La meva entitat és masclista? – OBLIQÜES\n-Diagnosi per a l’equitat de gènere\n-Una entitat més feminista\n-Un tastet d’incidència\n-Incidència a fons\n-Comunicació Transformadora exprés\n-Comunicació Transformadora a foc lent\n-Per qui va a per totes: gènere, DH i incidència\nLa meva entitat és masclista?\nObliques Per saber-ne més Què pensem 12 abril, 2020 | 0\nEns sap greu dir-te que molt probablement, sí. El masclisme és present a tot arreu, també a les nostres entitats i cooperatives, encara que la nostra missió sigui la defensa dels drets humans o l’assoliment d’una major justícia global. Que treballis en una ONG o una cooperativa no et converteix en sucre. Però això té remei, només cal una voluntat real de canvi, estar disposats/des a renunciar a privilegis i a reorganitzar-nos.\nSovint es fa ús dels Plans d’Igualtat per analitzar el grau d’igualtat de gènere a les nostres organitzacions, tanmateix, nosaltres considerem que es queden curts. Som partidàries d’iniciar processos de canvi organitzacional que també parteixin d’una diagnosi. Ara bé, aquesta diagnosi ja ha de ser un procés de revisió liderat i participat per la pròpia organització, i on posem el focus en les relacions de poder, més enllà de la paritat en els càrrecs, la revisió dels salaris o l’existència de protocols. Volem saber com convivim i quines relacions de poder es donen en les nostres organitzacions i volem que en surti un acord que impliqui a tota l’organització. Nosaltres us ajudem a arribar-hi i també, si ho voleu, a implantar-ho.\nPer això, posem molt èmfasi en la idea que transcendir cap a una organització més feminista ha de ser una aposta política de tota l’entitat/cooperativa. No és un tràmit més, no fem un Pla d’Igualtat perquè la llei ho marca, no fem una Diagnosi perquè una subvenció ens ho permet. Ho fem i ho impulsem perquè la justícia de gènere està a l’ADN de les nostres organitzacions i volem ser coherents amb allò que defensem. Això implica destinar-hi pressupost, temps i energies personals. No us direm que és un procés fàcil, però sí molt gratificant, perquè quan convivim en espais justos, totes les persones vivim molt millor!\nPrevious: Previous post: Equitat per assolir la igualtat real!\nNext: Next post: Els projectes de la meva organització són assistencialistes?\n5 preguntes a fer-nos per saber si la nostra entitat és masclista\n10 raons per enamorar-vos de l’Enfocament de Gènere i Basat en Drets Humans\nEconomia feminista i ecofeminisme\nEls projectes de la meva organització són assistencialistes?\nBarcelona i Camp de Tarragona. Però venim on calgui!\n675 348 726 / 696 138 357


“La lectura sempre ha sigut la meva passió. A través de l’ensenyament, com a mestra, i també a través de l’educació dels meus fills, he procurat fomentar-la sempre que he pogut”, comenta Isabel López Coll. Actualment, la impulsora d’ Un pas de llibre realitza un voluntariat de lectura, dins del programa Lecxit, a l’Escola Drassanes de Barcelona. “És una escola on hi ha molts alumnes de famílies immigrades i això m’ha fet pensar que nens amb pocs recursos també es podrien beneficiar del nostre projecte pedagògic gràcies a donacions de sobrants de cada partida a escoles o centres cívics”, apunta. D’aquesta manera, afegeix, “ Un pas de llibre cooperarà activament en causes socials”.


