via YouTube i Instagram. Lògicament, les classes són en català. Quants cantants, poetes o amants destres de les arts ofereixen recitals en directe per les xarxes? També tenim plataformes digitals com iQuiosc, que en aquest cas és de revistes, que ofereixen gratuïtats. En definitiva, doncs, en un percentatge molt elevat dels casos, el quilòmetre zero és sinònim de llengua normalitzada. No passa el mateix quan el quilòmetre que no és tant zero pica a la porta de casa o directament hi entra per la ràdio, la tele i internet.\nEn aquest sentit, no ha passat desapercebut el desembarcament de la multinacional Disney al món de la televisió sota demanda. El naixement de la seva plataforma Disney + no es podria haver escaigut millor que en un moment en què fins i tot operadors com Netflix s'han sentit obligats a reduir la qualitat d'imatge arran de la saturació de la xarxa d'internet pel nombre de descàrregues tan elevat d'aquesta època. Quantes famílies deuran trobar un alleujament en aquest servei, podent entretenir infants i perquè no tots plegats, amb les produccions tant d'aquest segell com de Pixar..? Però ves quina cosa: cap dels títols està disponible en la nostra llengua, una de les més parlades d'Europa..!\nEl problema no és el doblatge ni el cost de produir-lo. Moltes de les pel·lícules d'aquest grup empresarial ja estan doblades al català i s'han projectat en aquesta llengua als cinemes. Tal com denuncia la Plataforma per la llengua, s'entén que no és un problema tècnic sinó simplement una decisió purament subjectiva de la companyia. Només cal veure que Disney + ofereix els continguts doblats o subtitulats en anglès, castellà i, en alguns casos, també en idiomes amb menys parlants que el català, fins a arribar a les setze opcions. Pel que fa a la interfície, s'ofereix en anglès, neerlandès, francès i castellà, que no són precisament les quatre llengües més parlades del món. Aleshores, la pregunta automàtica que ens hem de fer és: que els catalanoparlants no tenim el mateix dret que aquestes setze comunitats lingüístiques a disposar del servei en el nostre idioma, tenint en compte que el producte ja existeix en català? Cal que la nostra llengua sempre hagi d'estar condemnada a ser de segona o de tercera en l'oci i l'entreteniment? La xifra de deu milions de parlants no és suficient perquè nosaltres i la nostra mainada puguem gaudir en la llengua pròpia?\nÉs en aquest sentit que la Plataforma per la llengua no ha tardat a començar a preparar una campanya per reivindicar la incorporació de les versions catalanes de les pel·lícules dels segells de Disney. També ha anunciat que, òbviament, aquest malestar el traslladarà directament a la multinacional.\nSegons es detalla al portal de fans de Disney + Whats on Disney Plus, semblaria que "posteriorment, amb cada implementació del mercat, s'hi aniran afegint nous idiomes". Sap greu que la nostra comunitat lingüística sempre s'hagi de mobilitzar per aconseguir allò que li pertoca. Però aquesta és una actitud que no s'ha de perdre i que potser també haurien d'assumir més habitualment els governs dels territoris que compartim la llengua catalana. Sigui com sigui, si alguna cosa han fet és, almenys, contribuir perquè existissin tots aquests doblatges que en el seu moment s'han projectat a la gran pantalla o s'han emès per les televisions públiques dels nostres països. Ara cal que confiem que Disney +, ben aviat, incorpori l'opció del català en la interfície així com les versions de les pel·lícules en la nostra llengua per no deixar tota aquesta feina feta en un calaix. Mentrestant, sempre ens quedarà Filmin.


la deficient zona blava de manresa - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nla deficient zona blava de manresa\nentre a les principals ciutats de Catalunya i a la majoria de les mitjanes la zona blava passa a ser gratuïta durant l'agost, a Manresa es continua cobrant. Es podria considerar una anècdota si no fos perquè l'estacionament pagat de superfície de la capital del Bages acumula defectes, bat rècords de preu, no suposa un rèdit per a la ciutat sinó una càrrega econòmica feixuga, és el resultat d'una operació econòmica molt recargolada amb l'empresa Eyssa (fins al 2011 filial de Fomento), i per tot plegat no aconsegueix l'objectiu que té atribuït, que és contribuir a la mobilitat de Manresa per a benefici de la seva activitat econòmica en general i comercial en particular.\nEl que dóna sentit a una zona blava és el fet que hi ha sectors d'una ciutat en què l'espai per aparcar és un bé molt preuat tant per a qui el vol utilitzar com per als comerços de la zona, que veuen afavorida la seva activitat si hi ha rotació en l'aparcament. El pagament per estacionar a la via pública queda, així, justificat per dues raons de pes: d'una banda, s'aplica amb sentit la llei de l'oferta i la demanda, i de l'altra, s'afavoreix la rotació dels vehicles. A l'agost, en canvi, amb tot l'espai lliure per aparcar on plagui, haver de pagar per un bé que sobra no té sentit econòmic i, sobretot, perjudica el comerç de la zona, que veu com els conductors que disposen d'espai per donar i per vendre se'n van allà on estacionar és gratuït. És per això que Barcelona, Sabadell, Terrassa, l'Hospitalet, Mataró, Santa Coloma, Sant Cugat i tantes altres ciutats deixen de cobrar.\nAquesta disfunció podria resultar disculpable si estigués emmarcada en un sistema funcional i raonable, però no és així. La zona blava de Manresa és, com ha denunciat aquest diari, una de les més cares de l'estat, superada només per grans capitals com Madrid i Barcelona. Totes les ciutats de l'estat de dimensions comparables tenen tarifes més econòmiques. La de Manresa s'ha incrementat el 171% en deu anys. I el resultat d'aquest esforç econòmic no reverteix a la ciutat, sinó a les butxaques dels fons d'inversions propietaris d'Eyssa des que Fomento la va vendre el 2011. Com a conseqüència d'una alambinada concessió que pretenia finançar la ruïna econòmica de l'aparcament i la plaça de la Reforma, l'Ajuntament ha garantit a l'empresa uns mínims de rendibilitat que fan que l'Ajuntament no estigui cobrant, sinó que estigui pagant a Eyssa 250.000 euros més IVA anuals. El càlcul és pervers: l'Ajuntament garanteix el 55% d'ocupació. Si l'ocupació real no hi arriba, la diferència la hi posa el consistori. I així és com Eyssa no té cap mena de motivació per ser més eficient i per promoure l'ús del seu estacionament. Sense fer res té garantit el 55%. I, efectivament, no fa res.\nEl resultat és una zona blava que no té un ús racional i que no compleix de forma adequada la funció de proporcionar un espai on estacionar el cotxe mentre es realitzen gestions professionals i comercials. La pressió per l'estacionament es trasllada a les zones gratuïtes de fora del centre, cosa que empeny l'Ajuntament a ocupar cada cop més via pública per destinar-la a zona blava. És un cercle viciós fruit d'una mala gestió original. El consistori està ara presoner d'un contracte, però no hauria de desistir de negociar amb l'empresa correccions concretes que suavitzin els dèficits. El pagament a l'agost n'és un. Al capdavall, la concessió haurà de ser revisada quan s'esgoti, l'Ajuntament tindrà llavors la paella pel mànec, i hi haurà molt marge per passar comptes dels serveis prestats i dels no prestats.


El Club Natació Reus Ploms Campió de Catalunya de Salvament – Club Natació Reus Ploms\nEts aquí: Inici1 / Competicions2 / El Club Natació Reus Ploms Campió de Catalunya de Salvament\n3 de juny de 2015 /0 Comments/in Competicions, SOS /by Reus Ploms\nAquest passat diumenge s’ha disputat a la platja llarga de Salou el Campionat de Catalunya per edats i absolut de salvament i socorrisme.\nEl nostre club hi va ser representat per: David Martínez, que va aconseguir dues medalles d’or; Aleix Moya, que va aconseguir una de bronze; i Joan Fumanal, en la categoria infantil masculina. En la categoria femenina, Nuria Barberà, va aconseguir una plata en la prova de nedar surf.\nEn la categoria cadet masculina, Raul Martínez va aconseguir dues medalles d’or i una de bronce en tres de les quatre proves que va realitzar. En la part femenina, Blanca Fumanal va aconseguir una plata en taula i un or en nedar surf, mentre que l’Ariadna Martinez aconseguia l’or en taula i la plata en nedar surf. A més, L’alba Giró, la Marina Martínez i l’Ona Gavaldà, també van aconseguir bones posicions. Aconseguint, a més, guanyar tots els relleus femenins que van disputar.\nLa suma de tots aquests esportistes de les categories menors, va fer que un any més el nostre club revalides el títol de campions de Catalunya de menors.\nEn la part juvenil i absoluta, tots els nostres esportistes van tenir un paper molt important. Es van proclamar campions de Catalunya en 3 dels 4 relleus que van disputar en la part masculina, en l’equip format per Pau Garcia, Pol Parra, Alex Ruiz, Marc Sancho, Edgar Jimenez i Ivan Centelles. En la part individual, els que més van destacar van ser: Pol Parra, amb un or i una plata juvenil; Edgar Jimenez, amb un or juvenil; Alex Ruiz, amb un or juvenil i un bronce juvenil; Pau Garcia, amb una plata i un or juvenil.\nAlhora, també van destacar entre els nedadors absoluts, aconseguint una plata i un bronze pel part del Pol i el Pau i un or per part de l’Alez.\nL’equip femení representat per Nora Arilla i Miriam Ciurana també van tenir un bon paper, aconseguint la segona posició en l’únic relleu que van poder disputar. En la part individual, la Miriam Ciurana va aconseguir un total de 4 bronzes juvenils, mentre que la Nora Arilla va aconseguir un or i una platja juvenils.\nGràcies a aquests resultats, els nostres esportistes van poder proclamar-se campions de Catalunya absoluts.\nAixí doncs, aquest any el nostre club s’ha proclamat campió de Catalunya en les dues edats puntuables pel campionat, és a dir, el CN Reus Ploms s’ha proclamat campió de Catalunya de platja en categoria menor i absoluta.\nMoltes felicitats a tots. Ara toca ficar el punt de mira en els estatals que es realitzaran entre els mesos de juny i juliol.\n0 0 Reus Ploms http://www.reusploms.cat/info/wp-content/uploads/2016/08/logo.png Reus Ploms2015-06-03 09:50:242019-04-30 19:36:48El Club Natació Reus Ploms Campió de Catalunya de Salvament\nTrofeu Ramon Barrera de natació 33a. Edició Trofeu Ramon Barrera de Natació


