Visita al Campament dels Presos del Parc Natural de Llevant – Rellevant.cat\nAquest passat dissabte, acompanyats per en Jaume Morey visitàrem les runes del Campament del Presos, camp de concentració franquista creat per a la construcció d’un camí per accedir a la Talaia Moreia, on es volia instal·lar un canó.\nJaume Morey, autor de dos llibres sobre la Guerra Civil a Artà i un sobre el Campament dels Presos, ens ha fet una presentació del context històric plena de dades i imatges que ens han ajudat a situar-mos. La seva investigació del Campament dels Presos el dugué a entrevistar a alguns dels presos i soldats que hi passaren per conèixer la història de primera mà. També ens va contar els motius pels quals han quedat vestigis del seu pas per l’Alqueria Vella a diferència d’altres camps d’arreu d’Espanya, així com les dures condicions de vida i feina dels presos.\nDesprés hem fet un recorregut a peu pel Parc per veure els diferents llocs on hi queden restes del pas dels presos: on vivien, on agafaven l’aigua per beure, el camí què feren, la ferreria on duien a arreglar les seves eines, …\n3 d'abril de 2019 Parc natural de la Península de Llevant Natura Deixa un comentari


Ensenyament - Ajuntament de Pals\nSou aquí: ÀREES Ensenyament\nTelèfon: 972 63 61 61\nL'Àrea d’Ensenyament promou i impulsa l’acció educativa local, vetllant per què l’oferta s’adeqüi a les necessitats del municipi, d’acord a les competències que la Llei d’Educació de Catalunya confereix als ajuntaments, i atenent les demandes i propostes de la comunitat educativa i de la ciutadania.\nLes competències obligatòries i voluntàries que assumeix actualment l’Ajuntament de Pals són:\nEscola Bressol Quermany Petit.\nLlar d’infants per a primer cicle d’educació infantil (nens de 4 mesos a 2 anys), de titularitat municipal.\nGestió indirecta. La gestió directa ha estat contractada a la cooperativa Suara Serveis, amb suport i supervisió de l’Àrea d’Ensenyament.\nEscola de segon cicle d’educació infantil i d’educació primària (nens de 3 a 12 anys), titularitat del Departament d’Ensenyament.\nL’Àrea d’Ensenyament s’ocupa del manteniment de les instal·lacions, presta - en coordinació amb la direcció del centre - els serveis socials necessaris, i actua com a suport organitzatiu i econòmic al desenvolupament de les activitats previstes al programa educatiu de l’escola.\nConsells Escolars de Centre.\nL’Ajuntament de Pals està representat als Consells Escolars del CEIP Quermany i l’Escola Bressol Quermany Petit, que són els òrgans representatius de tota la comunitat educativa, on es debat i aprova el projecte educatiu, la programació anual i totes aquelles qüestions relatives a l’organització i bon funcionament de les escoles.\nL’Ajuntament organitza els Casals d’Estiu per a nens de 3 a 14 anys.\nOrganització d’activitats de lleure, educatives i de suport al desenvolupament de la infància.\nCol·laboració amb les ampas i altres entitats que vetllin per la qualitat del sistema educatiu, el benestar de la infància i realitzin activitats per als nens o de suport a les famílies.\nAtenció específica als infants en situacions de risc social (des de l’Àrea d’Acció Social)\nAdreça: c/ Quermany s/n -17256 - PALS Tel. 972 667 298\nCentre públic d’educació infantil i primària. Titularitat del Departament d’Ensenyament\nAdreça: c/ Aniceta Figueras, 14 -17256 - PALS\nWeb: www.xtec.cat/ceipquermany (properament www.escolaquermany.cat)\nDirectora: Judit Albert i Planas\nDe dilluns a dijous de 9 h a 13 h i els divendres de 9 h a 11:45 h\nNúmero Codi de barres Ceip Quermany : 9099921002999026233 entitat Nº 0262233\nNúmero del codi de barres del menjador: 90999210029990165598\nCodi Consell Comarcal: 0165598 Ref centre: 14\nAMPA WEB: www.ampaquermany.cat


Cap Vermell - Entrevista a Llorenç Panadero\nGabellí, té 52 anys i viu devora el teatre. Ha pintat tota la vida. De fet als 24 anys ja va guanyar el premi local del concurs de pintura Vila de Capdepera. Per a ell és una necessitat tenir un pinzell en les seves mans, tot i que problemes de salut li han dificultat la continuïtat creativa.\n- Llorenç, com comences a pintar?\n- Això ja me ve de petit. Recordo que quan tenia devers 9 anys pujàvem al castell amb l’escola i ens deien “pintau el que volgueu”, jo vaig anar a l’església i vaig pintar un quadre que hi havia allà i vaig guanyar. Però vaig estar un llarg temps que no vaig pintar, perquè estava malalt, però ja recuperat he tornat a tenir la necessitat de pintar...\n- Qui te va ajudar a començar una altra vegada?\n- Jo mateix. Vaig començar i vaig veure que m’anava bé i m’agradava, me trobava bé.\n- Tu creus que pots viure de la pintura?\n- Home hauria de trobar algú que me digués “pinta i jo et vendré els quadres”, però, no sé, per ara no ho crec.\n- D’on te surt aquesta necessitat per pintar?\n- Pintat, però pintar! Ja sigui dilluns , dimarts, diumenge... fins a tard! Per jo és com una medicació, ho necessit. Si no pinto avui no passa res, però si no pinto un altre ja tinc la necessitat, he de pintar.\n- El tema teu gira al voltant fantasies d’animals...\n- Si, m’agrada pintar diferents parts, ara un cap, una cara, els ulls diferents... jugar amb les formes.\n- Quin és el pintor que més t’ha influenciat? O què més t’agrada?\n- En Picasso.\n- I el color també és característic dels teus quadres...\n- Els trec fent feina, ja de petit m’anava molt bé treure colors. Vaig estar un mesos a l’església e Capdepera pintant i vaig aprendre molt amb els colors. M'encarregaren fer els estucs que simulen el marbre de els columnes.\n- Ara on fas feina?\n- No faig feina, som pensionista.\n- Bé però pintes...\n- De brotxa gorda no. Pinto quadres, m’hi dedico a pintar.\nMoltes gràcies, Llorenç\nQuedau tots convidats a veure la feina que presenta en Llorenç al Centre Cap Vermell