Posa les banyes durant un viatge, mor i dictaminen que és un accident laboral\nUn tribunal francès ha decidit que la mort d'un home casat que va patir un atac cardíac després de tenir sexe durant un viatge de negocis és un accident laboral i la seva empresa s'haurà de fer càrrec financerament de la seva mort, segons explica The Times.\nPer a la justícia francesa és un accident laboral, encara que sigui fora de l'horari de feina\nEls fets van succeir el febrer de 2013 en un hotel de la localitat de Meung-sur-Loire, al centre de França. L'home, identificat com Xavier, va morir després de passar la nit amb una dona que acabava de conèixer.\nXavier treballava per a una empresa de construcció de ferrocarrils que ha intentat demostrar, sense èxit, que la mort del seu treballador no té res que veure amb la feina que realitzava durant el seu viatge de negocis. L'empresa assegura, a més, que l'home no estava a l'hotel contractat per l'empresa i la trobada sexual després de la qual va morir no va ser amb la seva dona.\nLa justícia francesa va desestimar aquests arguments amb base a un antecedent de fa una dècada en el qual es va decidir que és accident laboral qualsevol que pateixi un empleat en viatge de negocis dins o fora de l'horari laboral.\nLa companyia haurà de pagar mensualment el 80% del salari del mort als seus familiars fins a la que hagués estat la seva edat de jubilació.\nLa perillosa moda d'untar el penis amb pasta de dents per durar més en el sexe\nUn professor demana sexe als seus alumnes a canvi d'apujar-los les notes


Es compleixen 10 anys de l'enterrament del 'Negre de Banyoles' - El Gerió Digital\nEl Boiximà va ser portat a Botswana arran de la denúncia interposada el 1991 per Alphonse Arcelin\nDimarts, 5 d'octubre de 2010 17:30h\nEl guerrer boiximà es trobava exposat al museu Darder de Banyoles © tutho.org\nUna placa clavada al bell mig d'un camp de futbol al poblat de Gaborone (Botswana) recorda que allà s'hi va enterrar, avui fa deu anys, el guerrer boiximà dissecat del museu Darder de Banyoles. L'home, conegut popularment com el 'Negre de Banyoles', va ser focus de polèmica durant l'època dels 90 després que el metge Alphonse Arcelin denuncies reclamés davant de la justícia la retirada del guerrer l'any 1991. La negativa per part de l'Ajuntament de Banyoles va provocar que Arcelin iniciés una creuada per tal d'assolir el seu objectiu, iniciant d'aquesta manera una polèmica d'àmbit internacional.\nEl president de la Generalitat de Catalunya, Jordi Pujol, juntament amb el president del COI, Joan Antoni Samaranch, el director general de l'UNESCO, Federico Mayor Zaragoza i el president de l'ONU, Boutros Boutros-Ghali, van reclamar la retirada del guerrer boiximà del Darder. Finalment, i després de moltes pressions, el ple de l'Ajuntament de Banyoles va acordar la repatriació del cos nou anys després de la primera petició feta per Arcelin.\nEls cos del guerrer va ser enterrat en uns terrenys de Gaborone el 5 d'octubre de 2010 on, actualment, s'hi troba un camp de futbol. Una placa situada en un dels córners recorda la història del boiximà i la polèmica que se'n va generar.


escoles | Brais Martínez\nFesta d’inauguració del camí escolar de l’Escola Dovella.\nNotícia emesa el 19/02/15 a l’Infobarris de BTV.\nEl districte de Sant Martí ja disposa de 17 camins escolars repartits entre els barris del Clot, el Camp de l’Arpa i el Poblenou. El darrer centre a sumar-se a aquesta xarxa ha estat l’Escola Dovella. Per aconseguir-ho han hagut de treballar durant sis anys. (més…)\nPosted in Infobarris, Televisió and tagged camins escolars, camp de l'arpa, districte de sant martí, escola dovella, escoles, infobarris on 21 febrer, 2015 by braisml. Deixa un comentari\nResum informatiu de 2014 a Sant Martí\nLa plaça de les Glòries a vista d’ocell.\nNotícia emesa el 25/12/14 a l’Infobarris de BTV.\nEl repàs informatiu de 2014 a Sant Martí inclou diversos projectes importants que han començat després d’anys d’espera. Un dels més destacats és la reurbanització de la plaça de les Glòries Catalanes. També destaca el pla d’actuació a l’anomenat “triangle golfo” per evitar les molèsties causades per l’oci nocturn.\nA vista d’ocell costa reconèixer la plaça de les Glòries Catalanes sense el tambor viari. L’estructura ha desaparegut el 2014 per donar pas a un nou centre de la ciutat. Un inici que coincideix amb el setè aniversari del Compromís per Glòries, signat entre entitats veïnals i ciutadanes i l’Ajuntament. El projecte de les noves Glòries, anomenat Canòpia Urbana, la convertirà en un gran parc urbà amb el trànsit soterrat i en línia recta.\nLa mobilitat del districte també s’ha transformat durant aquest any: s’ha posat en marxa la xarxa ortogonal d’autobusos i la Generalitat ha licitat les obres per adaptar l’estació de metro del Poblenou. Els veïns feia més d’una dècada que ho reivindicaven.\nSÍLVIA CASORRÁN, Comissió de Mobilitat de l’AV Poblenou\nMANEL MARTÍNEZ, president de l’AV Sant Martí de Provençals\nMATIES RAMOS, membre de Volem Escola\nNELIA RISUEÑO, AMPA de l’Escola La Pau\nLLUÍS TORRENTS, gerent de Razzmatazz\n“La finalitat, evidentment, no és la d’actuar com un cos policial, perquè no ho són ni tenen competències al carrer per actuar com a policia ni com a vigilants de seguretat i la seva feina és informar.”