La policia de Roses salva un home que va patir un infart - Diari de Girona\neva batlle roses 06.01.2017 | 07:28\nL´helicòpter del SEM aquest dimarts a la platja de Roses.\nLa Policia Local de Roses va salvar la vida d'un home que es va desplomar aquest dimarts al matí al passeig marítim, gràcies a la ràpida actuació dels agents i amb la utilització del desfibril·lador.\nQuan hi van arribar els efectius del SEM, que s'hi van desplaçar amb l'helicòpter medicalitzat, l'home ja havia pogut recuperar la consciència i el batec. Tot seguit, els efectius mèdics el van traslladar en el mitjà aeri cap a l'hospital Josep Trueta de Girona.\nL'home ahir es trobava ingressat a la Unitat coronària del centre de salut, el seu estat és estable i evoluciona favorablement, segons fonts hospitalàries.\nEls fets van produir-se pels volts de dos quarts de dotze del migdia. L'home –un ciutadà francès de 65 anys– estava caminant pel passeig marítim quan va patir l'aturada cardíaca. Ràpidament van alertar el 112 i una patrulla de la Policia Local de Roses va adreçar-se fins al lloc. L'home estava inconscient però gràcies a l'ús del DEA, el desfibril·lador, van aconseguir reanimar-lo. Després el SEM el va estabilitzar i el va traslladar al Trueta amb l'helicòpter medicalitzat, on es troba ingressat i evoluciona favorablement.\nAquesta no és la primera vegada que la Policia Local de Roses salva la vida d'una persona amb l'ús del desfibril·lador. El mes de juny del 2014, per exemple, dos agents de la Policia Local de Roses van salvar la vida a un home de 56 anys que havia patit una aturada cardíaca mentre era a casa, a la urbanització Mas Mates de Roses. Els agents van ser els primers a arribar i van reanimar la víctima amb el desfibril·lador que habitualment duen dins el vehicle policial.


Les clavegueres de l’especisme verbal - directa.cat\nLes clavegueres de l’especisme verbal\nAquest article d'Emma Infante, membre del col·lectiu animalista Gallinetes Dissidents, pretén la trobada de les lectores amb uns quants termes il·lustratius de la relació física i simbòlica que els éssers humans hem desenvolupat amb els animals. I convida, mitjançant la reproducció d’entrades enciclopèdiques a repensar individualment si el que tenim normalitzat a través del llenguatge es pot sostenir en un escenari que vol ser just i ètic\ncaçar diccionari especista / Victor Serri\n“El poder donat a l’home d’anomenar les criatures ha marcat l’inici d’una corrupció del llenguatge per la dominació.” (Teodor Adorno)\nEls diccionaris revelen l’objectivitat mancada de qui els edita. Les referències explicitades són útils per saber de què parla qui desenvolupa un discurs: fan i desfan prejudicis i confusions. L’esment a una prestigiosa obra de consulta, a més a més, reflecteix els valors majoritaris d’un país o d’un grup de parlants i les seves rèmores. Els moviments socials progressistes denuncien sovint les accepcions i les omissions de paraules clau, així s’ha fet, per exemple, des del feminisme. Empènyer canvis en l’oracle que dicta la correcció de les paraules i el seus significats és impulsar l’evolució de la mirada pròpia i aliena.\nHem anat al Gran Diccionari de la Llengua Catalana, per ser el més nou i més ampli, per tal de cercar d’una banda, mots comuns que demostren com estem submergides en el menyspreu dels drets dels animals i d’altra, paraules clau del moviment en defensa dels altres animals. No creiem que sigui casual que el terme especisme no tingui, encara, una entrada al Diccionari de la Enciclopèdia Catalana com tampoc apareix l’animalisme. Òbviament tampoc hi ha, hores d’ara, un lloc que expliqui què és l’antiespecisme. Ens alleuja saber que racisme, masclisme i feminisme sí que hi són perquè creiem en la transversalitat de la lluita.\nL’Especisme és la doctrina que propugna la desigualtat moral entre espècies i la supremacia de les persones. En virtut d’una presumpta superioritat, hom justifica el fet de que els animals humans sotmetin a explotació econòmica, a segregació o àdhuc a destrucció física de la resta d’animals. Veiem, a través del significat de les paraules, com hem construït aquesta relació desigual.\nEn virtut d’una presumpta superioritat, hom justifica el fet de que els animals humans sotmetin a explotació econòmica, a segregació o àdhuc a destrucció física de la resta d’animals. Veiem, a través del significat de les paraules, com hem construït aquesta relació desigual\nAfaitar: Ensinistrar (especialment els ocells destinats a la caça). Afaitar l’esparver. Anella nasal*: Peça metàl·lica que travessa el nas dels porcs per impedir-los hi fotjar. Anyell: Fill de l’ovella fins a l’edat d’un any. Carn de xai de menys de quatre mesos amb un pes de la canal fins a 13 kg. Aregar: Ensenyar (una bèstia) per al treball. Aregar els bous. Arpó: Instrument de pesca consistent en una barra de ferro o d’acer proveïda en un cap de pues dirigides cap endarrere, les quals impedeixen que la presa es desclavi una vegada enfilada. Arreu: Eina agrícola arrossegada per una cavalleria. Arriar: Estimular (una bèstia) a continuar o accelerar la marxa, amb la veu, les xurriaques, etc. Arria la mula, que fem tard! . Banderilla: Bastó de set a vuit decímetres de llarg ornat amb banderetes o tires de paper, amb una llengüeta de ferro en un cap, que els toreros claven al bescoll del toro. Baraço: Corda de pèls de cua d’un animal. Barbada: Cadeneta de ferro que hom posa als cavalls unint, per sota la barba, els dos extrems de la brida. Bèstia: Animal irracional, principalment quadrúpede, especialment de càrrega. Bestiar: Conjunt de bèsties que hom cria per al servei i la utilitat de l’home. Ramaderia Conjunt d’animals domèstics que pasturen aplegats, o conjunt dels d’una explotació, criats per a l’obtenció de productes o de serveis. Boç: Aparell fet de corretges, filferro, vímet, etc., que hom posa al musell de certs animals per impedir-los de mossegar; morrió. Boquer: Xarxa o filat per a caçar conills. Bou: Mamífer remugant de la família dels bòvids (…) especialment Bou castrat, emprat per l’home com a animal domèstic, per a les feines del camp, com a bèstia de càrrega i per a l’obtenció de carn. (Plural, folklore) Nom de les festes populars de joc amb un bou o amb bous. Brell: Trampa per a caçar ocells. Brida: Fre o mos del cavall, el mul, etc., amb les regnes i les altres corretges que serveixen per a subjectar-lo al cap de l’animal.\nCaçar: Cercar i encalçar animals en llibertat per tal d’atrapar-los o matar-los. Anar a caçar conills. Un mirall de caçar aloses. Carnívor: Ordre de mamífers que comprèn individus de dimensions mitjanes o grosses, amb els ullals molt desenvolupats i els queixals amb un nombre variable de cúspides que els permeten de triturar l’aliment. Carro: Vehicle per a transportar càrrega que consisteix en un marc o caixa proveït d’una perxa o de dues vares on van enganxats els animals. Cavall: Mamífer de l’ordre dels perissodàctils, de dimensions grosses i de constitució forta i àgil alhora, utilitzat com a animal de tir, de sella, etc. Cinglar: Assegurar la sella o l’albarda amb la cingla. La mula va mal cinglada. Donar cops de cingla, de xurriaques, etc. Collar de descàrrega*: Dispositius que es situen al voltant del coll dels gossos per sancionar la seva conducta amb un estímul aversiu sigui una substància o un descàrrega elèctrica. Collars de Punxes*: Collars que fan pressió amb puntes al coll, ja sigui directament acabades en metall o d’altres materials. Collars d’ofec*: Collars que funcionen provocant l’asfíxia del gos. Congreny: Aparell fet de dues barres amb forats i de tascons que serveix per a subjectar els cavalls, els muls, etc., per sotmetre’ls a determinades operacions o quan es resisteixen a ésser ferrats. Correbou: Cos de bous per carrers i places, anomenat també correguda de bous o simplement bous. Cròtal: Peça de metall o plàstic, generalment quadrangular, que hom posa a l’orella del bestiar per identificar-lo.\n“Caçar: Cercar i encalçar animals en llibertat per tal d’atrapar-los o matar-los; Carro: Vehicle per a transportar càrrega que consisteix en un marc o caixa proveït d’una perxa o de dues vares on van enganxats els animals”\nDivisa: Distintiu de les ramaderies que porten els toros durant la cursa, consistent en unes cintes de colors unides per un arponet que hom clava prop del coll del toro. Dofinera: Arpó emprat per a la pesca de dofins i peixos de grans dimensions. Eixanguer: Tira de cuir, especialment la que serveix per a subjectar el camatimó de l’arada al jou. Empeçolar: Travar les potes (d’un animal) amb peçols. Empeçolaven les ovelles abans de tondre-les. Engabiar: Tancar dins una gàbia. Volen caçar verdums vius per engabiar-los. Empiular: Posar piules (petards) als bous que hom fa córrer. Enllaçar: Agafar amb el llaç, especialment un cavall indòmit. Ensinistrar: Etimologia: der. de sinistre, per un ús antifràstic, del fet que hom ensenyava a ser hàbil en coses prohibides, o bé del fet que el ll. sinister inicialment significava ‘favorable’. Envescar: Untar amb vesc. Agafar ocells amb branquillons envescats.\nEscopeta: Arma llarga de foc, portàtil, d’un o més canons amb l’ànima llisa, especialment usada per a caçar i concebuda per a tirar càrregues de perdigons. Escorxador: Lloc destinat a matar i escorxar el bestiar. Escorxar: Llevar la pell. Escorxar un moltó. L’escorxen de viu en viu. Esperó: Instrument de metall compost d’una punxa o una rodeta amb algunes punxes que es porta a la part posterior de la bota de muntar i serveix per a punyir el ventre de la cavalcadura i estimular-la a caminar. Estoc: Espasa especial, sense cassoleta, usada en les corridas per a matar el toro. Ferradura: Peça de ferro, en forma d’arc, que es clava a la peülla d’un cavall, un ase o un mul. Foguejar: Sotmetre a l’acció de la flama, d’un cos incandescent. Li van foguejar la ferida amb un ferro roent. Figuradament: Habituar les persones, els cavalls, al foc de la pólvora. Fre: Instrument de ferro al qual hom lliga les regnes i que, posat a la boca dels cavalls, els muls, etc., serveix per a subjectar-los i menar-los. Fuet: Corretgeta, cordeta, etc.,generalment fixada a un mànec, amb què hom colpeja els cavalls, els muls, etc., per fer-los caminar.\nGallina: Nom comú de la femella de diverses espècies d’ocells (…) apreciada en alimentació per la producció d’ous. Ham: Ganxo petit de ferro o d’un altre metall que, penjat d’un fil i proveït d’esquer, serveix per a pescar. Haveria: Conjunt d’animals domèstics, béns per excel·lència del propietari del camp. Jònec: Brau o bou jove, de menys de dos anys. Joneguer: Torero que lidia jònecs. Jou: Peça de fusta o de ferro, més o menys corbada, amb la qual dos bous, ases, etc., són junyits pel cap o pel coll a l’arada o al carro. Jova: Obligació del pagès emfiteuta d’aplicar una parella de bous a llaurar terrenys del senyor directe, durant una o més jornades.\n“Ovella: Mamífer remugant (…) que és criada per la seva carn, la llana i la llet. Parany: Trampa, giny dreçat per caçar o agafar animals. Pescar: Agafar peix o altres animals aquàtics traient-los de l’aigua”\nLlacera: parany, per a caçar conills. Llançada: Conjunt dels cavalls enganxats a la llança d’un carruatge. Madrina: Corretja que hom lliga als musells dels dos cavalls o muls que van de parella per tal que marxin. Maturranga: originàriament ‘cavalcadura vella; prostituta’, de formació incerta, segurament a causa de les matadures dels cavalls vells. Menar: del ll. vg. minare. Empaitar, conduir animals, ll. cl. minari ‘amenaçar’; pas semàntic a causa de fer moure els ramats amb amenaces i crits. Monya: Adorn de cintes, flors, etc., que es col·loca en la divisa dels toros. Munyidora*: Aparell que funciona elèctricament i serveix per a extreure la llet del braguer del bestiar domèstic, especialment de les vaques. Noveller: Torero que toreja i mata toros novells de més de dos anys i menys de quatre. Ocellaire: Persona que es dedica a caçar ocells vius. Persona que es dedica a la cria d’ocells i/o venda d’ocells.\nOvella: Mamífer remugant(…) que és criada per la seva carn, la llana i la llet. Parany: Trampa, giny dreçat per caçar o agafar animals. Pescar: Agafar peix o altres animals aquàtics traient-los de l’aigua. (Al diccionari apareixen més de 100 tipus diferents d’arts de pesca que serveixen per matar peixos). Pica: Barra llarga de fusta acabada en una punta de ferro, que s’usa en les corridas de toros per a aturar-los i picar-los. Picador: Persona que té per ofici domar i ensinistrar cavalls. (Tauromàquia) Torejador a cavall amb pica. També: Lloc on els picadors domen i ensinistren els cavalls, on les persones aprenen a muntar. Porc: Varietat domèstica del porc senglar (…) apreciat des de l’antiguitat per la seva carn i el seu cuir. Ratera: Parany per a agafar rates i ratolins. Regna: Cadascuna de les dues corretges de la brida amb què hom governa el cavall o l’haveria. Rellonejar: Lidiar (un toro) des d’un cavall emprant rellons o banderilles. Remunta: Compra i cria de cavalls i muls destinats a remuntar la cavalleria de l’exèrcit i dels cossos muntats. Servei estatal de cavalls sementals. Tauromàquia: Art i tècnica de torejar; toreig. Conjunt de regles i de convencions de la corrida de toros, que regeixen a les places de toros de l’estat espanyol i de diversos països de l’Amèrica Llatina. Tondre: Tallar arran el pèl, la llana. Tondre un xai. També esquilar, tosquirar. Torejar: Incitar un toro perquè escometi i esquivar-ne les escomeses. Lluitar amb el toro durant una corrida. Tresmall: Filat per a caçar ocells. També tipus de xarxa de pesca. Veganisme: Estil de vida compromès amb la protecció de la natura que, per qüestions ètiques, implica abstenir-se totalment de l’ús o consum de qualsevol producte d’origen animal, tant en l’alimentació com en la roba, els cosmètics, etc. Xurriaques: Estri per a pegar a les bèsties, que consisteix en una vara, generalment de freixe, que duu al cap una cordeta, una tira de cuir, etc. Zootècnia: Ciència de la producció i explotació dels animals domèstics.\n Totes les entrades que no duen un asterisc han estat extretes del Gran Diccionari de la Llengua Catalana (versió digital) editat per Enciclopèdia Catalana, excepte les que s’indica amb un asterisc.\nAnimalisme Diccionari Especisme Gallinetes Dissidents llenguatge\n« L’Audiència Nacional espanyola retira l’acusació de banda armada contra l’organització política Causa Galiza\nDesnonen un veí del barri de Sants per un retard de tres dies en el pagament del lloguer »