Decepció a Copenhaguen | DIARI DE MIQUEL ICETA\n← L’esperada reforma de l’impost de successions\nUna reflexió impertinent →\nDecepció a Copenhaguen\nSi fa dies ens acomiadàvem de Jordi Solé Tura i Pedro Altares, aquesta setmana ho hem de fer d’Albert Ràfols-Casamada, pintor, escriptor, mestre i també militant socialista. Podeu llegir els articles que sobre ell han escrit Catalina Serra a El País i Josep M. Cadena a El Periódico de Catalunya. I a sota d’aquestes línies hi trobareu una obra seva, litografia original del llibre “Els Estatuts de Catalunya” publicat per Edicions Curiosa de Barcelona el 1986 i un poema seu que porta el títol, precisament, de “La forma del poema”.\nTambé és moment de recordar tres conciutadans nostres que segueixen segrestats al desert, acompanyant les seves famílies en aquest difícil moment i donant suport a la feina dels governs per alliberar-los, tal com reclama aquest article de Xavier Rius Sant publicat a El Punt.\nDissabte vaig compartir amb els membres del Consell de la Federació de Barcelona del PSC un anàlisi de la situació política, i us convido a llegir la versió sense corregir de la meva intervenció.\nAquest compromís amb la meva federació, em va impedir d’assistir a la commemoració del 650è aniversari de la Generalitat. En el decurs d’aquell acte es va produir una important intervenció del President Montilla que us convido a llegir.\nLa intervenció del President s’inscriu també en el context d’incertesa sobre el futur del nostre Estatut a causa del recurs d’inconstitucionalitat presentat pel PP. Podeu resseguir el fil que va des de la declaració del President a Maià de Montcal en l’acte de record a Ernest Lluch, l’editorial conjunt de dotze diaris catalans “La dignitat de Catalunya“, la intervenció del President a Madrid amb motiu de la seva presència al Fòrum d’Europa Press i el seu article “Defensa y elogio de la Constitución” publicat precisament el passat 6 de desembre. La intervenció d’ahir culmina la seva reflexió. Espero que sigui escoltada, entesa i atesa.\nLa societat catalana ha seguit mostrant el seu suport al camí traçat pel President com ho demostren els recents pronunciaments del Cercle d’Economia en el document “L’Estatut de Catalunya. Responsabilitat política i esperit constitucional” i de la Societat Barcelonesa d’Amics del País presidida per Miquel Roca. Podeu llegir diferents cròniques que s’en fan ressò: la de José Rico a El Periódico de Catalunya, Josep Gisbert a La Vanguardia, Jesús García a El País i Isabel García Pagán a La Vanguardia.\nLa celebració diumenge passat de les consultes sobre la independència organitzades pels independentistes han proporcionat una nova ocasió per tal de reflexionar sobre la inquietud de la societat catalana a propòsit de l’autogovern. Podeu comprovar-ho en els editorials d’El País, La Vanguardia i El Periódico de Catalunya.\nEl dia després de les consultes es va produir un trist episodi de divisió (ni el primer ni l’últim) entre els seus organitzadors. Podeu llegir al respecte les cròniques de Vicenç Relats a l’Avui, Daniel G. Sastre a El Mundo i José Rico a El Periódico de Catalunya.\nTambé tenen gran interès algunes de les reflexions que s’han produït després de celebrades les consultes: Joan Tapia “Som allà on érem”, Kepa Aulestia “Democracia retorcida”, Enric Company “Una gran campanya de ‘agitprop'”, Lluís Foix “Las emociones y los intereses”, Joan Tapia “Els referèndums no canvien el consens” i Margarita Rivière “La factura catalana”.\nCal agrair que personalitats tan vinculades al procés d’elaboració de la Constitució de 1978 com José Antonio González Casanova no deixin de denunciar l’intent d’imposar la seva visió d’Espanya per part d’aquells que el 1978 s’oposaven a la inclusió del terme “nacionalitats” o votaven en contra del Títol VIIIè de la nostra Carta Magna.\nDels articles sobre el debat de fons vull destacar els de Ferran Mascarell “Una nación en busca de Estado” i “A qui sumar i com sumar?” i el de Joan Ferran “El talón de Aquiles del soberanismo”. Personalment crec que la nació catalana ha de trobar el seu Estat en l’Espanya de les Autonomies i, encara millor, en l’Estat federal que estem construint. I que la passió dels socialistes és sumar tots aquells que no volen ser dividits pels seus diferents graus d’identificació nacional. El nostre model per aprofundir en l’autogovern de Catalunya és la via estatutària, la via constitucional. Nosaltres no esperem el moment propici per trencar amb Espanya, tal com esperen els sobiranistes d’Artur Mas. Nosaltres volem vertebrar una àmplia majoria al voltant de la defensa de l’autogovern, de l’apreci per la llengua i la cultura catalanes, de la llibertat d’emprar cadascú la llengua que vulgui, d’ajudar tothom a dominar les dues llengües oficials del nostre país. Volem unir i no dividir. Volem sumar i multiplicar.\nTambé és molt rellevant des d’aquest punt de vista la reflexió més aviat adreçada a la resta d’Espanya per part de Vicenç Navarro en el seu article “Viva la España plural”.\nTambé ha estat molt destacat aquesta setmana el debat al voltant de la reforma de l’Impost de Successions, de la que parlava Núria Bosch en el seu article publicat a Público. Finalment, dimecres va arribar l’esperat acord que va comptar dijous al Parlament amb el suport dels tres grups que formen part del govern i el vot favorable també del grup mixt.\nLa reforma aprovada es pot resumir de la següent manera : se suprimeix l’impost per a les classes mitges i treballadores, es rebaixa l’impost a les classes mitges altes i es manté substancialment l’impost per a les grans herències. Aproximadament un 94% dels contribuents no pagaran res per aquest impost.\nUs recomano que llegiu la descripció de la reforma i d’un powerpoint explicatiu del Departament d’Economia. Us pot interessar també l’argumentari distribuït pel PSC.\nDivendres es va debatre al Parlament de Catalunya l’admissió a tràmit de la Iniciativa Legislativa Popular per promoure la prohibició les curses de braus a Catalunya. 67 diputats i diputades van votar a favor de l’admissió de la ILP, 59 ho van fer en contra i 5 s’hi van abstenir. Per tant la ILP ha estat admesa al tràmit parlamentari i serà per tant debatuda en ponència, Comissió i en el propi Ple del Parlament a partir de les esmenes que presentin els diversos grups parlamentaris.\nEl PSC va fer pública la següent declaració, un cop conegut el resultat de la votació:\n“El grup parlamentari Socialistes-Ciutadans pel canvi vol manifestar el seu respecte per la Iniciativa Legislativa Popular debatuda avui i el vot majoritari dels Diputats i Diputades del Parlament de Catalunya que ha decidit admetre-la a tràmit”.\n“En el si del nostre Grup es troben representades totes les sensibilitats, però possiblement és majoritària la posició contrària a la prohibició. En tot cas, rebutgem tota interpretació identitària d’aquesta votació. Tots els diputats socialistes i de ciutadans pel canvi, hagi estat el que hagi estat el sentit del seu vot, respectem totes les posicions, totes les creences, tots els sentiments, totes les tradicions, tots els símbols”.\n“Per això nosaltres seguirem treballant per arribar a espais de trobada on hi càpiga tothom, des del màxim respecte als animals fins a la reticència a prohibir allò que no agrada a tothom. Intentarem que el debat que a partir d’ara seguirà a la Cambra, serveixi per unir i no per excloure, i contribueixi a millorar la llei catalana de protecció dels animals”.\nSobre el debat parlamentari i el seu resultat us recomano que llegiu els editorials de La Vanguardia, El Periódico de Catalunya i El País, així com l’article de Juan José López Burniol.\nUs convido a llegir l’editorial d’El Periódico de Catalunya “Final d’any feliç en infraestructures“, les cròniques de Fernando Garea a El País i Fidel Masreal a El Periódico de Catalunya sobre l’error de CiU i PNB que va portar-los a donar el seu suport a la reforma de la LOFCA i, per tant, al nou sistema de finançament autonòmic, i tres cròniques aparegudes en dies successius a El Periódico de Catalunya sobre un presumpte cas de finançament irregular d’Unió Democràtica de Catalunya, la de J.G. Albalat “El fiscal investiga pagaments irregulars d’Unió per mitjà d’una fundació“, J. G. Albalat “El Govern sol·licita la dissolució de la fundació vinculada a Unió” i J.G. Albalat i Salvador Sabrià “La fundació que va pagar serveis d’Unió també li va cedir 8 locals“.\nPer passar als temes referits a la política espanyola us recomano que llegiu l’article que em va publicar dijous l’ABC “La irresponsabilidad del PP“. Trobareu molt interessants les cròniques de Gonzalo López Alba “Melancólicos y oportunistas” i Luis Rodríguez Aizpeolea “Zapatero y Rajoy rompen puentes”. En la crònica de Patricia Martín podreu llegir com “La nova llei de l’avortament surt del Congrés sense sobresalts”. També aquesta setmana s’han produït rellevants i sorprenents notícies sobre fusions entre cadenes de televisió. Això juntament amb la reforma de TVE, que la priva d’accedir al mercat de la publicitat, el panorama audiovisual espanyol canviarà de dalt a baix. Com diu sovint Miguel Angel Aguilar, “veremos”.\nSobre la situació econòmica espanyola us convido a llegir els articles d’Amparo Estrada “¿Pueden los empresarios con Díaz Ferrán?”, Angel Laborda “Precios, salarios y empleo: triángulo descompuesto” i Antoni Espasa i Emiliano Carluccio “La economía española en 2010”.\nAmb reflexions econòmiques de caràcter més general us recomano l’editorial d’El País “Frenar los excesos” i els articles de Joaquín Estefanía “La burbuja de la deuda”, Xavier Vidal-Folch “Arbitros vendidos” (sobre les agències de rating), Paul Krugman “Desastre y negación” (sobre la necessitat d’aprendre de l’actual crisi financera per tal que no es reprodueixi en el futur) i Josu Jon Imaz “¿Por qué tememos a la sostenibilidad?”.\nUs recomano molt especialment dues reflexions sobre la necessitat d’introduir un impost sobre les transaccions financeres. Les de Joaquín Estefanía a “La ‘zona Tobin'” i Carlos Arenillas “¿Se deberían pagar impuestos por consumir productos financieros?”.\nTrobareu d’interès l’article de Francisco Balaguer sobre l’agressió a Silvio Berlusconi “El color de la agresión”. I l’article de Miguel Angel Aguilar “La ‘pax’ europea”.\nSobre la política als Estats Units us recomano els articles de Josep Borrell “El Nobel d’Obama i la ‘pax americana'” i Vicenç Navarro “La reforma sanitaria de Obama”.\nNo us perdeu les reflexions de Iunis Al-Khatib, president de la Mitja Lluna Roja palestina, entrevistat a l’Avui per Raül García, i les contingudes en els articles de Luis Yáñez-Barnuevo “Honduras, el daño está hecho” i Luis Sepúlveda “¿Quién ganó las elecciones en Chile?”.\nSobre el desgraciat referèndum suís, podeu llegir els articles de Juan José Tamayo “Rebuig suís als minarets”, Saïd El Kadaoui Mussaoui “Minaretes y civilizaciones” i Jorge Sampaio “Educación para la diversidad”.\nEn referència a Internet, el seu impacte i els debats que genera, no us perdeu els articles d’Antoni Gutiérrez-Rubí “Face to face(book)” i José Andrés Torres Mora “Menos virtudes y más virtuosos”.\nPerò sens dubte la notícia més important de la setmana ha estat la decepció de la Cimera de Copenhaguen contra el canvi climàtic. Al respecte podeu llegir l’article de Kofi Annan “El reto de Copenhague”, l’entrevista a Teresa Ribera, Secretària d’Estat pel canvi climàtic, que li fa Pedro Cáceres a El Mundo, l’article de Daniel Innerarity “Justicia climática”, el de Mikhaïl Gorbatxov “Nous valors de Copenhaguen”, la crònica de C. A. a El País “Copenhague: dos años para un paso atrás“, l’article de Joaquín Nieto “Cambiar las políticas, no el clima” i els editorials d’El País “La cumbre parió un ratón“, La Vanguardia “Acuerdo decepcionante” i El Periódico de Catalunya “Males notícies de Copenhaguen“.\nI acabo com he començat, despedint un altre dels grans, en aquest cas, l’economista Paul Samuelson de qui tants articles he anat recomanant al llarg dels anys. Podeu llegir els obituaris que li han dedicat Ricard González a El Mundo i Joaquín Estefanía a El País.\nI acabo. Els propers dos diumenges no faré l’actualització setmanal del diari. Si passa alguna cosa molt important faré potser alguna breu entrada. Però aprofito avui per desitjar-vos a tots i a totes unes bones festes i un magnífic 2010, que serà sens dubte un any trepidant, emocionant i decisiu.\nI m’arrisco a recomanar-vos com a nadala una broma d’Stephen Fry que aprofundeix en el caràcter escatològic de la nostra cultura popular a partir de la figura del caganer, del “caga, Tió” i del bon desig “Menja bé i caga fort”. Veieu-lo en aquest breu tall d’un programa concurs anglès que he descobert a YouTube gràcies a la meva germana. Fins l’any que ve!\n“Perles” del programa Polònia emès el 17 de desembre, resum crític realitzat per Núria Iceta. Podeu trobar totes les Perles del Polònia aquí, amb imatges, vídeos i tot.\n– El gag nadalenc… Mariano incitat per la gran Alícia fa de caganer en un pessebre vivent : ˮMariano, el año pasado el caganer que más se vendió fue el de Obama, y míralo hoy… un par de semanas y te vengo a buscar, au, Bon Nadal!” I recordeu la cançó… ˮperò sobretot hi ha dʼhaver-hi, hi ha dʼhaver-hi un caganer!”\n– El Rei saluda als telespectadors dʼEuskal Telebista que, per primer cop, podrna veure el seu discurs nadalenc: ˮBuenos noches, vascos y vascas, Gabon, no sé si me conocéis, soy el jefe del estadoˮ… extraordinària també la intervenció del príncep Felip que pretén fer una demostració de les seves habilitats com a aizkolari amb lʼarbre de Nadal… llàstima que la destral vagi a parar al cap de sa germana Helena…\n– LʼHora del Lector dedicat a lʼexpo del Monzó. Molt millor el programa de debò que es va emetre lʼendemà i lʼexpo a lʼArts Santa Mònica [Terribas, com diu el Monzó del Polònia]\n– Els nostres líders [de tot tipus], proclamant-se a sobre.\n– El nou invent nadalenc dʼICV, el tió sostenible que caga ˮmerda de debò, com nosaltresˮ\n– ZP convençut que això dels referèndums es cosa de ˮquatre gatsˮ, fins que seʼls troba dins el despatx i troba que són molts.\n– Les propostes de Carod ˮEl niño de Cambrilsˮ per establir les noves normes del toreig respectant tot tipus de principis sostenibles, ètics, ecologistes, pacifistes, istes i més istes. El sofert Joan Herrera és qui fa de toro.\nZW 196 Recomanacions d’enllaços al servei de la reflexió i l’acció política i social realitzada pel meu amic Antoni Gutiérrez-Rubí.\nEl Govern va presentar el passat 11 de desembre la pàgina web de la presidència espanyola de la UE, amb continguts íntegres en espanyol, anglès i francès (bona part d’ells els oferirà en català, gallec i basc). La pàgina està dotada d’eines per facilitar el seu ús a les persones amb discapacitats i per ser mostrada en tot tipus d’ordinadors, dispositius mòbils i altres suports amb connexió a Internet. Aquest nou portal vol canalitzar tota la informació generada durant el semestre de mandat espanyol, que començarà l’1 de gener de 2010. Té com a objectiu ser un instrument “útil, de fàcil ús i interactiu”, dirigit a facilitar la tasca dels mitjans de comunicació i a apropar la presidència de l’UE a tots els ciutadans.\nA més de les seccions relacionades amb la UE, la pàgina oferirà informació cultural i turística sobre activitats d’interès, com el Camí de Santiago i l’any Xacobeo, per projectar la imatge d’Espanya a l’exterior. A la pàgina d’inici també es mostra el logotip que Espanya compartirà amb Bèlgica i Hongria, els països que prendran el relleu en la presidència. Per primera vegada en la història de la Unió Europea, hi haurà un logotip comú per al trio de països que presidiran la Unió Europea des de l’1 de gener de 2010 fins al 30 de juny de 2011. Això sí, aquest logo tindrà variacions: el color de las lletres ‘eu’ correspondrà al de la bandera del país que presideixi la Unió en aquell semestre en concret. El logo de la presidència en trio és fruit d’un concurs llançat entre les escoles d’art dels països que ostentaran la presidència de 18 mesos, en el qual Antoine Durieux, un alumne de 23 anys d’una escola d’art de Brussel·les, va resultar ser el guanyador.\nLa Presidència del Consell de la Unió Europea una durada de sis mesos i és duta a terme per tots els països de l’UE des de 1958. És la quarta presidència espanyola de l’UE, anteriorment la va tenir el 1989, el 1995 i el 2002 (es pot accedir aquí als logos de llavors i consultar en aquest enllaç més informació sobre tots els països que han ostentat la presidència, junt amb els logotips, la data i el nom de cada president.\nPosted on diumenge 20 Desembre 2009, in Política. Bookmark the permalink.\tDeixa un comentari.


Palau del Marqués de Villores - Turismo de Sant Mateu\nPalau del Marqués de Villores (s.XVI)\nSituació: Carrer Valencia, 17\nCasa pairal de la família Comí durant l’Edat Mitjana. En el segle XVI, es reformà la façana i el vestíbul seguint els postulats arquitectònics del Renaixement. En el segle XVIII el Palau passà a mans del Marquesat de Villores.\nEn la seua façana destaca una gran portada sobre la qual es veuen les armes de la família, portes i finestres decorades amb xicotetes columnes salomòniques, motius vegetals i animals, i una garita amb una funció més decorativa que defensiva.\nDesprés de la seua reforma, la Casa dels Comí esdevingué la residència més important de Sant Mateu. En 1632, serví d’ hostatge al rei Felip IV, al seu germà l’Infant Cardenal Don Fernando, i al seu fill, l’infant Baltasar Carles i en juliol de 1837, durant la primera guerra carlina, al pretendent Carles Maria Isidre de Borbó i al General Cabrera, el Tigre del Maestrat.