\nCliqueu per veure el vídeo: http://play.barcelonatvnoticies.webtv.flumotion.com/play/player?podId=67322&playerId=7\nPosted in Infobarris, Televisió and tagged besòs, canòpia urbana, escola arc de sant martí, escola la pau, escoles, glòries, infobarris, mobilitat, poblenou, rambla del poblenou, razzmatazz, triangle golfo, xarxa ortogonal on 28 Desembre, 2014 by braisml. Deixa un comentari\nEl Museu Blau incorpora un consell assessor format per infants\nConsell d’infants del Museu Blau.\nCliqueu aquí per veure el vídeo: http://play.barcelonatvnoticies.webtv.flumotion.com/play/player?podId=66790&playerId=7\nPosted in Infobarris, Televisió and tagged btv, consell d'infants, cultura, els horts, els porxos, escoles, infants, infobarris, museu blau on 14 Desembre, 2014 by braisml. Deixa un comentari


Els Mossos han obert 100 expedients al dia per la llei Mordassa des de l1-O\nUna manifestant en el moment de ser immobilitzada per la policia en els aldarulls per la protesta contra l'acte de Vox\nLa majoria de les sancions són per manca de respecte a la policia\nUna manifestant en el moment de ser immobilitzada per la policia en els aldarulls per la protesta contra l’acte de Vox\n54.858. Aquest és el nombre d’expedients sancionadors incoats entre el Primer d’Octubre de 2017 i el 10 d’abril de 2019 per infraccions contemplades a Llei Mordassa. Una llei, 4/2015 de 30 de març de protecció de la seguretat ciutadana, polèmica i prolífica, creada per Jorge Fernández Díaz en la seva etapa de ministre de l’Interior i que l’esquerra promet en retirar, però que no només està vigent sinó que, a més, s’aplica amb generositat. Són gairebé 100 expedients incoats al dia.\nSegons un informe del departament d’Interior, lliurat a la diputada de la CUP, Maria Sirvent, i al que ha tingut accés El Món, i en el que es concreten només algun tipus d’infraccions, la major part dels expedients són per atacs als agents de l’autoritat. Concretament, el departament de Miquel Buch, certifica en 4.468 expedients oberts per faltes contemplades a l’article 37.4 de la llei. És a dir, més de vuit expedients al dia per “falta de respecte i consideració el destinatari sigui un membre de les Forces i Cossos de Seguretat en l’exercici de les seves funcions de protecció de la seguretat, quan aquestes conductes no siguin constitutives d’infracció penal”.\nLa resposta parlamentària de Buch a Sirvent Quico Sallés\nLa xifra és notablement inferior pel que fa als expedients contemplats en l’article 37.13 de la mateixa Llei. Així, per “danys o el deslluïment de béns mobles o immobles d’ús o servei públic, així com de béns mobles o immobles privats a la via pública, quan no constitueixin infracció penal”, els Mossos van incoar 453 expedients. En el mateix període, Interior va obrir 103 causes administratives de caràcter greu per “Causar desordres en les vies, espais o establiments públics, o obstaculitzar la via pública amb mobiliari urbà, vehicles, contenidors, pneumàtics o altres objectes, quan en tots dos casos es ocasioni una alteració greu de la seguretat ciutadana”. Una infracció greu regulada a l’article 36.3 de la Llei. També va incoar 68 causes per la celebració de reunions en lloc de trànsit públic o de manifestacions. Unes sancions previstes a l’article 37.1 de la Llei. Expedients que poden repercutir entre 100 euros i els 30.000 euros de multa.\nAquesta Llei va aixecar forta polseguera perquè s’interpreta com una eina que retalla drets d’expressió i manifestació i atorga una pàtina d’immunitat als cossos i forces de seguretat. No és la primera vegada que Interior ha de donar explicacions parlamentàries per la seva aplicació. El gener d’enguany, i també a preguntes de Sirvent, Interior va reconèixer que els Mossos havien obert 16.093 expedients sancionador entre el 17 de gener de 2018 -data d’obertura de la legislatura- fins el 26 d’octubre de 2018.


Les entrades del concert de Nadal de Josep Carreras es posaran a la venda dissabte\nL'organització s'ha vist obligada a reduir l'aforament al 30% davant les noves restriccions sanitàries\nJoan R. Mas, Josep Carreras i Martín Pérez\nActualitzada 25/11/2021 a les 13:38\nLes entrades del concert del tenor Josep Carreras, previst per l'11 de desembre, es posaran a la venda pel públic general aquest dissabte a les 12 hores del migdia. Així s'ha anunciat avui en la roda de premsa de presentació de l'esdeveniment que té com a patrocini principal Crèdit Andorrà. "S'han reduït les entrades de més preu i s'han mantingut les més econòmiques" ha fet saber l'organitzador de l'esdeveniment Martín Pérez davant l'obligatorietat de reduir l'aforament al 30%. "Comptarem amb 914 localitats i per accedir-hi serà necessar-hi el passaport covid" ha informat.\nCarreras durà a terme un concert de cant clàssic però amb repertori popular que comptarà amb peces tan conegudes com 'Santa Nit' o 'Adeste Fideles'. "Serà un concert amable per a un públic que potser no estigui tan familiaritzat amb el cant clàssic" ha assgurat Carreras. Així mateix, ha avançat que també participarà al concert la soprano andorrana Maria Soler.\n"Serà un concert a casa. Des de fa 3 anys que sóc resident al Principat, cosa que em fa molt feliç. Estic molt identificat amb la vostra terra" ha fet saber.