II Congrés del Món de la Masia «Una mirada de futur al territori rural català» | ICEA - Institució Catalana d'Estudis Agraris -IEC\nII Congrés del Món de la Masia «Una mirada de futur al territori rural català»\nSeu de l’Institut d’Estudis Catalans.\n13, 14 i 15 de març de 2019.\nTothom és conscient que vivim una etapa de grans transformacions que poden esdevenir en un canvi d’època. Si considerem totes les novetats que ens arriben —les materials, les de les noves tecnologies, les ideològiques, així com l’evolució de la democràcia representativa a escala mundial i el canvi climàtic—, ens adonarem que tot plegat incideix en la nostra vida. Amb tot, més que protagonitzar les noves situacions, ens hi estem deixant portar. Ens supera i intentem adaptar-nos-hi. La història ens ensenya que tots aquests grans canvis es produeixen perquè des de fa molt temps les condicions ens hi van portant. És així que l’augment de la població en centres urbans, ara molt perceptible, fa molts anys que va començar.\nA Catalunya, la industrialització va tenir un gran impacte. El país va experimentar el primer desplaçament de la població rural cap a la ciutat per trobar-hi treball estable i no condicionat pel clima. Amb el temps, els canvis en l’organització social i l’entrada de maquinària agrícola van apartar moltes persones, primer les dones, fora del sistema. La nova producció agrària també hi va afegir un plus en aconseguir la mateixa producció amb menys mà d’obra.\nNo volem viure d’esquena a tots aquests canvis, sinó que, al contrari, els volem conèixer i participar-hi. Adaptar-nos-hi i cercar alternatives. És urgent una millora demogràfica. Les noves tecnologies i la recerca ens apropen tant els espais com alguns models de treball, i per això els governs i les entitats locals necessiten presentar propostes elaborades, tant des d’Europa com des de la proximitat i que integrin els nous models familiars, els edificis sostenibles i el turisme rural. Això és el que es vol presentar i debatre en aquest segon congrés, com ja es va fer en l’anterior.\nEl congrés s’allargarà fins divendres 15 de març.


'El Nino' aborda l'abús sexual infantil en l'àmbit familiar, a l'Escenari Joan Brossa - Teatre Barcelona\nLa companyia La Salamandra s’instal·la a l’Escenari Joan Brossa per presentae a partir del 17 de març, i fins al 4 d’abril, El Nino. El muntatge parteix de la traducció de Joan Casas de l’obra Il Bambolo – dov’è più facile guardare de la dramaturga italiana Irene Petra Zani. Loredana Volpe dirigeix aquesta peça protagonitzada per Enka Alonso, que aborda un tema tan delicat com és l’abús sexual en la infància des d’un tractament singular.\nLa proposta sorgeix de l’associació entre la xarxa europea Fabulamundi i la Sala Beckett, i després d’una lectura dramatitzada en la hi va ser present el mateix traductor: “Em vaig enamorar completament d’aquell material. Hi havia moltes propostes interessants, però per a mi cap de tan singular com aquest text que elabora un tema difícil (els abusos en la infància dins el marc de la família), i és capaç de portar-lo a un tractament poètic i dramatúrgic molt imaginatiu i potencialment molt seductor per a una actriu i també per als espectadors“, explica Joan Casas.\nL’obra planteja la relació entre una dona (Enka Alonso) i la seva parella: un nino inflable. Un relació que anirà destapant detalls de les seves vides com l’anorèxia que sofreix ella, com a símptoma dels fantasmes del passat en forma d’abús.\nLa Salamandra, companyia creada per Loredana Volpe, ha estrenat muntatges com No Exit (Huis Clos) de Sartre al Teatre Akadèmia o la recent Ànsia (Crave) de Sarah Kane a la Sala Atrium.


Ice Garden Guest House Chernomorets Bulgària - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n11 Slavyanska Str, Chernomorets, Chernomorets, Bulgària, 8142 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Ice Garden Guest House\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Ice Garden Guest House és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Chernomorets. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Ice Garden Guest House, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Els clients de l'hotel poden gaudir de transport hotel/aeroport, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, àrea de fumadors, cuina compartida.\nL'ambient de Ice Garden Guest House es reflexa en cada habitació. aire condicionat, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Ice Garden Guest House la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Chernomorets.