Laura Pinyol - Porno o educació sexual: un debat urgent | NacióDigital\nPorno o educació sexual: un debat urgent\n«És possible que prohibir-lo no sigui una via. Però prevenir-ne els efectes i parlar-ne obertament, potser és una qüestió d'emergència social»\nper Laura Pinyol, 7 d'abril de 2019 a les 20:00 |\nUn de cada quatre nens de deu anys té mòbil a l'edat dels 15 anys, prop del 95% ja en tenen. És cert que hi ha mètodes i filtres de control parental, però és igual de cert que els nadius digitals –la generació que ara és adolescent- té molta més expertesa en aquest medi. Aquesta dada serveix d'avançada per a un tema tabú: l'educació sexual dels preadolescents. Subratllo preadolescents perquè els experts situen a l'edat d'onze anys el primer contacte amb el porno generalista. Generalista, és a dir, qualsevol de les plataformes que emeten milers de vídeos sobre tota mena de pràctiques, gèneres i fetitxes de manera lliure i gratuïta a un sol clic de qualsevol eina amb accés a internet.\nLa Llei Orgànica per a la Millora de la Qualitat Educativa (LOMCE), també coneguda com la Llei Wert, aquell ministre que volia espanyolitzar els nens catalans, va derogar l'any 2013 la Llei d'Educació del 2006 i, per consegüent, l'assignatura de l'Educació per a la Ciutadania, impulsada pel Govern de Zapatero que era la primera que incloïa educació afectiva i sexual a les escoles. No sé si ho recordaran, però la pressió d'aquells anys contra el govern socialista de la mà de la dreta espanyola (aleshores, unida sota el paraigua del PP i esperonada per la Conferència Episcopal Española) era constant i sorollosa.\nAquesta és l'única iniciativa que s'ha impulsat a l'estat espanyol per a l'educació sexual a les escoles. Una mesura que ve recomanada per la UNESCO en les Orientacions tècniques internacionals sobre l'educació en sexualitat, que es van actualitzar l'any passat. A Catalunya, la primera educació sexual s'aborda en les classes de ciències naturals o en l'assignatura de Valors Socials i Cívics que s'imparteix en els alumnes que declinen estudiar religió. A partir de tercer d'ESO (14 i 15 anys) s'expliquen com han de mantenir unes relacions sexuals, segures i sanes. Però a aquesta edat, la majoria dels adolescents catalans ja han tingut un primer contacte amb el porno.\nL'última enquesta sobre salut i hàbits sexuals de l'INE és del 2009 i l'anterior és del 2003. En comparativa, l'edat de la primera relació sexual ha anat disminuint. La mitjana (de fa deu anys) se situava en 18,1, però, en canvi, el Baròmetre Control 2017 (de la marca de condons del mateix nom) en una enquesta online situa la pèrdua de la virginitat als 17,7 anys, però les noies s'inicien abans (el 49,3% té la primera relació entre els 14 i els 17) i el 43% dels nois, també. Però l'ONG SIDA STUDI situava el 2017 en un 72,6% els alumnes de segon cicle d'ESO que han tingut contacte sexual amb parella (masturbació a un altre, sexe oral, petons i carícies i/o penetració anal o vaginal) i el 17,3% els que havien realitzat pràctiques sexuals amb penetració. En el cas de l'alumnat de batxillerat, el 84,9% dels joves han tingut algun contacte sexual i un 34% dels i les joves han mantingut relacions sexuals amb penetració alguna vegada a la vida.\nLes dades només corroboren una realitat: el primer contacte amb el sexe de molts adolescents és la pornografia. Davant d'això, l'accés lliure i gratuït a la pornografia hauria de ser un debat públic i polític. El Govern espanyol –en funcions- ha anunciat a través del Ministeri d'Educació que, en coordinació amb el Ministeri de Sanitat, vol derogar la LOMCE i impulsar una matèria d'educació sexual, que no ha estat definida.\nUn model a tenir en compte és el que impulsa el govern de Navarra amb l'Skolae que presenta l'aprenentatge de la sexualitat, el bon tracte, l'autoconeixement, el respecte per la diversitat i la prevenció de les violències masclistes; i que ha estat una diana de crítiques continuades per part del PP.\nEl cas és que la societat ha de ser capaç d'entomar aquest debat: com eduquem per la sexualitat afectiva? Com prevenim l'accés al porno que no deixa de ser una realitat desvirtuada i fal·laç de la sexualitat adulta?\nMentre ens refugiem en el tabú de no afrontar aquests debats incòmodes, cada dia, milers de continguts propaguen la idea d'un porno centrat en els desitjos masculins, d'un mascle alfa, on la dona és vexada i sexualment explotada per satisfer-los, vector de la transmissió de tots els estereotips masclistes, on sovint els homes forcen les dones i això esdevé un clixé de fantasia sexual, amb pràctiques poc fidels a la realitat i cànons estètics que determinen conductes posteriors.\nÉs possible que prohibir-lo no sigui una via. Però prevenir-ne els efectes i parlar-ne obertament, potser és una qüestió d'emergència social. Podem fer veure que el porno no existeix però per cada 4 pel·lícules convencionals que es filmen, se n'enregistren 11 de pornogràfiques, segons xifres de les productores de Hollywood.\nI des d'una perspectiva feminista, a cada clic, perdem l'oportunitat de presentar una alternativa al porno mainstream que és un "mata i degolla" de tots els discursos que fem des del políticament correcte.\nPer Carme pm el 8 d'abril de 2019 a les 09:39\nAquest model Skolae de Navarra els hi ensenyen a tocar-se als 6 anys, els hi diuen que l'homosexualitat no s'hi neix, sinó que un es fa homosexual per voluntat pròpia (exactament la mateixa opinió anticientífica que tenia la inquisició), etc. De fet, Skole ho és tot menys un programa neutre d'educació sexual. És un programa per fer introduir des de petits les esbojarrades teories anticientífiques i d'odi a l'altre sexe que tenen les feministes més radicals (i que estan a tots els governs). Probablement a qui ens escandalitza més son als que som esquerrans i lliurepensadors/es.


Als anys setanta, el CN Mataró de waterpolo és un equip "ascensor" • Iluro Sport\nIluroSport » Als anys setanta, el CN Mataró de waterpolo és un equip “ascensor”\nRecords… núm 144\nEn el número anterior parlàvem d’alguns triomfs en futbol de l’Iluro SC sobre un equip que portava el nom de Catalunya als anys vint. Ara farem un salt de mig segle en el temps per recordar un triomf sobre un altre Catalunya en un altre esport. Eren uns temps en què en l’esport del waterpolo encara no hi havia competició de lliga a escala estatal… El mes de març de l’any 1974, i tal com havíem vist en el “Records 37”, l’equip mataroní havia aconseguit conservar la màxima categoria catalana superant en un dramàtic partit de promoció del CN Banyoles i afrontava una nova temporada entre els millors.\nPere Robert debuta amb la selecció estatal absoluta\nEl fet més destacat d’aquell estiu del 1974 va ser la presència del jugador mataroní Pere Robert amb l’equip estatal júnior, que va guanyar tornejos a França, Alemanya i Anglaterra. La seva categoria no va passar desapercebuda a ningú i menys al seleccionador Sr. Brascó, i aquell mateix estiu ja va ser cridat a un “stage” amb la selecció absoluta i posteriorment va debutar amb la selecció espanyola en els Campionats d’Europa.\nPere Robert quan va debutar amb la selecció absoluta/ Foto: Llibre “Història de la natació esportiva a Mataró”\nAixí el jove jugador mataroní, amb prou feines 18 anys, rebia ja el bateig a nivell internacional absolut en uns moments en què el waterpolo espanyol començava a ficar el nas entre els més destacats, amb el millor equip que havia tingut fins aquells moments. Ho va demostrar a Viena en els europeus quan Espanya va acabar en la setena plaça, guanyant a Alemanya, empatant amb Holanda i Itàlia, perdent ajustadament amb Iugoslàvia (7-6) i Romania (5-4), i només amb derrotes més àmplies davant Hongria que seria la campiona (8-2) i la URSS (9-5).\nPere Robert era l’únic jugador de la selecció que no jugava en un equip de Barcelona capital i amb la seva inclusió a la selecció ja veia possible el somni de ser olímpic, que veuria complert uns anys més tard.\nSituació complicada a tres jornades del final\nEvidentment Pere Robert ja era l’objectiu de molts equips, però de moment va continuar lligat al CN Mataró, que tenia en portes una difícil temporada en el campionat de Catalunya de 1a Categoria, on els mataronins s’havien d’enfrontar amb Montjuïc, Barceloneta, Atlètic, CN Barcelona, Manresa, Terrassa, Catalunya, Martorell i Poble Nou.\nAbans de l’inici de la temporada durant uns anys es va fer tradicional la celebració del “Trofeu Penya La Grada” a la piscina municipal. En la segona edició el CN Mataró va superar el CN Sabadell en la semifinal i va perdre en la final davant el CN Atlétic.\nEl podi del Trofeu La Grada del 1974, amb Lluís Garcia el capità mataroní a l’esquerra / Foto: Ilurosport, Santi Carreras\nEls mataronins van debutar a la lliga amb una contundent derrota davant del CN Barcelona (14-3), en un partit on, amb l’absència de Robert, es va veure que important era la presència de l’internacional a les files locals. Però la seva reaparició davant del Montjuïc tampoc va servir per encaminar bé la marxa de l’equip mataroní que fins a la jornada quinzena només va poder superar el Poble Nou (8-7), aconseguint a part tres empats.\nAixò va deixar l’equip en l’última posició a falta de tres partits per al final del campionat, amb 20 punts, mentre que Martorell en tenia 21, Poble Nou 22, i Atlético i Catalunya 23. S’ha de dir que en aquells temps es donaven 3 punts per la victòria, dos per l’empat i 1 per la derrota.\nEl CN Mataró havia d’anar a la piscina del Poble Nou, rebre el Catalunya i visitar el Manresa. La cosa estava molt complicada per evitar una de les dues places de descens. Però en l’antepenúltim partit es va guanyar 3-4 a la piscina del Poble Nou en un matx dramàtic resolt amb dos gols de Viladevall en el darrer quart i es veia a prop el miracle.\nVictòria decisiva sobre el Catalunya\nLa decisió havia d’arribar en el cap de setmana dels dies 20 i 21 de desembre. El dissabte es va rebre a la piscina municipal el Catalunya. Després d’uns inicis plens de nervis, a poc a poc l’equip es va anar centrant, i amb gran defensa i velocitat a la contra es va resoldre el partit amb dos parcials favorables al segon i tercer quarts. Va acabar amb un marcador de 6-4, que igualava el golaverage particular entre els dos equips. Havien jugat Ramon Puigderrajols a la porteria, el capità Lluís García (1), Viladevall, l’altre veterà (3), Masriera, Serra, Robert, Joan Garcia –que ja havia estat cridat a la selecció estatal juvenil– (1), Viñallonga, Gil i Xavier Tarrés. L’entrenador era Josep Giménez.\nQuedava un altre partit, però aquella victòria va resultar decisiva, perquè el diumenge quan es jugava a Manresa ja se sabia que el Poble Nou havia perdut i junt amb el Martorell baixaven de categoria. Encara s’hauria pogut salvar la promoció, no obstant això el golaverage general va donar avantatge al Catalunya. Va ser una llàstima perquè només amb un gol més en el penúltim partit s’hauria evitat la promoció.\nLa promoció aquesta vegada no porta sort\nA causa de la reducció de nombre d’equips de la màxima categoria el partit de promoció es va haver de jugar contra el campió de 2a Categoria, que era el CN Banyoles, el mateix equip al qual s’havia derrotat la temporada anterior. El partit es va jugar a la piscina Sant Jordi de Barcelona el dia 4 de gener de 1975. Els del Pla de l’Estany van adaptar-se millor a les dimensions de la piscina, van controlar molt bé a Robert, i van emportar-se el partit per 3-4, gràcies a un parcial de 0-3 al tercer quart, que va capgirar un 2-1 favorable. El darrer quart va ser una lluita infructuosa contra el rellotge i el CN Mataró va perdre la categoria. En 28 minuts va explotar el globus de la il·lusió que s’havia inflat en els darrers partits del campionat.\nRobert subcampió d’Europa júnior i bronze mediterrani\nPere Robert, tot i el descens de l’equip, va continuar sent cridat a la selecció espanyola, i amb ella va obtenir un subcampionat d’Europa júnior a Suècia, caient només per un mínim 4-5 davant l’URSS. Posteriorment, també va guanyar una medalla de bronze a Argel en els Jocs del Mediterrani, superant Grècia en el partit pel bronze.\nNova promoció fallida\nLa nova temporada 1975-76 a 2a Categoria no era fàcil perquè entre els equips hi havia noms com Mediterrani, Sabadell i Sant Andreu, a part del Poble Nou i Martorell, que havien baixat junt amb els mataronins.\nQuan ja havia començat la temporada Josep Giménez va deixar l’equip, que comptava amb els mateixos jugadors de la temporada anterior, i va ser contractat l’hongarès Tibor Berkessi que agafava l’equip situat en segon lloc darrere del Martorell. Tot i una important victòria per 8-7 davant del líder no se’l va poder avançar i el CN Mataró va acabar en segona plaça, que era premiat amb una nova promoció, en aquesta ocasió per pujar.\nEl rival era l’Atlètic, club que encara estava separat del Barceloneta, que havia estat el penúltim de 1a, i el partit es va jugar a la piscina Folch i Torres del Montjuïc. Pere Robert era absent per una malaltia que el va tenir apartat durant un temps de les piscines, i el retorn de Mateu Jaumandreu, que havia estat al Montjuïc unes temporades, no va servir per contrarestar la superioritat barcelonina. Al final s’arribà amb 3-6 i l’equip va haver de jugar una temporada més a 2a Categoria.\nCampions la temporada 1976-77 i ascens a 1a\nDurant l’estiu un recuperat Robert ja va tornar a la selecció júnior i va obtenir la medalla de bronze als Campionats d’Europa.\nAmb aquest “reforç” l’equip afrontava amb moltes ganes la nova temporada 1976-77 i aquestes ganes es van reflectir als resultats. Només amb una sola derrota a Sabadell, els mataronins van obtenir l’ascens, en acabar campions amb 40 punts, per davant de Sabadell, Mediterrani, Banyoles, Sant Andreu, Poble Nou, Horta i Badalona.\nCom es pot veure no era fàcil aquesta categoria, amb equips que no tardarien a estar al nivell més alt… però l’entrenador Berkessi va treure bon suc d’un equip format per Bernat Batlle, Lluís García, Xavier Tarrés, Joan Tarrés, Josep Serra, Pere Robert, Joan García, Mateu Jaumandreu, Joan Gros, Joan Viladevall, Joan Masriera, Joan Viñallonga i David Pascual.\nSubcampions d’Espanya de 3a Categoria\nA l’estiu del 1977, Pere Robert va participar amb la selecció absoluta als Campionats d’Europa on Espanya va acabar en vuitena plaça, i Joan Tarrés va ser cridat a la selecció estatal juvenil.\nEn aquells temps la Real Federación Española anava lluitant per establir una regularitat en els campionats d’àmbit estatal, però de moment es continuaven disputant en format de concentració, mentre la lliga més important era la catalana. El CN Mataró, a l’inici de la temporada 77-78, va participar al Campionat d’Espanya de 3a Categoria. Primer a Bilbao, els dies 2, 3 i 4 de setembre, va superar amb golejades (97 gols a favor i 13 en contra en total) a Larraina, CN Pamplona, Universitario Santiago, Club Campo Bilbao i CD Bilbao. Després a la fase final, disputada a Madrid, l’equip mataroní va acabar en segon lloc. Va guanyar Mediterráneo Málaga, CN Las Palmas, Larraina i Caballa Ceuta, i va empatar a 12 gols davant el Sabadell, però veient-se superat pel golaverage general pels vallesans.\nEl CN Mataró és un equip “ascensor”\nEn l’àmbit català el CN Mataró s’havia convertit en el que es coneixia com un equip “ascensor”, vaja pujant… però també baixant. Aquella temporada 1977-78, pràcticament amb la mateixa plantilla i el mateix entrenador, no es va poder evitar la darrera plaça de la màxima categoria catalana, que suposava el descens, i tampoc es va poder evitar la marxa de Pere Robert al CN Montjuïc a finals d’aquell any 1977.\nRobert poc abans de marxar cap al Montjuïc / Foto: Ilurosport\nJa al tram final de la temporada, el CN Mataró va participar a la 2a Divisió Estatal. Superant la fase prèvia disputada a Martorell, va entrar a la fase final i va acabar en quart lloc per darrere de Sant Andreu, Sabadell i Mediterrani, i per davant de Landaucheta (victòria per 10-4) i Martorell (triomf per 13-8). Tots aquests equips estarien la temporada següent en el campionat de 2a Estatal, que es disputaria ja en format lliga per primera vegada.\nLa competició a nivell català, on el CN Mataró va romandre a la 1a categoria catalana degut a una ampliació, va anar passant a un segon terme, disputant-se a l’inici de la temporada 1978-79. Ja a finals del 1978 el CN Mataró es va veure abocat a una altra promoció, que va perdre davant Mediterrani per 2-3, baixant altra vegada a 2a. Però aquest descens ja va semblar que no tenia tanta trascendència, amb la competició catalana eclipsada per la d’àmbit estatal.\nJoan Viladevall ja era l’entrenador, Lluís García, el capità, havia deixat l’activitat, i també sense Robert ni Jaumandreu, s’afrontava una nova etapa amb el CNM situat a 2a Estatal i amb un equip molt renovat. D’això en parlarem més endavant…\npreviousL’Iluro supera una forta crisi i comencen uns magnífics anys vint\nnextEl salt amb perxa una especialitat difícil que ha donat molts èxits a la nostra ciutat