Alua Suites Las Rocas - Mallorca\nAlua Suites Las Rocas Web oficial\nResort a Mallorca per a nens i adults\nDescobreix la destinació perfecta per unes vacances en família de somni. Alua Suites Las Rocas (Recentment reformat el 2021) és un hotel de suites a Cala d’Or situat a primera línia de mar i pensat especialment per a les vacances amb nens. Submergeix-te en un dels millors hotels en família a Mallorca, un univers amb totes les comoditats para evadir-te de les pressions del dia a dia i centrar-te a gaudir en companyia.\nEl nostre resort a Mallorca per a nens i adults disposa de piscines privades exteriors, restaurant, snack bar, miniclub o serveis d’animació, entre altres opcions. Fes el que més et vingui de gust en cada moment i deixa que Alua Suites Las Rocas s’ocupi de la resta.\nBars exteriors amb vistes al mar\nServeis complementaris de l’Alua Suites Las Rocas\nDirecció: Avda. Es Fortí,107 07660 Cala d’Or- Mallorca, Baleares


Augment espectacular dels índex de covid-19 aquest divendres a Catalunya - XCatalunya.cat\nAugment espectacular dels índex de covid-19 aquest divendres a Catalunya\nHi ha 2 ingressats més per covid-19 (475), 4 crítics menys a l’UCI (115) i no s’ha notificat cap mort\nEl Departament de Salut ha declarat 5.179 nous casos de covid-19 confirmats per PCR o TA en les darreres 24 hores, que situen el total des de l’inici de la pandèmia en 661.554. No s’ha declarat cap mort més i el total des de l’inici de la pandèmia és de 22.268, segons el darrer balanç de la conselleria.\nEn paral·lel, els pacients ingressats a planta són 475, dos més que dijous, però hi ha 4 crítics menys a l’UCI (115). Pel que fa a la velocitat de propagació, l’Rt, continua a l’alça i puja disset centèsimes, fins a l’1,71, mentre que el risc de rebrot s’incrementa en 83 punts i se situa en 282. La incidència acumulada a 14 dies també puja i passa de 132,55 a 169,85. El 8,93% de les proves de la darrera setmana han donat positiu. El risc de rebrot era de 110 entre el 15 i el 21 de juny, i puja a 282 en l’últim interval. Pel que fa a l’Rt, puja disset centèsimes i se situa en l’1,71, un valor superior al de la setmana anterior (1,21). La incidència a 14 dies és de 169,85 entre el 22 i el 28 de juny, per sobre dels 110 de l’interval anterior.\nPel que fa als casos confirmats per PCR o tests d’antígens, en el període del 22 al 28 de juny n’hi va haver 9.243, superior a l’interval anterior, quan se’n van declarar 3.933. Això situa la taxa de confirmats per PCR/TA en 119,15 casos per cada 100.000 habitants, per sobre del període anterior (50,7).\nDurant l’última setmana analitzada s’han fet 64.078 proves PCR i 43.103 tests antígens, dels quals el 8,93% ha donat positiu, superior al valor de l’interval anterior (3,89%). La mitjana d’edat de les persones positives se situa en els 27,43 anys.\nDes de l’inici de la pandèmia s’han confirmat 720.839 casos, dels quals 661.554 per PCR/TA. Pel que fa a les morts, no se n’ha declarat cap en les darreres hores, amb 22.268 des de l’inici de la pandèmia: 14.175 en hospitals i sociosanitaris, 4.566 en residències, 1.183 en domicilis i 2.344 no classificables.\nEntre el 22 i el 28 de juny s’han declarat 9 defuncions, mentre que la setmana anterior se’n van notificar 12. En l’últim interval hi havia ingressades a l’hospital 468 persones. La setmana del 14 al 20 de juny n’hi havia 476.\nEntre les persones que viuen en residències, s’informa de 31.566 casos confirmats per PCR o TA des de l’inici de la pandèmia, 9 més. Amb la resta de proves, el nombre total de casos acumulats és de 35.049. En total, han mort des de l’inici de la pandèmia 8.867, un més dels informats dijous.\nRegió sanitària de Barcelona ciutat: risc de rebrot per sobre de 500\nA la regió sanitària de Barcelona ciutat, que inclou la capital catalana, Montcada i Reixac i una ABS de Sant Adrià de Besòs, hi ha 1.643 nous positius, i el número total de confirmats per PCR o TA des de l’inici de la pandèmia se situa en 145.947, xifra que s’eleva a 163.496 amb totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia, han mort 6.776 persones a l’àrea, cap més.\nEl risc de rebrot s’enfila 136 punts i se situa en 504. El de la setmana del 15 al 21 de juny era de 178. L’Rt també s’incrementa dotze centèsimes, fins a 1,93, per sobre del valor de la setmana anterior (1,4). La taxa de confirmats per PCR/TA en l’últim interval és de 185 per cada 100.000 habitants. La incidència a 14 dies és de 259. El 12,12% de les proves que es fan surten positives.