Radiografia de la segona etapa: Boscos amb corriols rodadors i trams d'enllaç per volar\nEl compte enrere per a la VolCAT 2016 ha començat. Poc més de dos mesos ens separen d'aquesta sensacional cursa per etapes, que del 25 al 27 de març recorrerà els corriols i pistes de l'interior de Catalunya amb sortida i arribada a Igualada.\nSi la primera etapa ja va causar furor gràcies als corriols i canvis de terreny, els amants de la BTT gaudiran com mai en una segona etapa en què es podrien decidir els llocs d'honor, i que serà, sense cap mena de dubte, la prova de foc per tots els bikers que vulguin creuar com a finishers la meta d'Igualada.\nUna data, el dissabte 26 de març, que cal marcar en vermell perquè un error pot suposar no completar el repte. L'etapa reina de la VolCAT 2016 recorrerà els boscos de les comarques de l'Anoia i el Bages sobre terreny principalment forestal, amb corriols molt bons al costat de trams de pista. Una combinació excel·lent que posarà a prova tant als fanàtics del corriol com als rodadors més ràpids. Un total de 85 quilòmetres amb 2.700 metres de desnivell positiu que es poden convertir en un parany per la multitud de petites rampes d'enorme pendent on si no es vol perdre el ritme, s'haurà de patir.\nViu la Volcat i gaudeix de tres etapes circulars a Igualada de 56, 85 i 40 quilòmetres que seran la millor festa del Mountain Bike amb un gran padock amb exposició de marques i zona comercial, tots els serveis, activitats paral·leles per a acompanyants, concerts i zona finisher per poder refer-se després de les etapes.


Unicorn Blanc:-Equinoteràpia: Hipoteràpia i Equitació terapèutica: Diumenge dia 30 d'Octubre\nAvui m'he sentit molt feliç de poder-te veure. Aleix, muntes molt bé a cavall. Caram és que se't dóna fantàstic. Quan t'has posat de peu sobre la Darling el cor m'ha fet 'plof'' de la impressió!!. El moment que m'ha agradat més és quan t'has abraçat a la Darling. Ha sigut molt emotiu!. Imagino com et deus sentir quan muntes.... ...molt feliç i especial. Aleix, recorda sempre que ets algú molt especial a les nostres vides. Captives amb el teu somriure, la teva dolçor i, sobretot, amb el carinyo que rebem de tu....\nT'envio un petonet (posa la galta): muacccc i una abraçada\nQue tinguis feliços somnis\n1 de novembre de 2011 a les 8:14


Exposició del Fons artístic del Museu Municipal Castell (MMNUC) - Ajuntament de Rubí\nExposició del Fons artístic del Museu Municipal Castell (MMNUC)\nExposició del Fons artístic del Museu Municipal Castell (MMNUC) Es podrà veure des de l’11 de juny fins al 25 de juliol d’enguany. https://www.rubi.cat/ca/temes/cultura/equipaments/museu-municipal-castell-mmuc/agenda/exposicio-del-fons-artistic-del-museu-municipal-castell-mmnuc https://www.rubi.cat/ca/temes/cultura/equipaments/museu-municipal-castell-mmuc/agenda/exposicio-del-fons-artistic-del-museu-municipal-castell-mmnuc/@@images/image/preview\nEs podrà veure des de l’11 de juny fins al 25 de juliol d’enguany.\nEL CASTELL, Espai Expositiu Aula Cultural\nFons artístic del Museu Municipal Castell, constituït quasi exclusivament per les donacions dels artistes que han exhibit la seva obra en els espais expositius del municipi, recull obres de qualitat desigual i no respon a un discurs artístic estructurat i cohesionat. La col·lecció és eclèctica en mitjans, formats, tècniques, moviments i estètiques, amb molts accents i amb una gran proliferació de llenguatges artístics.\nAquesta mostra presenta obres que han estat donades al museu al llarg dels cinc últims anys: quatre pintures de Carme Llop, cinc de Sergi Marcos, cinc de Gervasi Escayol, sis dibuixos de Jaume Maronas i dues escultures de Pep Borràs. Es podrà veure des de l’11 de juny fins al 25 de juliol d’enguany.


El Gos dels Baskerville | Club de lectura del Xifra\nClub de lectura del Xifra\nEls llibres que llegim i l'opinió que en tenim\nEl millor article\nEl Gos dels Baskerville\nL’estranya mort a de Charles Baskerville li va interessar a Holmes, sobretot per la llegenda que li va explicar el Dr Mortimer sobre “el gos dels Baskervillle”, la qual deia que existia un monstruós gos que assassinava a tots els Baskerville.\nMortimer va tornar amb Sir Henry Baskerville, l’únic hereu de la mansió, perquè els detectius li informaran de la llegenda. Abans d’anar a la casa de Holmes, a Sir Henry li va desaparèixer una bota . Holmes va decidir que Watson aniria amb Sir Henry a la mansió i, Watson més tard li informaria de tot l’important que passés. L’endemà Watson va conèixer als veïns, James Stapleton i la seva germana, la senyoreta Stapleton, la qual creient que Watson era Sir Henry va advertir que estava en perill. A Watson li va semblar estrany, ja que, quan el seu germà es va acostar es va callar de cop, mentre sentien el rugit del gos. També van conèixer a Frankland, un antic advocat, pare de l’oblidada Laura Lyons.\nWatson i Sir Henry van descobrir que cap a uns dies s’havia escapat un pres, Selden germà d’una de les serventes de Sir Henry.\nHolmes va aparèixer per sorpresa mentre Watson estava veient unes cabanes neolítiques, i li va explicar que sempre havia estat allà i que havia interrogat mistress Lyons, la qual havia tingut una relació amb Stapleton.\nWatson i Holem van intercanviar informació i van arribar a la conclusió que l’assassí era Stapleton i, que la senyoreta Stapleton no era la seva germana sinó la seva dona.\nEra de nit quan es van sentir un soroll espantós, estaven desesperats per Sir Henry i van córrer cap a ell, van trobar al pres amb el crani aixafat, ja que el gos va creure que era Sir Henry per l’olor característica de la seva bota, desapareguda anteriorment.\nHolmes i Watson van fer creure que van marxar a Londres, però en realitat anirien a recollir al tercer detectiu, Lestrade, el qual els ajudaria a capturar Stapleton.\nSir Henry va ser convidat per Stapleton a sopar. En sortir de la casa d’aquest, es van trobar els tres detectius disposats a capturar l’assassí de totes les morts dels Baskerville. A l’estona d’entre la boira va aparèixer el gos, Sir Henry va començar a córrer, Holmes va sortir del seu amagatall i li va disparar, el gos va morir. Al contrari que el gos, Strapleton aconseguir escapar. Watson i Holmes van acudir a la dona de Strapleton, l’únic que la dona va poder fer va ser ensenyar el pantà en què guardava al gos.\nDies després, es van reunir tots a Londres i Holmes els va explicar el resum del cas, i va decidir que tot descasaría durant uns dies.\nCrec que és un llibre molt entretingut ja que es basa d’assasinats i també de detectius i a mí m’apassiona aquest tema.\n« La Màquina del temps H.G. Wells La crida de la natura salvatge, Jack London »\nData : 20 Mai 2013\nEtiquetes: Jordi Oliveras Garriga\nDesembre 2014 (39)\ngener 2014 (18)\nJuny 2013 (80)\nMarç 2013 (62)\nfebrer 2013 (14)\ngener 2013 (29)\nDesembre 2012 (62)\nJuny 2012 (66)\nMarç 2012 (53)\nMarç 2011 (45)\nfebrer 2011 (41)\ngener 2011 (35)\nDesembre 2010 (27)\nMarç 2010 (41)\nfebrer 2009 (7)\ngener 2009 (43)\nAdmin. a BLAU TURQUESA\nalex a Crispetes per la Norma Sc…\nAnonim a MECANOSCRIT DEL SEGON ORI…\nExamen a Crispetes per la Norma Sc…\nlook a HOT DOGS\nPerdoni a quin segle diu que som?\nEl carter sempre truca dues vegades\nUN ESTIU AMB L'ANNA\nQuè farem, què direm?\nEL MEU COR ES DIU ÀFRICA\nQUAN ES CREMEN ELS GIRASOLS\nRacó dels contes 2010-2011


Alacant celebra el Campionat d'Espanya d'Handbol de Veterans | Alacant Extra\nAlacant celebra el Campionat d'Espanya d'Handbol de Veterans\nMés de 200 jugadors, tècnics i delegats, junt a acompanyants, han començat a arribar a Alacant per a disputar la 44 edició del Campionat d’Espanya d’Handbol de Veterans, que ha sigut presentat hui en les instal·lacions del poliesportiu municipal Pitiú Rochel que acolliran els partits.\nAlejandro Hernández, qui va ser entrenador del Tecnisan, a més dels conjunts d’Altea i Petrer, ha donat compte dels detalls del campionat. Ha estat acompanyat en l’acte per un dels 22 jugadors que formaran amb la samarreta de l’Associació d’Handbol Veterans Alacant, Julián Bernabéu, i per la tècnic de la Regidoria d’Esports responsable de les gestions de l’esdeveniment.\nSet equips representants d’altres autonomies – Lugo, Móstoles, Navarra, Santander, Vall de Nalón, Saragossa i Alacant – competiran en la pista del Pitiú Rochel per a alçar-se amb aquest campionat, que va concórrer per última vegada a la ciutat l’any 2000.\nLa competició començarà en una primera fase els dies 1 i 2 de novembre amb un sistema de lliga perquè tots els equips s’enfronten entre sí. La segona fase es desenvoluparà el diumenge dia 3 amb els partits per a lluitar pels llocs classificatoris, enfrontant-se cinqué contra sisé, tercer contra quart i primer contra segon en la gran final.\nAlejandro Hernández ha explicat que, perquè els encreuaments entre equips siga transparent, es procedirà el divendres 1 a realitzar un sorteig, d’on eixiran les formacions contendents. Hernández ha eafegit que aquesta iniciativa d’Alacant en veterans hauria de ser assumida per les pròximes seus del Campionat d’Espanya.\nAvantguarda en Handbol\n“Per a Alacant, la celebració del XLIV Campionat d’Espanya d’Handbol de Veterans té un significat especial, perquè la nostra ciutat ha sigut avantguarda de l’handbol nacional durant moltes temporades. L’Handbol Veterans Alacant porta mesos treballant per a portar a bon port la present edició i estem segurs que des de l’arrencada fins al xiulet final serà un èxit, amb la repercussió turística afegida que l’esdeveniment arrossega”, ha manifestat el regidor d’Esports, José Luis Berenguer.\nLes Regidories d’Esports i de Turisme de l’Ajuntament d’Alacant cooperen amb el Club Handbol Benacantil Alacant tant en l’organització de l’esdeveniment com en la preparació d’activitats paral·leles, entre les quals cal destacar una visita guiada al Museu Arqueològic MARQ, el dissabte al matí, i un sopar de gala amb tots els esportistes participants, prevista per a aqueixa nit.