El consum de dades per Internet al setembre puja un 43%\nHi ha hagut també un increment notable del tràfic per Internet mòbil, que aquest mes augmenta un 31,8%\n3 min. Andorra la Vella 26/10/2017 12:48\n651x366 Els abonaments a Internet continuen creixent. / ARXIU ANA Els abonaments a Internet continuen creixent. / ARXIU ANA\nLes dades facilitades aquest dijous pel departament d'Estadística mostren que el tràfic per Internet en GB, al setembre, se situa en 2,35 milions de GB, amb un augment del 43% respecte al mes de setembre de l’any anterior, i continua així la tendència a l'alça. Pel que fa al tràfic nacional, ha estat de 361.887 GB, un 15,4% del total (descens del 8,1%) i pel que fa al tràfic internacional, ha estat d’1,99 milions de GB, un 84,6% del total. Cal destacar així mateix la variació del tràfic per Internet mòbil, que aquest mes augmenta un 31,8% respecte al setembre del 2016.\nDurant els primers nou mesos de l’any hi ha hagut també un increment en el tràfic per Internet del 44,7%, és a dir: el tràfic nacional ha pujat un 26,4%, el tràfic internacional un 50,9% i el tràfic per Internet mòbil un 46,3%. També creixen segons les dades acumulades dels darrers dotze mesos, període en què el tràfic per Internet en GB creix un 35,6% Pel que fa al tràfic nacional, ha estat de 5,85 milions de GB, un 22,8% del total, i quant al tràfic internacional, ha estat de 19,78 milions de GB, un 77,2% del total.\nDurant els primers nou mesos d'enguany, en comparació al mateix període de l’any anterior, hi ha hagut un descens en telefonia fixa (1,3% menys). Per contra, hi ha hagut un augment en telefonia mòbil (7%) i en els abonats a Internet de banda ampla (5,9%).\nQuant als abonaments per servei, les dades mitjanes dels darrers dotze mesos se situen en 46.778 abonats per a la telefonia fixa, amb una davallada de l'1,2% respecte al període anterior. Pel que fa a la telefonia mòbil, se situen en 76.652 abonats, amb un cfeixement del 6,9% i per a Internet de banda ampla se situen en 32.549 abonats (augment del 5,9%)\nBaixada de les temperatures per un nou embossament d'aire fred


Agost de 2015 – Pere Montalà Vicens\nCoses que no he entès mai de Barcelona ciutat i rodalia.\nExcloent un lapsus d’un any i mig a la Marina de Guerra Espanyola per collons, des dels 18 anys que visc a Barcelona ciutat i sempre m’he preguntat sobre algunes qüestions que no em deixen de sorprendre.\nPrimera: Per què a Barcelona només es diu “moll” al “roger” (nom amb què és conegut a la meva comarca natal), quan és sabut per a tothom que els peixos en surten tots de molls, del mar?\nSegona: Per què al xai li diuen “bé” i a la vaca no li diuen “mú”?\nTercera: Per què a Barcelona als homes i dones se’ls hi diu –sense excepció- senyors i senyores? És que es consideren superiors?\nQuarta: En gairebé tot el referent al menjar, s’utilitza el diminutiu. Alguns exemples: cerveseta, talladet, cafetonet, bistequet, costelleta, patateta, olivetes, macarronets, arrosset, … Per què? Eh?\nCinquena: Per què gaire bé ningú diu l’hora en català i si la dic jo, és rar el barceloní o barcelonina que no ha de començar a fer càlculs complicats per entendre’m? Ai las.\nSisena: Un barceloní o barcelonina, si no fa un “viatja” no fa vacances i no ho entenc, perquè prou que deixa de treballar tres setmanes o un mes com la majoria. Tocat els collons! Per què?\nSetena: Per què no els hi agrada que els diguin esquena-freds, pixa-pins, fangues o xaves, si s’ho mereixen d’allò més?\nVuitena: Per què es preocupen tant del temps si gairebé tots i totes treballen sota cobert?\nNovena: Per què molts s’han fet seu el disbarat de dir “em dónes” (traducció del “me das” que utilitzant tots els que parlen castellà) quan compren coses de poc valor, i que malgrat això sempre els hi cobren? Us ho juro: ells diuen “donem” i l’altre els hi cobra i no es queixen. Absurd.\nDesena: Per què caminen tan ràpid? Són impossibles de seguir.


aniversaris « ø!\nDurant uns dies no aconsegueixo entendre la utilitat que tenen els regals, ho trobo una cosa absurda que la gent valori les amistats per coses materials que es donen quasi obligatòriament. Mai he demanat a ningú que em regali res, quan dic mai em refereixo des de que tinc un ús de la raó coherent amb el que penso. Aquest any, pel meu aniversari no vaig rebre res i estic la mar de feliç per que per fi els meus amics ho han entés. No necessito que se’m demostri el fervor amigal a base de regals, si no de bones converses, confiança i aconteixements.\nMoralment no em veig obligat a actuar com em dicta lo socialment ben vist, les meves màximes no entendran aquesta necessitat imposada i que no sé qui se la va inventar. Si algú pensa alguna vegada en regalar-me quelcom, que sigui original i que vagi més enllà del materialisme purament simbólic que t’obliga a retornar-li tard o d’hora. Que em regali la mort… així podré agrair-li tota la vida.\n4 comentaris Posted in etica, reflexions Tagged aniversaris, coses, moral, mort, regals, societat


ARA MATEIX: i van 100 jocs literaris al nostre racó!\ni van 100 jocs literaris al nostre racó!\nEl blog Tens un racó dalt del món (http://jmtibau.blogspot.com) arriba avui al 100è joc literari, i per a celebrar-ho em plau col.laborar amb el següent text, que és el fragment inicial del llibre el títol i l'autor del qual haureu d'endevinar.\n"Al contrari del Nil, que es pot baixar a mercè del corrent o remuntar per mitjà de les veles, el Tigris és un riu de direcció única. A Mesopotàmia, els vents, com les aigües, van de muntanya cap a mar, mai cap a l’interior, fins el punt que les barques han de carregar ases i muls en el viatge d’anada perquè a la tornada, convertides en closques vacil.lants i pusil.lànimes, les puguin remolcar per camins de sirga fins a la vila on tenen l’atracador.\nA l’extrem nord, al lloc on neix, el Tigris indòmit davalla entre les roques i només alguns barquers armenis gosen navegar-hi, amb els ulls clavats en el borbolleig de les aigües traïdores. En aquesta estranya artèria, els navegants no s’entrecreuen mai, ningú no passa davant de l’altre i no s’intercanvien salutacions ni consignes. És per això que hom té la impressió embriagadora que navega sol, sense esperit protector i sense altra escorta que les palmeres de les vores."\nEstà escrit, doncs. I us regalo aquesta pista:\nL'he triat perquè és una persona que ha conegut la vida en països diversos, que ha conviscut amb cultures d'origens dispars, que ha patit l'enfrontament entre posicionaments religiosos i culturals, i que ha sabut recollir l'esperit de la Mediterrània. I encara de postres, una foto, relacionada amb un dels seus llibres.\nUs prego, que, si de cas voleu fer algun comentari, no poseu la vostra solució aquí, espatllaria el joc. Si de cas, puc contestar amb sí o no, determinades preguntes. I si resulta difícil, puc penjar alguna pista més, ajuts no us en faltaran.\nTrobareu les instruccions per a participar en aquest joc a Tens un racó dalt del món (http://jmtibau.blogspot.com\nHe de fer algunes comprovacions per acabar-me'n d'assegurar, però em sembla que vaig bastant ben encaminat de per on va la cosa..\nSuperZel, thanks a lot pels pel post anterior i pel que has penjat al patimpatam sobre el tema ensenyament. Així sabem una mica de què va.\nla pregunta és ... estic bo ??? ... salut\nLa meva neta Tamara que avui compleix deu anys em diu que si poseu El Petit Princep, ella us l'endivinarà... Que més endavant també voldrà participar-hi i que el que ella posarà no l'endevinareu, per que serà dels que llegeix ara i vosaltres no sou tant nens per recular... Com xalarà em diu. Que gaudiu tots d'aquest dia, Anton.\nBufa! em faràs rumiar!\nDoncs no ho tinc clar, no.\nSóc a 22... encara em queda molt...\nOstres... ni idea... passaré en segona ronda, que ara duia una bona ratxa :-))\nRes... segueixo totalment perduda...\nCrec tenir l'autor (almenys m'ho sembla)... però la obra, nanai...\nSe m'està resistint!\nEm sembla que hauràs de posar alguna pisteta extra... si no, ho veig molt negre :-(\n"I si resulta difícil, puc penjar alguna pista més, ajuts no us en faltaran" (Zel)\nJo també vaig molt perduda, molt em temo...