\nA la regió actualment hi ha 137 pacients ingressats, nou més que fa 24 hores. Amb la introducció de les persones ingressades a l’UCI de la xarxa privada no es faciliten dades de crítics disgregades per regions sanitàries.\nRegió metropolitana nord: 1.352 nous contagiats\nLa regió metropolitana nord suma 167.098 confirmats per PCR/TA des de l’inici de la pandèmia (+1.352) i 183.661 amb totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia el territori ha registrat 4.944 defuncions, una més. El risc de rebrot puja 92 punts, fins a 287. El de la setmana del 15 al 21 de juny era de 91. La velocitat de propagació s’incrementa 22 centèsimes, fins a 1,88, mentre que la setmana anterior era d’1,21.\nActualment, la taxa de confirmats per PCR/TA en l’últim interval és de 111 per cada 100.000 habitants. La incidència a 14 dies és de 152. El 8,51% de les proves que es fan surten positives. Segons les últimes dades, ara hi ha 105 ingressats, quatre més en 24 hores.\nRegió metropolitana sud: positivitat del 8,37%\nLa regió metropolitana sud suma 112.399 casos confirmats per PCR o TA (+896) i 123.850 amb totes les proves. Les persones que han mort per coronavirus en aquesta regió són 3.796. El risc de rebrot puja 72 punts, fins a 238, i estava en 139 en l’interval anterior. La velocitat de propagació puja disset centèsimes, fins a 1,41. La setmana anterior era d’1,3.\nLa taxa de confirmats per PCR o TA és de 107 per cada 100.000 habitants. El 8,37% de les proves que es fan surten positives. La incidència acumulada a 14 dies se situa en 166. Segones les últimes dades, en aquesta regió hi ha actualment 70 pacients ingressats per covid-19 (tres menys).\nLa regió sanitària de la Catalunya central té un total de 50.943 casos acumulats confirmats per PCR/TA, 238 més en les últimes hores. La xifra s’eleva a 55.442 si es tenen en compte totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia han mort 2.381 persones en aquesta regió, cap més.\nEl risc de rebrot puja 82 punts, fins a 255, mentre que l’interval anterior era de 78. La taxa de reproducció puja tres dècimes, fins al 2,01, per sobre de l’Rt de la setmana del 15 al 21 de juny (1,1). La taxa de confirmats per PCR/TA és de 91 per cada 100.000 habitants. La incidència a 14 dies és de 125 i el 7,31% de les proves que es fan donen positiu. La regió té actualment 22 pacients ingressats, tres menys.\nCamp de Tarragona: quatre ingressats menys (23)\nAl Camp de Tarragona s’han registrat 42.572 casos confirmats per PCR o tests d’antígens, 237 més. Si es tenen en compte totes les proves, el nombre de casos acumulats des de l’inici de la pandèmia és de 44.181. En aquesta regió han mort des de l’inici de la pandèmia 1.133 persones, cap més.\nEl risc de rebrot puja 48 punts, fins a 198, pels 87 de la setmana anterior. L’Rt s’incrementa quinze centèsimes, fins a 1,56, per sobre de l’1 de la setmana del 15 al 21 de juny. La taxa de confirmats per PCR/TA se situa en 83 per cada 100.000 habitants. La incidència a 14 dies és de 126. L’índex de positivitat de les proves diagnòstiques és del 7,92%. Actualment hi ha 23 pacients ingressats, quatre menys que el darrer registre.\nRegió de Lleida: l’Rt puja més d’una dècima (1,48)\nA la regió sanitària de Lleida hi ha acumulats des de l’inici de la pandèmia 37.582 casos confirmats per PCR/TA, 65 més. Són 38.872 si es tenen en compte totes les proves. Un total de 657 persones han mort per coronavirus des de l’inici de la pandèmia, les mateixes que fa 24 hores.\nA la regió sanitària de Girona, els casos confirmats per PCR i TA acumulats són 73.950 (+428) i 77.629 si es tenen en compte totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia han mort 2.146 persones, cap més que en el balanç anterior.\nEl risc de rebrot puja 51 punts, fins a 147, per sobre dels 71 de la setmana del 15 al 21 de juny. L’Rt puja més de dues dècimes i se situa en 1,41. La taxa de confirmats per PCR i TA és de 69 per cada 100.000 habitants i la incidència a 14 dies és de 104. El 6,77% de les proves que es fan surten positives. Actualment, hi ha 34 pacients ingressats, quatre menys que en l’anterior balanç.\n52.686 primeres dosis més i 74.983 de segones\nA Catalunya hi ha 4.228.080 primeres dosis administrades, 52.686 més que fa 24 hores, i 2.675.715 de segones, 74.983 més. A més, hi ha 2.972.881 persones que tenen la pauta completa i estan immunitzades, 84.462 més que en el balanç anterior. Així, el 53,9% de la població té una primera dosi, el 34,1% també la segona i el 37,9% està totalment immunitzat. Si es té en compte la població a partir de 16 anys els percentatges són 63,4% amb la primera dosi, el 40,2% amb la segona i el 44,6% amb la pauta completa.