El Ball de la Mort, novetat destacada de la Setmana Santa d'Alcover\nLa baixada i exposició dels misteris a l’església Vella és una altra de les noves incorporacions\nImatge d'arxiu de la Setmana Santa d'Alcover del 2019 JORDI RIBELLAS / ARXIU MUNICIPAL D'ALCOVER\nDijous, 14 abril 2022 20:45\nAlcover ha programat, del 10 al 17 d'abril, una vintena de propostes per celebrar la Setmana Santa 2022. Els actes van donar el tret de sortida el passat diumenge 10 d'abril amb la tradicional benedicció palmes i palmons, a l'església Vella.\nCom a novetats destaquen la baixada dels misteris amb els armats, aquest dijous 14 d’abril al vespre, des de l’església Nova fins l’església Vella; i l’exposició de misteris, durant tota la nit i el dia següent, a l’església Vella.\nAquest Divendres Sant, s’incorpora a la tarda, la baixada de la Pietat amb els armats, també des de l’església Nova fins l’església Vella i la pujada dels misteris al vespre. A la nit, la processó del Sant Enterrament comptarà amb la presentació del Ball de la Mort d’Alcover, com a novetat destacada. Durant tots aquests dies, es duran a terme la resta d’actes ja tradicionals emmarcats en la Setmana Santa alcoverenca.


El Barça signa la pau amb l'Atlètic per Griezmann a canvi de 15 milions - Diari de Girona\nEl Barça signa la pau amb l'Atlètic per Griezmann a canvi de 15 milions\nEls catalans aconsegueixen així que no surtin a la llum els correus que demostren que va negociar il·legalment amb el francès\nep / barcelona 22.10.2019 | 10:53\nEl FC Barcelona ha pagat 15 milions d'euros a l'Atlètic de Madrid per rubricar la pau al voltant del polèmic fitxatge del francès Antoine Griezmann i també per obtenir drets de tempteig sobre cinc jugadors matalassers, entre ells Saúl Ñíguez i Josema Giménez, segons informa aquest dimarts el diari 'el Mundo'.\nD'acord amb la versió en línia del diari, l'entitat culer hauria signat "un acord confidencial" amb l'Atlètic perquè "no surtin a la llum els correus electrònics que obren en el seu poder i que acrediten que el Barça va negociar il·legalment amb el jugador ", quan aquest encara era davanter del club madrileny.\nEsteban Urreiztieta, sotsdirector d' 'El Mundo' i coautor de la notícia, va descriure que aquest acord entre blaugranes i matalassers s'havia aconseguit gràcies a "un contracte guardat amb el més gran dels sigils" i "en plena guerra entre els dos clubs", tal com va assegurar al programa 'el Gran partido de COPE'.\nDe la mateixa manera, Urreiztieta va afirmar que el Barça s'havia reservat "el dret de tempteig sobre dos titulars" per al 'Cholo' Simeone. Això entraria en escena "si l'Atlètic de Madrid rep una oferta per Saúl o per Giménez, en el cas que ells dos vulguin sortir". I igualment ha assenyalat que estarien sota aquestes condicions altres tres jugadors de categories inferiors, tots ells internacionals Sub-20 i Sub-18.


Restaurant +cub Empordà Archives - Pàgina 3 de 7 - Restaurant +cub\nPosts Tagged ‘Empordà’\nHamburguesa Hamburguesa Hamburguesa Hamburguesa Hamburguesa\nWritten by +cub. Posted in Carn i peix\nHamburguesa de vedella casolana\nAra si, us puc dir que aquest es el nostre fillet, es la nostre creació, es el producte estrella per nosaltres, una hamburguesa de vedella casolana , feta i maridada amb vi, llet, ou, pa, all i julivert… La base es aquesta , l’hamburguesa, però el farcit es ………. infinit de possibilitats, qualsevol verdura com ceba, porro, albergínia, carbassó, espàrrecs, carbassa, bledes, espinacs, pastanaga, etc….. I amb fruita seca com pipes, nous, panses, figues, prunes, ametlles , etc… I altres cosetes o combinacions com bacó, dàtils, tomata, bolets, patata i altres sorpreses que anireu trobant a mida que vingueu a fer els Plats combinats.\nCerveses CatalanesCerveseries CatalanesCerveseries CatalanesCerveseries CatalanesCerveseries Catalanes\nWritten by +cub. Posted in Cerveseries artesanes\nCada cop + es comença apreciar el producte de proximitat.\nNo és que faci poc temps que es fa cervesa al nostre país però sí que fa relativament poc temps que ens comencem a interessar pel que es fa al costat de casa. Cada vegada hi ha + gent que havent començat a fer cervesa a petita escala i per a consum propi està llençant-se a crear empreses a les que anomenem “microcerveseries” per poder comercialitzar i donar sortida el seu producte amb totes les garanties.\nLes cerveses artesanes catalanes de referència que podeu trobar al +cub són la Moska de Girona i la Popaire de Blanes havent de fer especial menció per l’amistad que ens uneix a l’Atlètica de Banyoles.\nTotes elles les podràs comprar al Rebost del MiG i gaudir-les a casa!!\nATLÈTICA: S’ha intentat aconseguir una cervesa fresca i natural, sense que perdi un cos amb contundència amb un post gust suau i que recordi una autèntica cervesa lager tipus pilsen. Cervesa de baixa fermentació (7-8 dies de maceració i 55 dies de maduració). Color groc daurat amb reflexes d’or nou. Cervesa nítida (que anirà en augment mentre descansi a l’ampolla) i brillant. Es poden trobar petites terbolències degut a les mares del llevat, doncs parlem d’una cervesa artesanal i que no ha estat filtrada de manera mecanitzada. Escuma blanca i pesant, consistent i perfumada. Bombolla petita i fina, persistent i continuada. Entrada en boca fresca i agradable, suau, sedosa amb un punt herbaci (herbes de marges mediterrànis). Recorregut ràpid i àgil sense molestar el carbònic, deixant en el seu pas de boca, aquest punt amarg de “La Galena” (tipus de llúpol que precisament dóna l’amargor). Final sec i lleugerament secant, amb un postgust amb records de segona fermentació sense sobrepassar els aromes de fruits secs i retrobant una altra vegada aquestes notes de petita amargor.\nAltres Catalanes que no són de la província de Girona però que també de mica en mica les anem introduïnt.\nIdeal per acompanyar amb una amanida o un crep de la carta


El Teatre Nacional de Catalunya estrena aquest cap de setmana ‘Tirant lo Blanc’, un dels clàssics de la literatura catalana. L’actriu mataronina Jèssica Pérez n’és una de les actrius, després d’entrar en el repartiment de la ITNC Jove Companyia del TNC, amb alguns alumnes provinents de l’Institut del Teatre.\nAquesta temporada la Jove Companyia presentarà una versió teatral del Tirant lo Blanc, que permetrà un treball poc habitual sobre els nostres escenaris amb la llengua d’un dels textos més complexos i fascinants que ha donat la cultura catalana. Un clàssic extraordinari sobre l’amor pel coneixement i la fascinació pels plaers del món, un monument a la curiositat entesa com a essència de l’individu modern. ‘Tirant lo Blanc’ es podrà veure des del 21 de febrer fins a finals de març a la Sala Tallers del TNC, en una temporada en què el teatre aposta per les obres més representatives de la cultura catalana.\nPérez va formar part de la Sala Cabanyes i va estudiar durant anys a l’Aula de Teatre. L’actriu també ha format part de la Comissió del Carnestoltes i ha presentat alguns actes a la ciutat. Actualment és professora a l’Aula de Teatre i ha finalitzat els seus estudis a l’Institut del Teatre.