Les claus de l'Ensino Lugo 74-89 Spar Girona - esmaixada.cat\nRepassem les claus de l’Ensino Lugo 74-89 Spar Girona.\nL’Spar Girona supera a un molt bon Ensino Lugo que ha plantat cara fins el darrer instant tot i la diferència al marcador.\nFont: Líder Redacción.\nVictòria enganyosa de l’Spar Girona(74-89) en un duel molt complicat davant l’Ensino Lugo. Les d’Alfred Julbe han aprofitat el segon període per aconseguir una diferència còmode i fàcil de gestionar durant gran part de la segona part. Entrats en el darrer període, el conjunt gallec ha fet un parcial de 14-5 que ha posat la por al cos a un Uni Girona que ha tirat de qualitat i veterania per recuperar la distància que havien obtingut a la primera part.\nEl partit d’avui tenia un valor sentimental alt per Helena Oma. La jugadora de Terrassa, fins fa menys de dues setmanes, formava part de la disciplina gironina però amb uns minuts residuals i sense poder mostrar tot el seu potencial. En 30 minuts, Helena Oma ha fet 4 punts, ha capturat 4 rebots i ha repartit 4 assistències.\nFINAL | #LFEndesa J25 | @EnsinoLugoCB 74 - 89 Spar @unigirona\n📸 Líder Lugo\n🔴⚫ #SomhiUni #TenyoroUni pic.twitter.com/OTuDGISInI\n— Spar Girona (@unigirona) February 14, 2021\nInici eclipsat per Vega Gimeno\nLa jugadora local és una de les líders del conjunt gallec tal i com s’ha pogut veure al llarg de la temporada. I, avui, ha seguit assumint part d’aquest rol que es comparteix amb Merrit Hempe i Aleksandra Stanacev. Vega Gimeno se’n ha anat fins els 9 punts en els primers 10 minuts de partit amb un gran encert de cara a cistella fallant dos dels sis tirs provats i fent suar de valent al joc interior de l’Uni Girona per treure alguna cosa positiva dels seus atacs juntament amb la seva companya de batalla, Hempe. Amb només el primer quart jugat, Vega Gimeno se’n ha anat fins a 8 dígits de valoració i sumant en molts intangibles del joc, com de costum.\nGimeno no només destacada per la seva aportació ofensiva i rebotejadora, sinó és un clar símbol del que és caràcter, lideratge i experiència dins el nostre bàsquet.\nL’Spar Girona activa la maquinària al segon període\nLes jugadores d’Alfred Julbe s’han posat mans a la feina en els segons deu minuts després d’un inici dur amb un plantejament molt correcte de l’Ensino Lugo. Entre Pao Ferrari, que ha anotat dos triples claus per iniciar el gran parcial que obert distància en els dos equips, i l’aportació de jugadores suplents com Elonu o Labuckiene. Res fora de l’habitual en els partits del conjunt català però decisiu per deixar mig sentenciat el partit amb tota la segona part per jugar.\nL’encert exterior que ha tingut l’Uni Girona(6/11 en T3) en el dia d’avui ha portat de corcoll a un Ensino Lugo que ha volgut repetir la gesta de l’any passat sense molt èxit tot i lluitar fins l’últim segon. L’esmentada Pao Ferrari i peces clau com Laia Palau o Frida Eldebrink també han vist cistella des de la línia de tres.\nRelated TopicsEnsino Lugofeaturedlf endesaSpar GironaUni Girona


Experiència 014: JOVES PEL CAMÍ RAL (Associació Catalana Cases de Colònies) |\nExperiència 014: JOVES PEL CAMÍ RAL (Associació Catalana Cases de Colònies)\nThis entry was posted on Novembre 26, 2012, in Medi Ambient and tagged Joves. Bookmark the permalink.\tDeixa un comentari\nCompromís amb la recuperació històrica del territori durant les vacances\nEn el marc de les activitats de vacances, un grup de joves del municipi de Begues participa en les tasques de recuperació de l’Antic camí Ral que passava pel municipi. El coneixment del seu entorn, eix principal del projecte, s’ha realitzat des de diferents vessants: el cultural, l’arquitectònic, històric, de riquesa ambiental….\nA partir del treball coordinat amb diferents entitats locals han realitzat treballs d’arranjament de camins, de reconstrucció de parets de pedra seca i cabanes de pastor, construcció de vedrunes de conills, neteja de sotabosc, representacions teatrals de possibles passatges qüotidians que es donaven en el camí, neteja de coves amb restes prehistòriques….\nUn treball multidisciplinar en el marc d’un projecte transversal: Joves pel Camí Ral\nDes d’aleshores, cada any els grups de joves pregunten a les escoles i entitats del municipi quins recursos necessiten per poder-los construir i lliurar-los-hi durant l’inici del curs. D’aquesta manera, contribueixen a millorar la tasca educativa al seu poble.\nEl projecte ha comptat amb la participació i col·laboració del Centre d’Estudis Beguetans en el marc del seu projecte Construccions en Pedra Seca: un valor per manternir, el Col·lectiu per la investigació de la Prehistòria i l’Arqueologa del Garraf i l’Ordal (CIPAG), el Projecte Educatiu de Begues.\nAquesta extensa col·laboració fa d’aquest projecte un èxit en quant a la participació i coordinació del teixit social, i alhora ha servit per donar a conèixer entre els joves possibilitats associatives en el seu territori, i ha contribuit a anar TEIXINT una societat compromesa entre els joves del municipi.\nFitxa resum: Joves pel Camí Ral / Jóvenes por el Camino Ral (castellano)\n« Experiència 013: TOQUEM FUSTA (El Grup de Polinyà)\nExperiència 015: NIT DE REIS (Centre d’Esplai Infantil i Juvenil Mowgli i Club d’Esplai El Tricicle) »\nObertes les inscripcions a les #colònies d'estiu d' @elperiodico i Fundeslplai. Nois i noies gaudiran d’esports, p… twitter.com/i/web/status/1… 30 minutes ago


Sant Tornem-hi: de juny 2015\nEscrit per en Xavier Rull a les 18:35 Cap comentari:\nLa conferència del president Mas a Molins de Rei (20-6-2015) ha sigut un cop d'efecte. Fa temps que penso que en Mas està dos nivells per sobre de la resta de polítics: a més d'estar molt preparat per a governar (i per a dur Catalunya a la independència), té capacitat d'iniciativa i lideratge i domina els tempos. Ara s'ha tornat a veure.\nTothom especulava que en Mas volia fer una llista a l'entorn seu. En aquesta operació, bandejaria les sigles (CiU) i inclouria alguns independents. El bandeig de les sigles tenia raó de ser, en part, perquè ja no captiven (per les retallades, per la corrupció, etc.).\nAra en Mas ho ha capgirat: proposa que les entitats sobiranistes promoguin la llista electoral amb independents, a la qual ell s'ofereix per a sumar-s'hi; i -atenció- no necessàriament liderant-la. Aquesta darrera idea, ja apuntada a la conferència d'en Mas passat el 9-N, ha quedat marcada ara en vermell en el calendari polític.\nA això cal sumar-hi el cop de destral efectuat contra Unió dos dies abans. De fet, fixeu-vos que l'estratègia d'en Mas deixava sense efecte la pregunta trampa d'en Duran fos quin fos el resultat. En efecte, si guanyava el "no" impulsat pels independentistes, Unió havia de sumar-se al projecte d'en Mas (fos el que fos: llista presidencial, llista transversal d'entitats...). Havent guanyat el "sí" impulsat per en Duran, com que és un fre el procés sobiranista, en Mas pot fer igualment una llista d'entitats, a la qual se sumarà el sector independentista d'Unió. Quina gran jugada d'escacs!\nAmb la seva proposta de llista d'entitats totalment transversal ideològicament i la defenestració d'en Duran en Mas mata uns quants pardals d'un tret.\nPrimer: els sobiranistes que aspiraven a la unió política de cara a les eleccions del 27-S, ja la tenen. Aquests saben que és ERC qui no va voler anar junt amb en Mas. Si ara ERC torna a refusar el nou projecte, penso que serà castigada pels sobiranistes (inclosos molts votants i fins i tot militants d'ERC) que volen una confluència electoral.\nSegon: els sobiranistes hipermotivats que es queixaven que els partits (sobretot ERC, CDC i UDC, però potser també la CUP) no s'haguessin entès a l'hora de confeccionar una llista transversal i que demanaven que l'ANC, Òmnium i l'AMI fessin aquesta llista, ja tenen una proposta en aquesta línia. Si volien castigar els partits per la desunió mitjançant una llista d'entitats, ara ja la tenen (amb la diferència que en Mas i els seus no seran castigats, car seran dins aquesta llista).\nTercer: els militants d'ERC que sembren la desconfiança envers en Mas ja no podran tornar a fer-ho. Ja no podran augmentar que en Mas va de bracet amb en Duran. Se'ls ha acabat un mantra (que era més una cortina de fum per a no reconèixer que en Mas estava anant més enllà del que ERC creia que aniria en el tema nacional).\nI quart, els podemites que volen "acabar amb en Mas" (són paraules textuals) per ser de dretes i neoliberal, el seu discurs es marceix. Ara no podran criticar una candidatura partidista de dretes (CiU), si de cas haurien de criticar una llista formada amb gent que ve de fora dels partits (i on hi haurà, és clar, en Mas i algun representant de CDC i d'UDC). El seu discurs contra els partits de dretes es fondrà com un bolado quan el dirigeixin contra la llista transversal de les entitats. Oimés quan la candidatura serà sobretot civil (més que no pas de partits), és a dir, serà un instrument de "nova política", contra la qual els podemites no podran llançar les seves crítiques.\nA tot això cal sumar-hi que la majoria de gent veu en Mas com un polític sòlid, que -atenció- fa el que diu que farà, a diferència de la majoria de polítics (evidentment la majoria de polítics espanyols rarament fan el que diuen que faran, però això també ho trobem a Catalunya: ERC durant el tripartit, ara na Colau -ja està incomplint el seu programa electoral-, també Ciutadans...).\nPer a acabar, vull quedar-me en un detall. El mateix dia que en Mas feia la conferència a Molins de Rei, també tenia lloc el Consell Nacional d'UDC i, una mica abans, un altre acte intern d'ERC. En el cas d'UDC només cal veure com el duranisme s'engoleix a si mateix mentre en Mas arrenca el vol amb el turbo posat (per usar una metàfora dita pel mateix Mas). El cas d'ERC encara és més cridaner: a les notícies de TV3 es podia sentir com proclamaven n'Oriol Junqueras "candidat a la presidència de la Generalitat" (un organisme de l'autonomia espanyola) "per Esquerra Republicana de Catalunya" (un partit, és a dir, vella política). Mentre que en Mas proposava assolir la independència (fer una salt qualitatiu) amb una llista transversal i cívica (per tant no partidista: o sigui, nova política). Quina diferència de nivell! A quina distància d'altura es troba en Mas respecte d'en Junqueras!\nEscrit per en Xavier Rull a les 17:07 2 comentaris:\nEtiquetes de coments: Artur Mas, independència\nLa pregunta d'Unió és una burla.\nA hores d'ara, a pocs mesos de les eleccions plebiscitàries (27-S), tots els electors catalans haurien de saber què proposa cada partit sobre la independència. La majoria ja ho han explicitat (a favor o en contra), però manca ICV-EUiA (i el colauisme) i manca UDC.\nDoncs bé: la pregunta sotmesa a la militància per part de la direcció d'UDC, envitricollada, és una burla. Perquè està pensada perquè, sigui quin sigui el resultat, la direcció del partit tingui l'excusa per a oposar-se a la independència. Pretendre vincular la independència amb el manteniment de la legalitat és un subterfugi per a evitar la independència, perquè tothom sap que una declaració d'independència implica un canvi de legalitat.\nO hi ha una revolta interna a UDC, o els de CDC abandona UDC de cara al 27-S, i la bona gent d'UDC independentista es passa a CDC. Si en Duran vol defensar una posició antiindependentista, que UDC es presenti sola a veure quants diputats treu. Serà la prova del cotó que UDC no ha volgut superar mai, escudat sota les faldilles de CDC.\nEscrit per en Xavier Rull a les 13:38 1 comentari:\nEtiquetes de coments: independentisme, Unió Democràtica de Catalunya


El Prat al Día: La Banda de Música del Prat participarà a xarxa d'arts escèniques amateurs Espai A\nLa Banda de Música del Prat participarà a xarxa d'arts escèniques amateurs Espai A\nLa Banda de Música del Prat, es un dels tres grups de música que ha estat escollit per a participar a la quarta edició del circuit d’arts escèniques amateurs Espai A, a la que hi hauran un total de 15 espais, 20 espectacles i més de 50 actuacions, l'entitat musical pratenca oferirà tres concerts.\nLa agrupació municipal pratenca donarà el tret de sortida a les actuacions el proper diumenge, 1 de febrer, a l’Ateneu de Torrelles de Llobregat on a les 18:00h, presentarà l’espectacle A ritme de boleros i tangos.\nL’Espai A, un circuit d’arts escèniques amateurs creat el 2011, uneix esforços de diversos agents culturals del país, amb el suport del Departament de Cultura, a través de la Direcció General de Cultura Popular, Associacionisme i Acció Culturals.\nCoordinat per la Federació d’Ateneus de Catalunya i amb la col·laboració de Moviment Coral Català, Federació de Grups Amateurs de Teatre de Catalunya, Federació Catalana de Societats Musicals i Agrupament d’Esbarts Dansaires, l’Espai A genera des de fa quatre anys un circuit estable per als espectacles amateurs.\nEn aquesta quarta edició s’han superat les seixanta actuacions que seran vistes durant els propers tres mesos a gairebé una vintena d’ateneus del país. Així, l’Espai A dota de contingut els ateneus de Catalunya amb els espectacles seleccionats a partir de criteris de qualitat artística. El seu objectiu és posar a l’abast del públic general produccions de nivell dins els àmbits del teatre, del cant, de la dansa i de la música, i potenciar i impulsar la creació de nous públics, augmentar l’ús dels espais escènics dels ateneus i oferir nous canals per l’explotació de les produccions amateurs.\nAntonio Gallego , Portavoz adjunto del PP\nLa Banda de Música del Prat participarà a xarxa d'...\nInauguració Plaça Catalunya.