\nPer franges d’edat, tenen la primera dosi el 93,2% de les persones de 80 anys o més; el 92,7% de les de 70 a 79; el 87,7% de les de 66 a 69, el 84,4% de les de 60 a 65; el 80,9% de les de 50 a 59; el 72% de les de 45 a 49, el 62,3% de les de 40 a 44; el 44,3% de les de 35 a 39 i el 12,1% de les de 30 a 34 anys. També l’han rebut el 84,5% dels treballadors essencials, el 97,9% de les persones institucionalitzades, el 89,5% del personal de residències; el 91,9% del personal d’atenció primària i hospitalària, el 86,2% d’altre personal sanitari i sociosanitari i el 90,3% de les persones amb gran dependència.\nPel que fa a la pauta completa, la tenen el 92,4% dels ciutadans de 80 anys o més; el 91,5% dels de 70 a 79 anys, el 34,1% dels de 66 a 69; el 54,8% dels de 60 a 65; el 71,1% dels de 50 a 59, el 29% dels de 45 a 49; el 12,1% dels de 40 a 44; el 4,1% dels de 35 a 39, i el 2,2% dels de 30 a 34. També la tenen el 69,6% dels treballadors essencials; el 97% de les persones institucionalitzades; el 86,6% del personal de residències; el 89,1% del personal d’atenció primària i hospitalària; el 76,1% de l’altre personal de l’àmbit sanitari i sociosanitari i el 88,3% dels grans dependents.\nTags: augment, covid-19\n4 pensamientos sobre “Augment espectacular dels índex de covid-19 aquest divendres a Catalunya”\nRetroenllaç: El bonic gest d'un pacient amb els treballadors de l'hospital que l'ha atès - XCatalunya.cat\nRetroenllaç: Cop duríssim d'Alemanya al turisme a Catalunya gràcies als incomplidors de les mesures - XCatalunya.cat\nRetroenllaç: Es disparen el risc de rebrot i l'RT de covid-19 a Catalunya aquest dissabte - XCatalunya.cat\nRetroenllaç: Xifres negres de covid-19 aquest dimarts a Catalunya - XCatalunya.cat


Tot ésser humà té dret al màxim nivell de salut física i mental assolible individualment. Aquest és un dret humà fonamental. La salut és un dels nostres béns més preuats i és una condició prèvia crucial per al nostre desenvolupament i estabilitat individual, social, econòmica i política. L’impacte de la salut, ja sigui positiu o negatiu, s’incrementa amb la naturalesa globalitzada del món actual. D’això se’n deriva que hauríem de mirar la salut des d’una perspectiva global. Per tant, cal abordar la salut a nivell mundial i garantir-la i millorar-la mitjançant una acció global conjunta.\nEl tema de la salut mundial ha pres rellevància bruscament a l’agenda política en els darrers anys, tant a Catalunya com a nivell internacional. La salut global i els mecanismes per protegir-la són elements de l’ordre mundial. La pandèmia COVID-19 ha tornat a posar de manifest l’enorme amplitud de danys que pot causar una crisi sanitària mundial. El seu impacte en la salut pública i les conseqüències humanitàries i socioeconòmiques que en resulten afecten tots els àmbits de la nostra vida.\nL’Agenda 2030 per al Desenvolupament Sostenible proporciona el marc del compromís polític del govern català en l’àmbit de la salut global i fonamenta la seva estratègia:\nLa salut és crucial no només per al nostre benestar i per a la cohesió i inclusió social; també és resultat i indicador de les dimensions socials, econòmiques i mediambientals del desenvolupament sostenible. Gairebé tots els objectius de sostenibilitat acordats establerts a l’Agenda 2030 tenen importants vincles amb la salut. La salut global il·lustra la necessitat de cooperació internacional i multilateral i enfocaments transversals i transversals generals que reuneixin totes les parts interessades.\nUn dels deures més importants de qualsevol govern és promoure i salvaguardar la salut pública, tant dins de les seves fronteres com també com a part del seu compromís internacional.\nL’Agenda 2030 posa l’accent en la convicció de la comunitat d’estats que els desafiaments globals només es poden resoldre conjuntament. El multilateralisme i unes enfortides organitzacions internacionals ens ajuden a aplicar aquest enfocament.\nEstablir prioritats estratègiques\nPromoure una bona salut, prevenir malalties i desenvolupar respostes adequades\nLes mesures per promoure una bona salut, prevenir malalties i desenvolupar una major alfabetització sanitària tenen una influència crucial en la incidència i la trajectòria clínica de les malalties transmissibles i de les malalties no transmissibles (MNT). En el context del canvi demogràfic, Catalunya s’ha de comprometre a adoptar un enfocament integrat, basat en la salut, holístic i “vital” de la prevenció de malalties que reflecteixi les circumstàncies individuals de les persones i que inclogui mesures específiques per a cada malaltia. Aquest enfocament inclou la promoció d’estils de vida saludables i la reducció de barreres sanitàries mitjançant la promoció de la igualtat de gènere.