DIES QUE VINDRAN, ELS. BROOK, RHIDIAN. 9788429772203 Llibreria Altaïr\nHamburg, 1946: després de la guerra, vencedors i vençuts han de refer les seves vides. Tan sols fa un any que ha acabat la Segona Guerra Mundial i milers de persones resten desplaçades enmig de les cendres i la runa. El coronel britànic Lewis Morgan és l?encarregat de supervisar la reconstrucció de la ciutat i d?establir quins ciutadans alemanys estan fora de sospita. Ell ha de trobar l?equilibri entre el perdó, la justícia, la revenja i el càstig. Per tal d?instal·lar-se amb el seu fill i la seva dona Rachael, que aviat arribaran d?Anglaterra, el coronel requisa una gran casa a la vora del riu Elba. Però, en lloc de forçar el trasllat dels propietaris ?un vidu alemany, culte i educat, i la seva fi lla?, el coronel proposa que les dues famílies convisquin. En aquesta atmosfera carregada de sospites, culpes, insinuacions i bones voluntats, i en un entorn devastat, tots hauran de deixar enrere la desconfiança i afrontar les seves veritats més profundes, mentre l?enemistat i la tristesa donen lloc a la passió i la traïció, posant a prova les lleialtats més sòlides. «Una novel·la captivadora, no només d?amor entre la runa, sinó també de traïció i venjança. Els dies que vindran és ple d?amors il·lícits ?entre antics enemics, per un país i un règim derrocat?, i això és el que han de fer les bones novel·les: posar a prova les lleialtats i les consciències.» Literary Review\nPARRA, NATXO / VINYES, CARLES\nVista previa: DIES QUE VINDRAN, ELS\nLibro a reservar: DIES QUE VINDRAN, ELS


Programa 30 Plus — Ajuntament de Tàrrega\nSou a: Inici / la Solana / Orientacio / Programa 30 Plus\nA persones en situació d’atur de 30 anys, de Tàrrega i de la comarca de l’Urgell, prioritzant els col·lectius de persones en situació de risc d’exclusió social; persones amb baixa qualificació professional; persones treballadores en situació d’atur majors de 45 anys; aturats de llarga durada; dones que han patit o pateixen situacions de violència de gènere i/o persones nouvingudes en situació de desavantatge laboral.\nA empreses del territori que contractin persones del col·lectiu esmentat amb un contracte mínim de 12 mesos i que vulguin beneficiar-se d’un ajut econòmic\nQue 22 persones en situació de desocupació de 30 anys o més del nostre territori aconsegueixin un contracte de treball.\nInformarem a les empreses i al teixit productiu del territori.\nCol·laborarem amb les empreses a la identificació de llocs de treball vacants.\nPreseleccionarem candidatures que millor s’ajustin a la posició vacant i l'acompanyarem durant el procés de selecció.\nDotarem a les candidatures les eines i estratègies adequades per afrontar el procés de selecció i la possible contractació laboral\nDissenyarem la formació especialitzada i adaptada a les necessitats del lloc.\nAssessorarem en la preparació i gestió de la subvenció.\nRealitzarem el seguiment de la formació i de la contractació laboral de la persona participant, mitjançant un pla d’acompanyament individualitzat per desenvolupar i mantenir el lloc de treball.\nEstablirem un protocol de comunicació amb el personal referent de l’entitat contractant per realitzar un seguiment conjunt de la contractació laboral de la persona participant i resoldre les possibles incidències que puguin sorgir.\nProporcionarem assistència tècnica durant tot el programa.\nLa formació estarà relacionada amb el lloc de treball i tindrà una durada mínima de 20h i màxima de 100h.\nLa formació es podrà realitzar de forma prèvia a la contractació, de manera simultània a la contractació o de forma mixta.\nI es podrà realitzar a l’empresa de manera presencial, al Centre la Solana de manera semipresencial o a través d’entitats de formació del territori.\nRebran una subvenció econòmica del Servei Públic d’Ocupació de Catalunya durant un màxim de 9 mesos de contracte a jornada completa o l’equivalent si la jornada és parcial.\nTERMINI PER A LA CONTRACTACIÓ DE PERSONES\n01/01/2022 - per a contractes amb subvenció màxima de 9 mesos\n01/04/2022 - per a contractes amb subvenció mínima de 6 mesos\nDes de l’1 d’octubre de 2021 fins el 30 de setembre de 2022.\nLes persones participants han de pertànyer a un dels 20 municipis de la comarca de l’Urgell: Agramunt, Anglesola, Belianes, Bellpuig, Castellserà, Ciutadilla, Fuliola, la Guimerà, Maldà, Nalec, Omells de na Gaia, els Ossó de Sió, Preixana, Puigverd d'Agramunt, Sant Martí de Riucorb, Tornabous, Tàrrega, Vallbona de les Monges, Verdú i Vilagrassa.\n973 310 274 - 30plus@tarrega.cat


Usuari:Les perfectes - Viquilletra\nLes perfectes és un usuari de Viquilletra que durant el curs 2017-18 utilitza un grup d'estudiants del centre Isaac Albéniz (amb el professorat: Montserrat Vilà i Bayerri) i que està format per: Júlia Amador, Mireia Colom, Laura Martínez, Mirna Parra, Paula Mezquita.\nSom una colla de noies de segon d'ESO. Volem fer el nostre booktràiler sobre l'obra Nirvana, de Pere Formiguera. Com que el protagonista aspira a la perfecció i a la santedat per poder entrar al Paradís, nosaltres hem volgut emular-lo i ens hem anomenat Les perfectes.\nEsperem que les nostres idees i realitzacions us agradin. Nosaltres ens ho prenem amb bon ànim. Això del Nirvana es veu que vol paciència i bona disposicó.\nObtingut de «https://www.viquilletra.cat/index.php?title=Usuari:Les_perfectes&oldid=23565»\nDarrera modificació de la pàgina: 19 des 2017 a les 10:49.


Spa - Balneari\nMetropolitan compta amb les instal·lacions més innovadores Spa - Balneari, Amb tots els serveis necessaris per aconseguir el benestar integral. Els socis de Metropolitan tenen accés il·limitat a l' Spa - Balneari. La millor manera de relaxar-se després d'una tonificant sessió d'entrenament.\nCentres amb spa-balneari\nEquipaments de Spa-Balneari\nEn els llits d'aigua podrà gaudir d'un estimulant massatge a través ...\nLa dutxa bitèrmica consisteix en el ruixat alternat i seqüencial de a ...\nDutxa freda d'impacte tèrmic que consisteix en bolcar l'aigua a una ba ...\nRaig a pressió que, orientat a la zona cervical de l'esquena, li ...\nAquesta instal·lació consisteix és una font de gel, per als moments i ...\nEl hidromassatge està recomanat per combatre l'estrès, l'ansietat ...\nLa sauna l'ajudarà a millorar la circulació, ja que el cor accelerat ...\nA la zona de relaxació dels SPA Balneari de Metropolitan, podrà ...\nUn tonificant massatge produït per la pressió de l'aigua que, en combi ...\nEls bancs de bombolles estimulen la circulació arterial, relaxen els ...\nEl bany turc proporciona efectes saludables com la millora de la cir ...\nConsisteix en un efecte envoltant d'aigua freda polvoritzada. Proporció ...\nEn els llits d'aigua podrà gaudir d'un estimulant massatge a través de la pressió que exerceixen les bombolles en la pell i la musculatura. Un moment d'energia i relax que és part fonamental dels circuits de Spa Metropolitan.\nLa dutxa bitèrmica consisteix en el ruixat alternat i seqüencial de aigua freda i calenta. Alguns dels seus beneficis són l'estimulació del sistema circulatori, la tonificació del sistema nerviós i la relaxació muscular. Una combinació que tonifica i estimula.\nDutxa freda d'impacte tèrmic que consisteix en bolcar l'aigua a una baixa temperatura sobre el cos, provocant la activació en la circulació sanguínia, Entre altres beneficis per a la salut. Sentirà un efecte estimulant.\nRaig a pressió que, orientat a la zona cervical de l'esquena, li proporcionarà un estimulant massatge i una agradable sensació de relaxació. Li recomanem combinar-ho amb la resta del circuit per obtenir majors beneficis terapèutics.\nAquesta instal·lació consisteix és una font de gel, per als moments en què li vingui de gust refrescar-se i sentir el fred gelat després d'una activitat de calor (sauna, bany turc ...). El gel li proporcionarà al seu cos un vigoritzant y refrescant sensació.\nEl hidromassatge està recomanat per combatre l'estrès, l'ansietat i l'insomni. Ofereix uns efectes molt positius en la circulació arterial i afavoreix, a més, l'activitat cardíaca. També contribueix a la relaxació dels músculs i l'eliminació de toxines. Imprescindible.\nA la zona de relaxació dels SPA Balneari de Metropolitan, podrà gaudir dels moments de tranquil·litat i harmonia que necessita per arribar a un complet benestar físic i mental.\nUn tonificant massatge produït per la pressió de l'aigua que, en combinació amb la resta del circuit, ajuda a obtenir les sensacions més relaxants i contribueix a la estimulació de la circulació sanguínia.\nEls bancs de bombolles estimulen la circulació arterial, relaxen els músculs i obren els porus afavorint la eliminació de toxines. També ajuden a combatre el cansament i la tensió, Sent un remei natural per dormir plàcidament.\nEl bany turc proporciona efectes saludables com la millora de la circulació sanguínia i l'estimulació dels sistemes nerviosos i hormonals. En aconseguir una major oxigenació, es revitalitzen els teixits, retardant el procés d'envelliment de la pell.\nConsisteix en un efecte envoltant d'aigua freda polvoritzada. Proporciona una estimulant sensació de frescor i ajuda a recuperar la temperatura després d'utilitzar la terma o el bany de vapor. També estimula el reg sanguini i, en ser aigua polvoritzada, no produeix cap cop de temperatura.