Una veïna de Torelló, discriminada en un CAP per haver-se adreçat al metge en català\nLa Plataforma per la Llengua considera inadmissible que hom no pugui ser atès en català en un centre sanitari\nSandra Vaqué, veïna de Torelló, ha fet arribar a la Plataforma per la Llengua una queixa arran d’una agressió lingüística que ha sofert aquest matí al centre d’atenció primària d’aquest municipi. Un pediatre substitut li ha dit que parlés en castellà tan bon punt l’ha saludat. El doctor en qüestió, quan li ha sentit dir ‘bon dia’, li ha etzibat, en castellà: ‘Aquí es parla en espanyol. Perquè som a Espanya, no?’ En vista de la incredulitat de la mare de la pacient, el doctor ha insistit: ‘Dic que això és Espanya. O és que som a Anglaterra?’ Vaqué li ha respost, en espanyol, que la nena s’expressava millor en català i li ha demanat si li permetia de parlar-hi. Però la resposta ha estat igualment contundent: ‘Està bé, els deixo triar: o parlen en espanyol o parlen en anglès, què prefereixen?’\nLa Plataforma per la Llengua s’ha posat immediatament a disposició de la dona per assessorar-la en la tramitació de la denúncia al CAP. L’administració i qualsevol treballador contractat tenen l’obligació de respectar els drets lingüístics i garantir l’atenció tant en català com en castellà. Així mateix, segons l’article 32 de l’estatut, no hi pot haver discriminació per l’ús de cap de les dues llengües.\nVaqué explica que no l’ha pas molestada haver de parlar en espanyol, però que l’exigència i les formes han estat massa violentes perquè els fets quedin en no res.\nLa Plataforma per la Llengua considera que és un fet intolerable i, apel·lant a l’article 6 de l’estatut, demana a l’administració que prengui les mesures necessàries per a facilitar a aquesta dona el dret d’expressar-se en català. La plataforma troba, a més, que aquesta situació és especialment greu en un centre d’atenció primària.


Cambray aposta per "eliminar les diferències" entre concertada i pública amb millor finançament\nPublicat 30/06/2021 09:34CET\nDefensa retirar les mascaretes a les aules al més aviat possible\nEl conseller d'Educació de la Generalitat, Josep González-Cambray, ha apostat per millorar el finançament de les escoles concertades "per eliminar les diferències" entre els centres subjectes a aquest règim i els de titularitat pública.\nEn una entrevista a 'La Vanguardia' aquest dimecres, que ha recollit Europa Press, ha explicat que l'objectiu del departament és "anar avançant perquè ambdues titularitats tinguin les mateixes condicions", tant per a les famílies com per als docents.\nPreguntat per si això suposa eliminar les quotes per a les famílies, ha dit: "Aquest no és un objectiu d'avui per demà, però sí, millorarem el finançament per eliminar les diferències".\nD'una banda --ha detallat-- la Generalitat millorarà el finançament de l'escola concertada per "garantir la distribució equilibrada de l'alumnat vulnerable", amb una partida econòmica per a aquest col·lectiu al Pressupost de 2022.\n"D'altra banda, ens agradaria avançar cap a una foto final en la qual totes les escoles del país, públiques i concertades, tinguessin les mateixes condicions", ha destacat.\nPreguntat per si el president de la Generalitat, Pere Aragonès, s'ha compromès a augmentar el pressupost de la Conselleria, ha dit: "No, no encara. Estem executant el de 2021".\nEL CURS AL SETEMBRE\nAl setembre, el curs es reprendrà amb grups estables de convivència com a mesura enfront del Covid-19, però els estudiants ja es podran barrejar al pati i "no caldrà prendre la temperatura ni netejar tant, encara que sí ventilar".\nSi la immunització avança --ha explicat el conseller-- les famílies "podran anar entrant als centres", on es vacunarà als adolescents en cas que la vacunació a aquest col·lectiu comenci després que arranqui el curs.\nSobre les mascaretes a les aules, ha defensat retirar-les al més aviat possible: "Necessitem veure'ls les cares", i ha destacat que la Conselleria de Salut sempre s'ha mostrat receptiva davant les peticions del seu departament.\nTambé ha assegurat que la salut mental dels joves és una prioritat per al Govern en aquesta legislatura, un assumpte que estan treballant amb Salut per tal de posar en marxa "formació per a docents i punts d'atenció per a alumnes".\nLOMLOE I FP\nGonzález-Cambray ha assegurat que el nivell educatiu "està igual que abans de la pandèmia" i ha informat que la Generalitat mantindrà els 8.300 treballadors que ha contractat com reforç.\nPreguntat per si està d'acord amb què els alumnes passin de curs encara que tinguin suspesos, com preveu la LOMLOE, ha contestat: "Si la flexibilització de l'avaluació hi ajuda i això ho decideix un claustre, estem d'acord. Les repeticions tampoc donen els resultats desitjats".\nSobre la nova llei de la FP, ha ressaltat que la Conselleria està contenta amb el contingut de la norma: "Ja havíem fet una agència de FP. I l'altra aposta és la formació dual. El proper curs tots els instituts que ofereixin estudis de FP hauran de també oferir dual. Abans de la pandèmia estàvem a un 18%".


B&B Le Terrazze sul Mare Melito Di Porto Salvo Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Fratelli Rosselli 22, Melito Di Porto Salvo, Melito Di Porto Salvo, Itàlia, 89063 - Veure al mapa\nHabitació Doble amb Vista sobre la Ciutat - Planta Superior (Double Room with City View - Top Floor)\nMés informació sobre B&B Le Terrazze sul Mare\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, B&B Le Terrazze sul Mare és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Melito Di Porto Salvo. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nB&B Le Terrazze sul Mare ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, aparcacotxes són només algunes de les comoditats que fan que B&B Le Terrazze sul Mare sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nL'ambient de B&B Le Terrazze sul Mare es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, escriptori, balcó/terrassa, despertador són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com platja privada, centre esportiu, buceig, pesca, solàrium. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, B&B Le Terrazze sul Mare no troba competidors en cap categoria.\nCal que informeu el Le Terrazze sul Mare Rooms de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Al Prat de Llobregat estan projectats més de 5.500 habitatges nous\nA Gavà, el Prat o la colònia Güell, entre d'altres, estan projectats desenes de milers de pisos que topen amb el rebuig dels veïns i amb la necessitat de conservar zones verdes per fer front a la crisi climàtica\nBerta Solanas/Cori Calero 12/05/2022 - 20.07 Actualitzat 12/05/2022 - 20.06\nVeïns del Baix Llobregat estan en peu de guerra contra grans projectes urbanístics que estaven aturats i ara es reactiven, i que afecten terreny agrícola o forestal.\nAlguns estan projectats des dels anys 70, però la crisi del 2008 els va frenar. És el cas del Pla de Ponent, amb prop de 5.000 pisos previstos a Gavà; igual que al nord del Prat o a la colònia Güell, on el projecte que hi ha suposaria triplicar-hi la població.\nEn una comarca ja molt densament poblada, els veïns no es resignen a perdre els últims espais sense urbanitzar que hi queden.\nTot i les mobilitzacions que demanen aturar la construcció dels pisos, ni la Generalitat ni l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) aposten per fer-ho.\nUna contradicció de les administracions amb les recomanacions que les Nacions Unides fan gairebé in extremis: que cal conservar les poques zones verdes que queden si volem fer front a la crisi climàtica.\nLes diferents parts en parlen en aquest vídeo:\nLa plataforma SOS Baix Llobregat i l'Hospitalet no és nova, ni tampoc la demanda d'una moratòria per als projectes urbanístics previstos en aquesta zona, amb un potencial constructiu de desenes de milers d'habitatges.\nL'evidència de la crisi climàtica i l'impacte d'aquests projectes en un territori molt poblat, molt dens i amb poc espai lliure ha fet que, a banda d'accions directes als ajuntaments respectius, els veïns s'adrecin a la Generalitat i a l'AMB com a màxims responsables de la planificació urbanística a Catalunya.\n"És un suïcidi com a societat", alerten des de SOS Baix Llobregat\nJaume Grau, portaveu de la plataforma SOS Baix Llobregat i l'Hospitalet, alerta de les conseqüències de no aturar els projectes:\n"Aquesta lògica urbanística de creixement i d'ocupació del territori s'ha d'aturar.\nPerdre 1.800 hectàrees agrícoles i forestals per fer més ciment, més formigó, amb la despesa energètica, de materials, de destrucció de la connectivitat ecològica, la pèrdua de la capacitat de producció d'aliments dels espais agraris tan valuosos que tenim aquí és un suïcidi com a societat."\nLes respostes de l'administració, però, no van en la línia d'aturar projectes sinó d'intentar, en tot cas, vigilar com es fan a escala urbana, arquitectònica, climàtica, etc.\nAlguns exemples de projectes urbanístics previstos\nEls projectes en qüestió --es poden mirar al mapa interactiu de la web de SOS Baix Llobregat i l'Hospitalet-- estan elaborats amb les condicions del Pla General Metropolità del 76 i molts es van desenvolupar als anys 2000 amb unes lògiques i interessos molt diferents dels d'ara.\nI és ara que, passada --que no superada totalment-- la crisi financera del 2008 i la part més dura de la covid, molts ajuntaments els estan reactivant. Entre els plans previstos hi ha els següents:\nGavà: Pla de Ponent\nHi ha projectats 4.800 pisos en zones properes a la ciutat ja urbanitzada, però, sobretot, en finques agrícoles i forestals.\nJa estan fets els primers 270 pisos. Són de venda i de lloguer, i s'ha obert el període per demanar-ne un.\nEl canvi --fa uns mesos-- a l'alcaldia de Gavà no ha fet canviar ni el projecte ni la seva justificació: la falta d'habitatge a la ciutat.\nEl Prat de Llobregat: ARE Eixample Sud i Eixample Nord\nEn total, més de 5.500 habitatges nous, una part dels quals ja s'estan construint sobre terreny que fins ara era agrícola.\nCornellà de Llobregat: Ribera-Salinas\nÉs l'única zona no urbanitzada de Cornellà, entre la trama urbana i les autopistes, el Llobregat i les vies del tren.\nAra està ocupada per horts (la majoria no legalitzats) que l'Ajuntament preveu canviar per gairebé 2.500 habitatges, una nova estació de Ferrocarrils de la Generalitat i diversos equipaments.\nLa meitat del terreny és municipal i es preveu que el 80% dels pisos siguin protegits.\nGent passejant per terreny no urbanitzat a Cornellà\nSanta Coloma de Cervelló i Sant Boi de Llobregat: entorns de la colònia Güell\nEl projecte (1.350 habitatges) amenaça les zones agrícoles properes. Els veïns de la colònia s'hi oposen perquè suposaria triplicar la població actual i perdre el caràcter de la colònia.\nI la llista continuaria amb Sant Joan Despí, Esplugues, Sant Feliu de Llobregat, Sant Boi de Llobregat, Molins de Rei o la Palma de Cervelló.\nEs poden anul·lar projectes ja aprovats?\nEls que s'oposen als macroprojectes reclamen que s'apliqui una moratòria, com s'ha fet en altres territoris, per, almenys, repensar-los. Però es poden aturar o anul·lar, els projectes ja aprovats?\nLa Generalitat afirma que no pot actuar al Baix Llobregat, com ha fet a l'Alt Pirineu o a la Costa Brava i ara està fent a la resta del litoral català, entre Malgrat i Alcanar, perquè pertany a l'Àrea Metropolitana.\nA més, defensa el nombre de pisos projectats per les necessitats d'habitatge que hi haurà a l'àrea metropolitana els pròxims anys, com justifica Agustí Serra, secretari d'Ordenació del Territori i Urbanisme:\n"El seu desenvolupament no només estava previst fa molt temps sinó que és necessari per cobrir els objectius, les necessitats de població que té l'àrea metropolitana en aquests 20 anys. Un altre tema és com es desenvolupa. I hem de ser exigents, des del punt de vista de la qualitat urbana, de la qualitat arquitectònica, dels estàndards de sostenibilitat, etc."\nLa necessitat d'habitatge --i d'habitatge protegit-- per als veïns és la raó principal per què molts ajuntaments tiren endavant projectes elaborats fa molts anys.\nSOS Baix Llobregat creu que hi ha alternatives. "Els polítics han de respondre al problema de l'habitatge, que és real, però amb actuacions dins de la ciutat consolidada, no ocupant nova ciutat", afirma el portaveu, Jaume Grau.\nRehabilitar en comptes de construir\nTambé ho creu així un dels autors de l'últim informe de l'ONU sobre la crisi climàtica, Jofre Carnicer, que també és professor de la Universitat de Barcelona, investigador CREAF, IRBIO i coautor de l'informe de l'IPCC.\nCarnicer apunta dues raons per fer veure la necessitat de conservar els espais encara buits, sobretot els que envolten els espais més densos i els que són dins les ciutats:\n"Ajuden a suportar millor el canvi climàtic creant microclimes, redueixen la contaminació ambiental, redueixen inundacions, i proveeixen d'aliments a prop d'on més es necessiten."\nI també perquè a la construcció se la considera responsable de més del 20% de les emissions de gasos.\nA més, l'ONU insta el sector a rebaixar les seves emissions a la meitat en la pròxima dècada.\nCarnicer demana apostar per rehabilitar habitatges en comptes de fer-ne de nous. "Una acció clau és limitar el creixement urbanístic i centrar-se en la rehabilitació i en l'ús dels habitatges que no es fan servir. Un nou edifici implica uns 700 quilograms per metre quadrat d'emissions de CO2, rehabilitant un edifici es redueix gairebé a la meitat", comenta.\nA Catalunya hi ha més de 450.000 habitatges buits, la meitat a l'àrea metropolitana.\nOrganitzacions veïnals estan en peu de guerra per la urbanització de zones verdes(CCMA)\nEls riscos que hi veu l'AMB\nTot i això, el model urbanístic de creixement de fa dècades no sembla tenir aturador.\nEn els projectes del Baix Llobregat, la Generalitat ha passat la responsabilitat a l'AMB. I Jordi Sánchez Escrigas, vicepresident d'Urbanisme de l'AMB, apunta les raons que influirien perquè no es reverteixin projectes pensats fa diverses dècades.\nD'una banda, el perill que veuen els ajuntaments si els propietaris dels terrenys els reclamen compensacions en el cas que hi hagi canvis en el planejament i se'ls privi del dret a construir.\nI també la possibilitat que aquests propietaris vagin a la justícia a reclamar els seus drets i, en alguns casos, la llei els hi permetria.\nEl responsable de l'AMB admet que alguns dels projectes que es podrien desenvolupar en els pròxims anys estan fets amb lògiques desfasades, però remarca que l'entitat representa els 36 ajuntaments que la formen:\n"El que no pot fer l'Àrea Metropolitana de Barcelona és imposar un planejament en contra dels ajuntaments."\n"Hi ha un canvi de paradigma evident i és que no es pot créixer trinxant territori, consumint territori i que s'han fet molts plantejaments amb una lògica que avui dia ha de canviar", afegeix.\nCal actuar ara, diuen els experts en canvi climàtic\nI és amb aquesta nova visió de creixement amb què treballa l'AMB ara que s'està elaborant el Pla Director Metropolità. Serà la base de la figura de planejament (Pla d'Ordenació Urbanística Metropolitana) que ha de substituir el Pla General Metropolità (PGM) del 1976.\nEn l'avanç de planejament es preveu declarar com a sectors no urbanitzables 18 zones i així passar del 48 al 52% de zones sense construccions. No obstant això, aquest document no estarà totalment aprovat abans del 2030.\nMassa tard per als experts en canvi climàtic, que reclamen també un canvi en la consideració que tenen per a moltes administracions els espais encara no urbanitzats, com demana Roger Sauquet, professor de la UPC i investigador del grup de recerca Habitar:\n"Aquests espais plens de vegetació han de ser entesos no com un buit urbà sinó al contrari, com un ple que tu necessites com l'aire que respires o com l'aigua que beus."\nEl següent vídeo mostra algunes de les zones afectades:\nL'amenaça no és per la gran quantitat d'habitatges projectats, sinó també per l'ampliació de polígons industrials quan el 30% dels actuals són naus o solars abandonats.\nMedi ambientUrbanisme Crisi climàtica