\nEls determinants socials (per exemple, pobresa, origen, condicions de vida i educació), comportaments (per exemple, fumar, consum d’alcohol, consum de drogues especialment entre els joves, manca d’activitat física i una dieta pobra) i factors ambientals estan estretament relacionats amb les malalties no transmeses i altres resultats de salut i s’han d’abordar utilitzant més enfocaments innovadors.\nenfortir la base de coneixement i el diàleg internacional sobre promoció de la salut, alfabetització sanitària i prevenció de malalties, així com impulsar accions transversals per promoure la salut pública.\nenfortir el paper principal, normatiu i de fixació d’estàndards de l’OMS en l’àmbit de les malalties transmissibles i les MNT (Malalties no transmissibles) i defensar la posada en comú de coneixements sobre la reducció de les MNT a l’OMS.\nimpulsar una seguretat laboral més forta en el marc de l’OIT.\nparticipar més intensament amb els esforços internacionals per reduir la RAM (resistència antimicrobiana) i ampliar la investigació sobre antibiòtics.\npromoure la investigació de vacunes, mantenir plataformes vacunals i ampliar els programes de vacunació a Catalunya i arreu del món.\ndonar suport a col·laboracions globals i potenciar fons internacionals per tal de reduir la propagació de malalties infeccioses.\nproporcionar suport específic per a la inclusió en estratègies multilaterals i fòrums internacionals de malalties tropicals abandonades i relacionades amb la pobresa, així com promoure la investigació i millorar el tractament.\nAproximacions holístiques al medi ambient, al canvi climàtic i a la salut pública\nLa nostra salut i benestar també depenen de factors ambientals. El canvi climàtic té implicacions àmplies i fins a cert punt imprevisibles per a la salut humana. Les temperatures més elevades, l’explotació creixent d’hàbitats que abans no estaven afectats per l’activitat humana, i la conseqüent proximitat amb animals salvatges, poden augmentar el risc de transmissió de malalties infeccioses d’animals a humans (zoonosi) o de la seva aparició a noves regions. Els esdeveniments meteorològics extrems com les inundacions també poden augmentar la propagació de malalties transmeses per vectors. Igualment, el canvi climàtic pot conduir a un augment de les MNT. Les onades de calor poden danyar la nostra salut i fins i tot causar (més) morts. Més persones necessitaran atenció mèdica. Les condicions de salut existents es poden agreujar i poden sorgir noves malalties. Tots aquests escenaris tenen implicacions per als nostres serveis de salut. El canvi climàtic també afectarà els sistemes de salut, per exemple, si les instal·lacions sanitàries no estan adequadament protegides contra la radiació solar, la calor, les pluges intenses i les inundacions.\nprendre mesures a nivell internacional i junt amb altres administracions per identificar i reduir els riscos per a la salut causats per factors ambientals, el canvi climàtic i la pèrdua mundial de biodiversitat i promoure la cooperació intersectorial en matèria de salut.\nimpulsar una acció internacional més gran per contrarestar especialment l’impacte del canvi climàtic en la salut i augmentar sistemàticament el seu compromís en aquesta àrea\npromoure i ampliar sistemàticament la investigació del nexe entre el medi ambient, el canvi climàtic, la biodiversitat, la salut i els sistemes de salut.\npromoure un règim de gestió de productes químics segurs a tot el món.\ndonar suport a iniciatives per generar coneixement i dades per utilitzar-les en estratègies de reducció de riscos\nReforç dels sistemes de salut\nLa Cobertura sanitària universal implica que tots els grups de població tenen accés a tots els serveis sanitaris necessaris, adequats i de qualitat, sense barreres ni discriminacions i independentment dels seus recursos financers. En aquest context, el terme «serveis de salut» inclou no només tractaments per a malalties, sinó també promoció de la salut, prevenció de malalties, rehabilitació i cures pal·liatives.