Escrits Archivos - The Blank Page\n-20-25 paraules bàsiques\n-6 cullerades plenes d’un ritme simple però repetitiu\n-un parell de neurones\n-un esquitx de dignitat\n-un rajolí de poca vergonya\n-50 grs de la gramàtica d’un nen de 3 anys\n-Aboqueu les 6 cullerades de ritme en un bol.\n-A continuació afegiu les 20-25 paraules i barregeu bé. Si en aquest pas alguna paraula es trenca o fa malbé, no us preocupeu. Només cal que hi siguin per poder anomenar cançó al producte final.\n-Afegiu a continuació la gramàtica per a lligar les paraules. No cal que la barreja arribi a ser homogènia.\n-Fregiu les dues neurones i afegiu-les.\n-Poseu la barreja en una safata i dins el forn no gaire temps (uns 20 minuts aprox.). Penseu que us ha de servir per torturar el personal durant 2 mesos.\n-Quan traieu la cançó del forn ja es pot servir. No us oblideu d’esmicolar la dignitat, escampar-la bé pel damunt i tirar-hi el rajolí de poca vergonya.\nJa està llesta per poder-la patir tot l’estiu. Marida molt bé amb un mojito!\n*Recordeu que caduca al cap de 2 mesos. Després d’aquest temps ningú no la recordarà.\nAutor Susanna PalauPublicat el 17 juliol, 2015 12 juny, 2018 Categories Escrits2 comentaris a Recepta per a cuinar una cançó de l’estiu\nAutor Susanna PalauPublicat el 4 juliol, 2015 12 juny, 2018 Categories Escrits\nA la dècada dels 80 els catalans vam poder sentir la televisió en el nostre idioma per primer cop. I amb aquest canvi mediàtic va arribar la mítica sèrie Dallas. Penso que va ser un dels moments en què vaig tenir clar que volia aprendre l’anglès. Els moviments dels llavis d’en J.R. no concordaven amb les paraules que sortien de la seva boca. Alguna cosa interessant m’havia perdut. No me n’adonava, però en aquell moment, m’estava començant a interessar per la traducció en general i pel doblatge en particular.\nHi havia alguna altra cosa en la seva parla que no m’acabava de sonar bé. Jo no coneixia ningú que quan s’enfadés fes servir un redimonis o un maleït. I és que els catalans en sabem molt de renegar i no som precisament “fins”. Però sobretot hi ha una escena que se’m va quedar gravada a la memòria i és, evidentment, quan en Jock Ewing diu pendó a la Sue Ellen. Però què li acaba de dir aquest senyor? No entenia perquè s’ofenia tant aquesta noia, doncs per a mi aquest mot no significava res, no coneixia ningú que el fes servir.\nVan passar els anys i, unes quantes sèries després, els renecs seguien sonant poc naturals. Vinga dimonis i redimonis per tot arreu! Però, on eren els nostres renecs escatològics? I tota la informació que en podem extreure de l’ús de les paraules malsonants!\nVan passar encara més anys i em vaig trobar pensant el tema del meu TFM (Treball de Fi de Màster). Em vaig sentir poseïda un altre cop per aquella nena que, encuriosida, havia intuït que darrera els diàlegs entre en J.R. i el pendó de la seva dona hi havia tot un procés lingüísitic que semblava apassionant.\nPerò què havia passat mentrestant amb les nostres paraulotes? Un dia d’aquells en que et quedes mirant qualsevol cosa davant la tele mentres el teu cap va d’un lloc a l’altre vaig sentir, de sobte, com un personatge d’una sèrie de dibuixos animats deia friqui a un altre. “Friqui?!”, vaig pensar, “Bones notícies per la traducció del llenguatge col·loquial”. Aquesta paraula sí que té un sentit per al públic català. Tothom s’ha format una idea de què és un friqui. I que consti que en cap moment em refereixo al significat del mot anglès freak, que podria ser el tema d’una altra entrada del blog.\nDoncs, tornant al tema del TFM, ja tenia el doblatge, els renecs, el llenguatge col·loquial i Dallas. Només faltava trobar els friquis per a poder-los doblar. I vet aquí que vaig veure un anunci de la sèrie britànica The Inbetweeners. Crec que va ser amor a primera vista. Només em van caldre aquells segons per reconèixer que havia trobat els friquis que estava buscant. Aquesta sèrie comptava també amb un ingredient interessantíssim: el sentit de l’humor. Caldria també traduir-lo i això representava tot un repte, els aspectes culturals hi jugaven un gran paper. Així doncs, el treball anava agafant forma. Vaig triar doblar el primer capítol de la primera temporada de la sèrie.\nVa ser tot un plaer conèixer el procés de doblatge des de dins, fer la traducció del guió original i treballar els aspectes tècnics de l’ajust, com la divisió en takes i els símbols. Vaig poder comptar amb l’inestimable col·laboració de la Begoña Martínez, l’Odile Arqué i el Manel Lázaro, traductora, lingüista i ajustador de la sèrie. Tot un luxe. El doblatge és un treball minuciós i molt artesanal, on a cada segon passen coses (moviments de llavis, gestos) que s’han de tenir en compte per donar coherència i aspecte acabat al producte final. Van ser setmanes de treball intens, de documentat-se, aprendre, escriure, gaudir, esborrar, afegir, dubtar, decidir, i buscar el renec més adient per a cada context!\nPerò calia posar la cirereta al pastís. Per què no buscar quatre veus catalanes i acabar de completar el procés? Per aquesta tasca vaig poder comptar amb la desinterassada ajuda del Carlos Rodríguez, el Pere Cervera, el Jordi Guarinos i el Jaume Pinyol, que van accedir a fer d’actors de doblatge per un dia i completar així aquell apassionant experiment audiovisual. Sempre els hi estaré molt agraïda. A continuació en teniu un tastet. Moltes gràcies també a la Marta Cañís per haver editat el vídeo.\nEn resum, una gran satisfacció. Aquella nena que escoltava perplexa els diàlegs dels texans més famosos de la televisió havia tancat un cercle i resolt tants i tants enigmes del procés de doblatge.\nAutor Susanna PalauPublicat el 2 juny, 2015 12 juny, 2018 Categories Escrits\nMauris odio egestas, est dis, aliquet a!\nIsak Dinesen (pseudònim de Karen Blixen)\n“Allà a on una contista és fidel a la història, eternament i incondicionalment, allà, a la fi, el silenci parlarà.”\nAl costat de les antigues muralles de la ciutat seia una dona vella i bruna amb un vel negre que es guanyava la vida explicant històries.\n“Voleu un conte, dolça senyora i cavaller? Certament he explicat molts contes, més de mil d’ençà d’aquell dia que vaig deixar que els homes joves em contessin a mi, contes d’una rosa vermella, dues poncelles de lilàs, i quatre serps sedoses, flexibles i mortalment enllaçadores. Va ser la mare de la meva mare, la ballarina d’ulls negres, la sovint abraçada, qui al final -arrugada corn una poma d’hivem i encongida darrera la clemència del vel- va assumir el deure d’ensenyar-me l’art de contar històries. La mare de la seva mare li ho havia ensenyat a ella, i totes dues eren milllors contistes que jo mateixa. Però això ara no és important, ja que per a la gent elles i jo hem esdevingut una, i a mi se’m rendeixen els màxims honors perquè he contat històries des de fa dos-cents anys.”\nAra, si se li paga bé i està de bon humor, continuarà.\n“Amb la meva àvia”, va dir. “vaig anar a una escola molt severa. «Sigues fidel al conte» em deia la vella bruixa. «Sigues eternament i incondicionalment fidel al conte» “Per què ho he de ser, àvia?» Li preguntava. «T’he de donar raons, saldo?” Cridava. «I tu vols ser una contista! I tu vols ser una contista i t’he de donar les meves raons! Escolta, doncs. Allà a on una contista és fidel a la història, eternament i incondicionalment, allà, a la fi, el silenci parlarà. Allà a on la història ha estat traïda, el silenci no és sinó buidor. Però vosaltres, els fidels, quan haurem dit el nostre darrer mot, sentirem la veu del silenci. Tant hi fa si un mossa petita i merdosa ha entén o no.»\n“Qui, doncs” continuava, “explica un conte millor que nosaltres? El silenci , a on es llegeix un conte més pregon que a la pàgina més ben impresa del llibre més preciós? A la pàgina en blanc. Quan una ploma reial i galant, en el moment de la màxima inspiració, ha escrit el seu conte amb la tinta més rara de totes, a on, doncs, es pot llegir el conte més pregon, més dolç, més feliç i més cruel? A la pàgina en blanc.”.\nLa vella senyora durant un moment no diu res, només riu per sota el nas una mica i mastega amb la seva boca desdentada. “Nosaltres”, diu finalment, “les velles que expliquem històries, sabem el conte de la pàgina en blanc. Però som rebeques a contar-lo, perquè podria, en els no iniciats, afeblir la nostra credibilitat. Tant hi fa, faré una excepció amb vosaltres, dolça i bonica dama i cavaller dels cors generosos. Us el contaré.”\nAl capdamunt de les muntanyes blaves de Portugal hi ha un convent de les germanes Carmelites, que és un orde il·lustre i auster. En els vells temps era un convent ric, les germanes eren nobles, i s’esdevenien miracles. Però a través dels segles les dames d’alta estirp estaven menys i menys avesades a la pregària i al desdejuni, les grans dots fluïen escassament vers el tresor del convent, i avui les poques germanes sense dot i humils viuen en només una ala de la vasta i ensorrada estructura, que sembla com si maldés per convertir-se en part de la grisa roca. Amb tot. hi ha encara una germanor activa i alegre. Es complauen molt en la meditació, i s’ocupen joiosament d’aquel1a tasca que temps ha va obtenir per al convent un únic i estrany privilegi: conreen el lli més delicat i manufacturen el fil més exquisit de Portugal. El camp sota el convent és llaurat amb bous blancs com la llet i d’ulls gentils, i la llavor es planta amb unes mans virginals acostumades a les feines del camp. Quan el camp de lli floreix, tota la vall esdevé blava, del mateix color del davantal que la Mare de Déu es va posar per anar a recollir els ous al galliner de Santa Anna, el moment just abans que Sant Gabriel amb ales poderoses baixés fins al llindar de la casa i mentre era alt, amunt com un colom, les plomes del call alçades i les ales vibrant, va estar com un estel clar en el cel. Durant aquest mes els vilatans de molts pobles alcen els ulls al camp de lli i es pregunten “Ha estat el convent alçat fins al cel? O han aconseguit les nostres germanes baixar el cel per a elles?” Quan és l’hora el lli és collit, batut i escardussat, després el fil delicat és filat, el lli teixit, i al bell final el teixit es desplega a l’herba per a ser blanquejat, i és regat adés i ara, fins que hom creuria que ha nevat a l’entom de les muralles del convent. Tot això es fa amb precisió i pietat i amb aquelles rosades i aquelles lletanies que són el secret del convent. Per aquestes raons, el lli, embalat a l’esquena d’ases grisos i enviat als afores del convent, avall, avall a les ciutats, és una flor blanca, llisa i delicada corn ho era el meu peu als catorze anys, després que l’havia banyat en un rierol per anar a ballar.\nDiligència, estimats senyor i senyora, és una bona cosa i la religió és una bona cosa, però el primer germen d’una història vindrà d’un lloc místic als afores de la història. Així el lli del Convento Velho obté la seva virtut del fet que la primera llavor va ser portada de la Terra Sagrada per un creuat. A la Bíblia els que poden llegir poden aprendre de les terres de Lecha i Maresha on creix el lli. Jo mateixa no sé llegir i mai no he vist aquest llibre del que se’n parla tant. Però l’àvia de la meva àvia quan era una nena era la nineta d’un rabí jueu, però tot el seu aprenentatge s’ha preservat i ha estat transmès a la nostra família. Per tant, llegireu al llibre de Joshua, corn Achsach, la filla de Caleb, es va aixecar de l’ase i va cridar al seu pare “Beneïu-me! Perquè m’heu donat terra; doneu-me també les benediccions de les fonts d’aigua!” I li va donar les fonts superiors i les fonts inferiors. I a les terres de Lecha i Maresha van viure, després, les famílies d’aquells que conreaven el lli més fi de tots. El nostre creuat portuguès, que els seus avantpassats havien estat en un temps grans teixidors de lli de Tomar, així que va cavalcar a través d’aquells mateixos camps va ser colpit per la qualitat del lli, i per això va lligar bosses de llavors a la seva sella.\nD’aquesta circumstància es va originar el privilegi del convent que era el de procurar els llençols nupcials a les princeses de la casa reial. Us informaré, estimats senyor i senyora, que al país de Portugal en les famílies nobles i antigues s’ha preservat un venerable costum. El matí després del casament d’una filla de la casa, i abans que el regal del matí hagi estat lliurat, el cambrer o el majordom major des d’un balcó de palau desplega el llençol de la nit i proclama solemnement:\nVirginem eam tenemus “Declarem que era verge”. Aquest llençol mai no es renta ni es torna a usar.\nAquest costum enlloc no ha estat més estrictament observat que a la pròpia casa reial, i hi ha sobreviscut des que la memòria recorda. Ara des de fa molts cents d’anys el convent de les muntanyes. en apreciació de l’excel·lent qualitat del lli lliurat, ha tingut el segon gran privilegi·. el de rebre la peça central del llençol blanc com la neu que testimonia l’honor de la núvia reial. En l’ala principal del convent, que sobremira un immens paisatge de muntanyes i valls, hi ha una llarga galeria amb un terra blanc i negre de marbre. A les parets de la galeria, a cada costat, hi pengen una llarga filera de feixucs marcs daurats, cadascun adornat amb una placa coronada d’or pur, on hi ha gravat el nom de la princesa: Donna Cristina, Donna Inés, Donna Jacinta Leonora, Donna Maria. I cadascun d’aquests marcs conté un retall quadrat del llençol del casament reial. Dintre de les esvanides marques de la tela la gent d’imaginació i sensibilitat hi llegeix tots els signes del Zodiac: balances, escorpí, lleó, gèminis. O hi troben dibuixos del seu propi món d’idees: una rosa, un cor, una espasa, o fins i tot un cor travessat amb una espasa.\nEn els vells temps passava que una llarga i imponent processó plena de colors feia camí a través de l’escenari de pedra gris de les muntanyes cap el convent. Princeses de Portugal que són ara reines o reines consorts de països estrangers, Arxiduquesses o Electres, amb el seu esplèndid seguici, venien aquí en un pelegrinatge que era al mateix temps sagrat i secretament feliç. Des dels camps de lli cap a amunt el camí fa pujada; la senyora reial havia de baixar i ser portada aquesta part del camí en un palanquí liiurat al convent amb aquest propòsit.\nMés endavant, fins als nostres dies, s’ha esdevingut (com s’esdevé quan un tros de paper és cremat, que quan totes les altres espurnes han corregut cap als extrems i han mort, una última clara i petita espurna apareix i corre al darrera) que una soltera d’alta estirp fa el viatge fins a Convento Velho. Ella havia estat, fa temps, companya de jocs, amiga, i dama d’honor d’una jove princesa de Portugal. Així que fa camí cap a1 convent mira al seu voltant per veure la vista de tots costats. A dintre de l’edifici una germana la condueix a la galeria i a la placa que porta el nom de la princesa que ella havia servit, i la deixa, conscient del seu desig d’estar sola.\nA poc a poc una filera de records passa pel cap petit i venerable a sota la mantellina d’encaix negre j assenteix amb reconeixement amigable. L’amiga fidel i confident mira l’elevada vida matrimonial amb l’escollit consort reial. Repassa els esdeveniment feliços i els desenganys: coronacions, jubileus, intrigues de palau i guerres, el naixement de l’hereu al tro, les aliances de les noves generacions de prínceps i princeses, l’auge i el declini de les dinasties. La vella dama recordarà com, un cop, per les marques de la tela, es van fer presagis; ara podrà comparar l’acompliment dels presagis, sospirant una mica i somrient una mica. Cada tela amb la seva placa amb el nom té una història, i cadascuna ha estat establerta en fidelitat a la història. Però enmig de la llarga filera hi penja una tela que difereix de les altres. El marc és tan fi i tan feixuc com les altres, i amb el mateix orgull porta la placa d’or amb la corona reial. Però en aquesta placa no hi ha nom inscrit, i el lli dintre del marc és blanc corn la neu de punta a punta, una pàgina en blanc.\nUs prego, bona gent que voleu sentir contar històries: mireu aquesra pàgina i reconegueu la saviesa de la meva àvia i de totes les dones contistes! Perquè arnb quina lleialtat eterna i incondicional aquesta tela ha estat inserida en la filera! Les contistes mateixes abans de retirar el vel de les seves cares emmudeixen. Perquè si el papà i la mamà reials que un dia van ordenar que aquesta tela fos emmarcada i penjada. No haguessin tingut la tradició de lleialtat a les seves venes, l’haurien poguda deixar fora. És davant d’aquesta peça de fil blanc que les velles princeses de Portugal (sàvies de món, reines sofertes, esposes i mares) i les seves velles companyes i dames d’honor s’han estat més sovint palplantades.\nÉs davant de la pàgina en blanc que les monges, joves i grans, amb la mare abadessa mateixa, s’endinsen en el més pregon pensament.\n(Traducció de Neus Carbonell)\nAutor Susanna PalauPublicat el 15 març, 2015 12 juny, 2018 Categories Escrits