El nostre pitjor enemic - Jesús M. Tibau\na les de juny 15, 2018\nEl nostre pas mai no és neutre i modifiquem, potser de manera irreversible, el significat del camí; ignorar aquest poder és un recurs infantil o covard.\nPotser aprofita aquestes escletxes d’autoritat per imaginar-se important, per alimentar la il·lusió que el món gira per complaure’l; simular tenir el poder a les mans és una manera antiga d’amagar febleses.\nEl buit té una força desesperada, i quan t’agafa no et deixa anar, com un nàufrag; que tu també t’enfonsis no és el seu problema.\nTrencar un vell costum pot fer-te dubtar, perdre l’equilibri que t’aguantava dalt del fil. Per a alguns la vida és un camí; per a altres, una corda fluixa; i ell sempre ha patit l’estrany vertigen del trapezista.\nJesús M. Tibau 10 de gener de 2021, a les 19:15


Jeanne, Lladre Kamikaze - Página 37\nPàgina 37 de 40 • Comparteixi •\nPàgina 37 de 40 • 1 ... 20 ... 36, 37, 38, 39, 40\nPunts : 2978\npor Nanaa el Dc 7 Set - 16:46\nPunts : 4076\npor NuryMaron el Dc 7 Set - 17:36\nkkj en dvd crec que si que està però en català no, com de costum v.v'\nmira vaig penjar algunes caràtules en el tema aquest, quan vegis un spoiler obre'l\npor Nurietta el Dc 7 Set - 17:38\nm'agraden jo, tant de bo les treguin en català!\npor NuryMaron el Dc 7 Set - 22:45\npuff sii, me'ls compraria enseguida!\npor aяinx el Dc 7 Set - 23:47\njo tmb ^^\npor Nurietta el Dc 7 Set - 23:48\ntant de bo vinguis l'arina al saló del manga i així fiquessin més coses d'ella\npor aяinx el Dc 7 Set - 23:51\npor Cinthiia el Dj 8 Set - 0:11\nJa, a veure si tenim sort.\npor Nurietta el Dj 8 Set - 0:44\nestaria genial! acostumen a portar persones al saló del manga? mai hi he estat\npor Nanaa el Dj 8 Set - 0:56\nl'any pasat va ser el meu primer cop que hi vaig anar i estava tan emocionada amb els de naruto que no em vaig fixar en gaire mes.. ;_;\nTeniu idea de qui ve aquest any? Ö\npor Nurietta el Dj 8 Set - 1:01\ndons ni idea! esperem que avisin aviat! i tens pensat anar?\npor Cinthiia el Dj 8 Set - 1:05\nYo com la nurietta tampoc he estat mai. A veure si podem treure mes informacio.\npor Nurietta el Dj 8 Set - 1:06\nsii tinc ganes d'anar-hi aquest any =)\npor Cinthiia el Dj 8 Set - 1:08\nA veure si podem anar-hi!! estaria molt be!!\npor Nurietta el Dj 8 Set - 1:09\nsii a més crec que pilla en pont així que no hi haurà problema, segur que molta gent del fòrum hi va!!\npor Cinthiia el Dj 8 Set - 1:23\nSi, segurisim!! y ha veure si trobem coses de les series que mes ens agrada\npor aяinx el Dj 8 Set - 10:09\nAquest any va Hiroshi Hirata i Kazue Kato Més info aqui\npor Nurietta el Dj 8 Set - 13:42\nno em sonen gaire! han fet alguna manga així que hagi sortit per aqui?\npor NuryMaron el Dj 8 Set - 15:25\nsii sempre van dibuixants convidats al saló! jo si que hi aniré com ja sabeu.. no em sonen els autors d'aques any :S\npor Nurietta el Dj 8 Set - 15:26\nhi ha anat alguna vegada algun força famos per aqui? que hagi fet algun anime dels k3?\npor Nanaa el Dj 8 Set - 16:10\nJo aquet any hi tronarè a anar, espero que pugui quedar amb en blastilonic (si el rescatem de la reina perill!!) per anar-hi ja que l'any pasat no vam poder!\nVal la pena aguantar durant 4 o 5 hores la pudor a suat que fa tot el personal... hahahah\npor Nurietta el Dj 8 Set - 16:12\nsii? jajaaa quin dia tens pensat anar?\npor Cinthiia el Dj 8 Set - 16:21\njajajaj es veritat a veure si el rescatem i podeu anar tots!!\npor Nurietta el Dj 8 Set - 16:22\ntu cinthia quin dia tens pensat anar-hi? :O\npor Cinthiia el Dj 8 Set - 16:26\nDoncs encara no ho se! i tu nurietta quin dia aniras?


Gran ambient al centre amb la Botiga al Carrer i la Fira de Primavera\nL’institut La Serreta celebra el 25è aniversari amb una festa\nLa intensa calor que va fer dissabte no va impedir que activitats que se celebraven al centre no lluïssin. Tant la Botiga al Carrer, organitzada per Comerç Rubí amb el suport de l’Ajuntament, com la Fira de Primavera, impulsada per l’Associació de Sant Galderic amb la col·laboració del Col·lectiu d’Il·lustradors i Il·lustradores de Rubí, van tenir un gran seguiment.\nL’entitat Rubí Comerç ha fet una valoració molt positiva de l’activitat perquè hi va haver molta gent durant la major part del dia, excepte a les hores del migdia, també quan la calor era més intensa. Les vendes van variar depenent dels comerciants, però l’objectiu principal de l’activitat, que és promocionar el comerç de proximitat, es va complir amb escreix. Fins i tot alguns dels botiguers van explicar a l’entitat que era la millor edició que recorden de la Botiga al Carrer. Les parades es van instal·lar al carrer Francesc Macià i a l’avinguda de Barcelona i es va muntar un escenari a la plaça Doctor Guardiet per als negocis que feien exhibicions.\nPer la seva banda, la presidenta de l’Associació Sant Galderic, Lupe Soriano, està molt satisfeta per com va anar la Fira de Primavera: “Els paradistes estaven molt contents, tot i que va fer molta calor. L’ambient va ser molt agradable, l’escenari que els comerciants havien muntat a la plaça Doctor Guardiet va animar i el cert és que tant per vendes com per ambient estem molt satisfets”. La Fira de Primavera estava dividida en tres espais diferents: la fira amb els artesans, la fira del trasto, amb objectes de segona mà, i la fira d’il·lustradors. En total, més d’una cinquantena de taulells repartits entre la plaça Doctor Guardiet i els carrers propers.\nFesta del Bòjum\nCoincidint amb la Botiga al Carrer i amb la Fira de Primavera, també es va celebrar a la ciutat el 5è aniversari del Bòjum, la figura de cultura popular inspirada en el ja tradicional Bòdum de l’artista Pep Borràs. L’activitat va ser als voltants del Celler dissabte al matí. Les Anades d’Olla, l’entitat impulsora del Bòjum, va preparar diverses activitats per commemorar l’efemèride. El que més va agradar al públic assistent, format principalment per famílies, va ser l’aigua que sortia per la trompa de l’elefant i que va refrescar un ambient que era molt calorós.