Operacións Bàsiques al Laboratori Químic. Dessecació. Procediment\n8.2 dessecaciÓ > 8.2.3 procediment\n8.2.1 Fonament de la tècnica\n8.2.2 Tipus de dessecació\n8.2.4 Agents dessecants\n8.2.5 Riscos i normes de seguretat\n8.2.3.1 Dessecació de sòlids\nLes mostres sòlides que són estables pel que fa a la temperatura i humides d’aigua es poden assecar en una estufa elèctrica amb regulador de la temperatura\t . Un cop polvoritzades finament es col·loquen en un vidre de rellotge i s’escalfen a 105 °C, a menys que la composició especial de la mostra ho impedeixi, fins a obtenir pes constant. Generalment es necessiten un mínim de dues hores per assecar una mostra de 5 a 10 g.\nSi la substància que es vol assecar és inestable pel que fa a la temperatura s’utilitzen els dessecadors de buit amb un agent deshidratant o estufes de buit , que permeten treballar a baixa temperatura. La substància, sobre un vidre de rellotge i tapada amb un film foradat, es col·loca en el dessecador que conté l’agent deshidratant i es fa el buit. L’operació, que finalitza quan el pes de la substància es manté constant, sol durar bastant de temps.\nEls dessecants més habituals utilitzats en els dessecadors són el pentòxid de fòsfor, el clorur de calci granulat, l’àcid sulfúric concentrat i el gel de sílice. Restes de dissolvents com l’èter dietílic, el cloroform, el tetraclorur de carboni, el benzè, el toluè, etc., es poden assecar utilitzant parafina com a dessecant.\nSi el sòlid conté traces d’una mescla, el millor és col·locar en el dessecador diferents recipients amb els dessecants adequats. Per exemple, si una mostra està humida i conté àcid clorhídric, en el dessecador s’hauran de posar dos recipients: un amb gel de sílice (per eliminar l’aigua) i un altre amb KOH (pel HCl).\nUn dessecador com el de la fotografia permet fer el buit quan es connecta a una trompa d’aigua o una bomba de buit. Si la unió de la base del dessecador amb la tapa és esmerilada s’hi ha de posar un lubricant de manera que es pugui obrir lliscant lateralment un cop trencat el buit. A l’interior es col·loca la mostra en presència d’un agent dessecant (situat a sota de la placa de porcellana). Si es vol fer el buit a l’interior és convenient tapar la mostra amb un paper de filtre o film que s’ajusti a la boca del recipient i al qual s’hagin fet una sèrie de forats per deixar passar l’aire i evitar projeccions del sòlid en fer el buit o bé en obrir el dessecador.\n8.2.3.2 Dessecació de líquids\n8.2.3.2.1 Assecatge de dissolucions\nPer assecar dissolucions, es tracten durant un període de 10-15 minuts amb un agent deshidratant. Després es procedeix a la separació del dessecant de la solució per un procés de filtració a través d’un filtre de plecs. Els dessecants més habituals són sals inorgàniques que incorporen aigua de cristal·lització en la seva estructura. Les més emprades són Na2SO4, CaCl2 i MgSO4.\n8.3.2.2.2 Assecatge de líquids purs o dissolvents\nPer obtenir un dissolvent anhidre, un procediment eficaç és afegir al dissolvent un deshidratant, portar-lo a reflux i destil·lar-lo després. Aquest procés depèn de la naturalesa del dissolvent i està descrit per a cadascun d’ells en diferents manuals; però en general, com a deshidratant, a part dels dessecants ordinaris, s’utilitzen també sodi metàl·lic (en especial per eliminar petites quantitats d’aigua d’alcans, hidrocarburs aromàtics com ara benzè, toluè, etc., èter dietílic i d’altres èters) o l’hidrur de calci (CaH2). Aquests dos agents són d’utilització perillosa i per assegurar que el dissolvent conté poca aigua, convé fer un assecatge previ amb un agent menys actiu i més econòmic com ara el CaCl2 o el MgSO4.\nEls líquids també poden assecar-se amb tamisos moleculars, que s’utilitzen així mateix per conservar sec un dissolvent assecat prèviament.