Indicadors ITA (80) - Parets del Vallès\nPortada > Transparència > Indicadors ITA (80)\n(Última revisió juny 2022)\nA - Transparència activa i informació sobre la corporació municipal (21)\nA.1. - Publicitat activa sobre càrrecs, personal i retribucions de l'Ajuntament (8)\n01 - Les dades biogràfiques de l’alcalde/essa i dels regidors/es de l'Ajuntament, especificant com a mínim el seu nom i cognoms, càrrec actual, foto, ressenya biogràfica o el seu CV, i també l’adreça electrònica.\n02 - L'agenda institucional de l’alcalde/essa, amb indicació i el detall tant de les activitats que ja s’han dut a terme com de les que estan programades (data, hora, lloc, descripció de l'activitat i participants principals).\n03 - Es publiquen de manera detallada i individualitzada les despeses de viatge de l’alcalde/essa i dels altres càrrecs electes de l'Ajuntament.\n04 - La relació de llocs de treball (RLT) de l'Ajuntament, així com la relació individualitzada de càrrecs (llocs) de confiança o personal eventual, i l'import individual o col·lectiu de les seves retribucions.\n05 - Les dades bàsiques de tots i cada un dels òrgans descentralitzats, ens instrumentals o societats municipals, amb indicació detallada del seu objecte social, així com els enllaços als seus llocs web. L'Ajuntament de Parets del Vallès no disposa d'aquesta tipologia d'organismes dependents.\n06 - La relació de llocs de treball (RLT) o plantilles de personal dels òrgans descentralitzats, ens instrumentals i societats municipals per complet, indicant la denominació dels llocs i les places de cada càrrec de confiança que tenen. L'Ajuntament de Parets del Vallès no disposa d'aquesta tipologia d'organismes dependents.\n07 - Es publiquen les retribucions percebudes pels alts càrrecs (almenys dels càrrecs electes i, si escau, dels directors generals) de l'Ajuntament i dels màxims responsables de les entitats en què aquest participa.\nA.2 - Publicitat activa sobre la planificació, organització i patrimoni de l'Ajuntament (6)\n09 - Els plans i programes anuals i plurianuals municipals en els quals es fixen objectius concrets, així com les activitats, mitjans i temps previst per a la seva consecució, i resultats o grau de consecució d'objectius obtingut.\n10 - Un organigrama actualitzat que permet comprendre l'estructura organitzativa de l’Ajuntament i identificar les persones responsables dels diferents òrgans de govern i les seves funcions respectives.\n11 - Es publica la política o la manera de dur a terme la gestió, la conservació i l'eliminació dels documents i arxius de l'Ajuntament.\n12 - Es publica la relació revisada i/o actualitzada d'immobles (oficines, locals, etc.), tant propis com en règim d'arrendament, ocupats o adscrits a l'Ajuntament, indicant el corresponent règim en cada un d'ells.\n13 - La relació detallada de tots els vehicles oficials (propis, llogats, o cedits) adscrits a l'Ajuntament (inclosos, si escau, els dedicats a serveis públics).\n14 - L'inventari actualitzat de béns i drets e l'Ajuntament de cada un dels tres últims exercicis tancats(en elaboració).\nA.3 - Publicitat activa sobre els òrgans de govern municipals, informes i resolucions judicials (7)\n15 - Existeix i es publica un codi ètic o de bon govern de l'Ajuntament (preferentment adaptat al nou Codi de bon govern local aprovat per unanimitat dels grups polítics a la FEMP).\n18 - Els acords complets de les juntes de govern, i les actes íntegres quan actuïn per delegació del Ple.\n19 - Els arxius d'àudio (podcast) o dels vídeos de les sessions dels plens municipals.\n20 - Les resolucions judicials (amb un enllaç al seu contingut íntegre) que afectin l'Ajuntament (en l'ordre contenciós, laboral, etcètera).\n21 - Les resolucions d'autorització o reconeixement de la compatibilitat i les autoritzacions d'exercici de l'activitat privada a alts càrrecs.\nB - Pàgina web, relacions amb la ciutadania i la societat, i la participació ciutadana (15)\nB.1. - Pàgina web de l'Ajuntament i serveis municipals (8)\n22 - S'ha implantat al web de l'Ajuntament una secció específica en matèria de transparència, o bé l'Ajuntament disposa d’un portal de transparència enllaçat al mateix web municipal.\n23 - El web disposa d’un cercador operatiu i clarament visible.\n24 - El web a la portada disposa d’un mapa web que permet veure en un sol lloc l'estructura dels continguts inclosos i els seus accessos en hipervincle (en elaboració).\n25 - Es publica el catàleg general de serveis municipals, així com les seus dels serveis i equipaments de l'entitat corresponent, amb l'adreça, els horaris d'atenció al públic i els enllaços a les seves pàgines web o adreces electròniques.\n26 - Es publica el catàleg actualitzat dels procediments administratius a disposició de la ciutadania, amb indicació del seu objecte, tràmits, terminis, sentit del silenci administratiu.\n27 - Existeix i s'informa sobre una/es carta/es de serveis municipals, i del grau de compliment dels compromisos que estableix la carta esmentada.\n28 - Existeix i s'anuncia un canal específic de denúncies per a la ciutadania.\n29 - S'informa al web sobre incidències actuals en la prestació dels serveis municipals.\nB.2. - Participació ciutadana i informació d'interès per a la ciutadania (7)\n30 - Es publiquen al web dades o informació estadística sobre les consultes i els suggeriments rebuts de ciutadans o organitzacions.\n31 - Es preveu al web un espai perquè els grups polítics municipals expressin les seves opinions i propostes.\n32 - Hi ha al web el directori d'entitats i associacions de veïns del municipi, i s’hi preveu un espai reservat per a les associacions esmentades.\n33 - Hi ha al web fòrums de discussió, o bé hi ha perfils actius de l’Ajuntament a les xarxes socials.\n34 - Existeix i es publica al web el conjunt de normes que estableixen i regulen els procediments i òrgans perquè els veïns puguin participar de manera efectiva en els assumptes de la vida pública local (Reglament de participació ciutadana o d'altres).\n35 - Existeixen al web els consells municipals i altres canals de participació ciutadana i se n'hi informa.\n36 - El web informa sobre les vies per a la participació ciutadana en l'elaboració dels plans econòmics, sobre polítiques específiques i sobre pressupostos municipals.\nC - Transparència econòmica i financera (11)\nC.1. - Informació comptable i pressupostària (6)\n38 - Les modificacions pressupostàries aprovades pel Ple municipal, o per la Junta de Govern, l'alcalde/essa o el/la regidor/a delegat/ada.\n39 - Els pressupostos dels òrgans descentralitzats, ens instrumentals i societats municipals. L'Ajuntament de Parets del Vallès no disposa d'aquesta tipologia d'organismes dependents.\n40 - L'indicador financer d'autonomia fiscal: Drets reconeguts nets d'ingressos tributaris / Drets reconeguts nets totals.\n41 - L'indicador financer de capacitat o necessitat de finançament en termes d'estabilitat pressupostària (superàvit o dèficit).\n42 - L'entitat informa explícitament al web que publica els seus comptes a la plataforma del Tribunal de Comptes sobre rendició de comptes (rendiciondecuentas.es).\nC.2. - Transparència en els ingressos, despeses i deutes municipals (5)\n43 - Es publiquen els indicadors: a) Ingressos fiscals per habitant (Ingressos tributaris / nbre. habitants); i b) Inversió per habitant (Cap. I a III) x 365 / Drets reconeguts nets)).\n44 - Es publiquen indicadors de despesa per habitant (obligacions reconegudes netes / núm. habitants).\n45 - Es publica la informació sobre el període mitjà de pagament a proveïdors d'acord amb la normativa d'estabilitat pressupostària.\n46 - Es publica l'import del deute públic municipal consolidat i la seva evolució en comparació d'exercicis anteriors.\n47 - Es publiquen els informes d'auditoria de comptes i els de fiscalització per part dels òrgans de control extern (Cambra o Tribunal de Comptes), tant els de l'Ajuntament com els de les entitats del sector públic municipal.\nD - Transparència en les contractacions, convenis, subvencions i costos dels serveis (12)\nD.1. - Contractacions (7)\n48 - Es publica de manera immediata cada un dels contractes (tots els contractes no menors) formalitzats per l’Ajuntament, amb indicació de l'objecte, l'import de licitació i d'adjudicació, el procediment utilitzat.\n49 - Es publiquen periòdicament (com a mínim trimestralment) els contractes menors formalitzats per l'Ajuntament amb informació detallada dels seus imports i adjudicataris (mitjançant un enllaç directe i específic al web).\n50 - Les modificacions dels contractes formalitzats per l'Ajuntament mitjançant un enllaç directe i específic al web).\n52 - Es publiquen les actes de les meses de contractació (mitjançant un enllaç directe i específic al web).\n53 - Les dades estadístiques sobre el percentatge en volum pressupostari dels contractes adjudicats a través de cada un dels procediments previstos en la legislació de contractes del sector públic.\n54 - L'Ajuntament informa explícitament al web que publica els seus contractes a la Plataforma de contractació del sector públic (PCSP) (directament o per agregació a la Plataforma de contractació autonòmica).\nD.2. - Convenis, encàrrecs de gestió i subvencions (3)\n55 - La relació dels convenis i els encàrrecs de gestió subscrits, indicant-hi les parts signants, el seu objecte i, si escau, les obligacions econòmiques convingudes.\n56 - La relació detallada de subvencions i els ajuts públics concedits per l’Ajuntament, amb indicació del seu import, objectiu o finalitat i beneficiaris.\n57 - Es publiquen les assignacions econòmiques que es concedeixen a cada un dels grups polítics municipals.\nD.3. - Subministradors i costos dels serveis (2)\n58 -Es publica la llista o la quantia de les operacions amb els proveïdors, adjudicataris i contractistes més importants de l'Ajuntament.\n59 - Es publica informació sobre el cost efectiu dels serveis prestats per l’Ajuntament (segons la normativa de l'Ordre HAP/2075/2014).\nE - Transparència en matèries d'Urbanisme, Obres Públiques i Medi Ambient (12)\nE.1. - Plans d'ordenació urbana i convenis urbanístics (5)\n60 - Està publicat el Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) i els mapes i plànols que el detallen.\n61 - En relació amb l'àmbit mediambiental es publiquen: a) Les polítiques i programes de l'Ajuntament relatius al medi ambient, així com el seguiment\nInformació contaminació acústica\nInformació contaminació de l'aire\n64 - Informació detallada i precisa sobre els usos i les destinacions del sòl del municipi.\nE.2. - Informacions sobre licitacions d'obres públiques (4)\n65 - Els projectes, els plecs i els criteris de licitació de les obres públiques.\n66 - Les modificacions, els reformats i els complementaris dels projectes de les obres més importants (mitjançant un enllaç directe i específic al web) (si no n'hi ha hagut, s'indicarà expressament al web).\n67 - El llistat d'empreses que s'han presentat a cada una de les licitacions d'obres públiques convocades per l'Ajuntament.\n68 - La relació de les empreses que han dut a terme les obres públiques més importants en l'Ajuntament, amb indicació de les obres i el seu import.\nE.3. - Urbanisme i obres d'infraestructura (3)\n69 - Informació precisa sobre cada una de les obres més importants d'infraestructura que estan en curs (objectius de l'obra i responsable municipal; contractista/es responsable/s; import pressuposat, període d’execució).\n70 - Es tracta de difondre, almenys semestralment, informació sobre les obres d'infraestructura realitzades i, si escau, o les aprovades pendents d'execució (informes, comunicats, notes de premsa, etcètera).\n71 - Es publiquen els indicadors: a) Inversió en infraestructures per habitant i b) Proporció d'ingressos de l'Urbanisme sobre els ingressos totals.\nF - Dret d'accés a la informació (9)\nF.1. - Planificació i organització de l'Ajuntament (6)\n72 - El web o el portal de transparència de l'Ajuntament destina un espai destacat o secció, fàcilment visible i clarament identificable, per difondre el dret d'accés a la informació i per facilitar l'accés aquest procediment administratiu.\n73 - Hi ha i està habilitat un procediment administratiu presencial (no electrònic) per exercir el dret d'accés a la informació, i s'ofereix en tot cas a l'interessat/ada informació sobre els passos que cal seguir, horaris i requisits.\n74 - Es posa a disposició a la secció o portal de transparència de l'Ajuntament un formulari web —o un canal electrònic— per formular sol·licituds d'accés a la informació pública.\n75 - El canal electrònic de sol·licituds d'accés permet diversos tipus d'identificació de l'interessat/ada, com ara una adreça electrònica, autenticació electrònica, que no necessitin l'obtenció de certificats digitals o l'aportació de dades fiscals.\n76 - El canal electrònic de sol·licituds d'accés a la informació permet, d'una manera igualment accessible, fer un seguiment de la tramitació de la petició per part de l'interessat/ada.\n77 - Es facilita des del web (o, si escau, el portal de transparència) de l'Ajuntament un canal fàcil i accessible per a la formulació de queixes o suggeriments en relació amb l'accés a la informació.\nF.2. - Reclamacions i avaluació del dret d'accés a la informació pública (3)\n78 - Es difonen d'una manera senzilla i clara al web o al portal de transparència de l'Ajuntament les condicions i el procediment per presentar reclamacions per denegació total o parcial a l'exercici del dret d'accés a la informació.\n79 - Està operativa i clarament visible al web l'àrea o entitat municipal responsable davant de la qual s’han de presentar reclamacions per denegació total o parcial a l'exercici del dret d'accés a la informació.\n80 - S’anuncia al web o al portal de transparència de l'Ajuntament informació estadística amb periodicitat bimestral.