\nEls sistemes de salut actuals s’enfronten a noves demandes en resposta, per exemple, al creixement de la població, a l’envelliment demogràfic i a l’aparició de nous riscos per a la salut. Per garantir que les persones tinguin accés a serveis sanitaris bàsics adequats i els protegeixin de les dificultats financeres derivades de la despesa en assistència sanitària, és cada vegada més important utilitzar els recursos disponibles de la manera més eficaç possible i establir enfocaments sostenibles i específics per al grup objectiu basats en el finançament de la salut. sobre el principi de solidaritat. En aquest context, és vital donar prioritat a aquells serveis que tenen com a funció prevenir i identificar malalties en una etapa primerenca i als dissenyats per prevenir i controlar les epidèmies. Catalunya té un model de salut únic i que és referent, que cal potenciar amb la col·laboració de tots els actors de salut de Catalunya.\nintensificar el compromís internacional de Catalunya per enfortir els sistemes de salut.\ntreballar a nivell internacional i amb les diverses administracions per proporcionar serveis de salut exempts de discriminació i complir els objectius acordats sobre salut i drets sexuals i reproductius.\noferir suport a les diverses administracions en els seus esforços per establir sistemes de serveis de salut universals, segurs, d’alta qualitat, no específics per a la malaltia, acceptables i disponibles a nivell local.\ntreballar per promoure un accés equitatiu a vacunes segures, medicaments, productes mèdics i tecnologia mèdica.\ntreballar a nivell nacional i internacional per obtenir informació basada en el coneixement per als pacients.\najudar a les diverses administracions, si cal, a establir sistemes de finançament sostenible de la salut basats en el principi de solidaritat i a utilitzar els seus recursos de manera eficaç\nProtecció de la salut: abordar les amenaces transfrontereres per a la salut\nCatalunya continuarà intensificant el seu ja fort compromís amb la protecció mundial de la salut i tractarà les conseqüències humanitàries de les crisis sanitàries encara millor i més eficaçment. L’epidèmia de còlera al Iemen que es manté des del 2017, el brot de la malaltia del virus de l’Ebola a l’Àfrica occidental (del 2014 al 2016) i a la part oriental de la República Democràtica del Congo (del 2018 al 2020), l’epidèmia del virus Zika a Amèrica Llatina (del 2015 al 2016), la primera incidència de MERS (des del 2012), nombrosos altres brots en altres països i la pandèmia COVID-19 són un punt clau per a la comunitat internacional. La pandèmia COVID-19 il·lustra clarament els efectes de la crisi mundial de la salut. L’impacte en la salut pública i les conseqüències socioeconòmiques afecten tots els àmbits de la vida. En el context de crisis humanitàries, els brots de malalties poden tenir un impacte especialment dramàtic sobre la població. Per tant, totes les àrees polítiques han de tractar de combatre la crisi i pal·liar-ne les conseqüències i unir esforços per desenvolupar solucions generals. Particularment, l’epidèmia del virus de l’Ebola a l’Àfrica Occidental va proporcionar lliçons per a futurs brots de malalties i aquests ja han tingut un impacte positiu en les accions realitzades per fer front a la pandèmia COVID-19.\ndonar suport a l’OMS per prevenir de forma eficient crisis sanitàries i proporcionar assistència ràpida als països en casos d’emergència sanitària.\nproporcionar més experiència als països socis i a les organitzacions internacionals per reforçar la prevenció i la resposta a brots de malalties, epidèmies i pandèmies i altres esdeveniments que suposin un risc per a la salut pública, a nivell nacional, regional i mundial.\nutilitzeu l’enfocament One Health per prevenir epidèmies.\nproporcionar ajuda ràpida i eficaç en crisis de salut i humanitàries.\nproporcionar suport per protegir l’espai humanitari, inclosa la protecció del personal humanitari i mèdic i de les seves institucions en tots els nivells i espais.\nenfortir les seves pròpies forces per poder donar una resposta d’emergència ràpida a tot el món.\nAvançar en la investigació i la innovació per a la salut global\nLa investigació sanitària és un element central per afrontar els reptes de salut globals actuals i futurs. Com a hub de recerca altament innovador, Catalunya pot contribuir substancialment a la resposta a preguntes clau sobre salut mundial. Una major interacció entre les diverses disciplines de les comunitats de recerca pot ajudar a desencadenar noves solucions. Això es va demostrar, per exemple, mitjançant la investigació interdisciplinària de medicina humana i veterinària, ciències de la salut, infermeria i rehabilitació, agricultura i protecció del medi ambient (enfocament One Health) per combatre la RAM. L’estreta col·laboració amb socis internacionals i la cooperació internacional entre investigadors i/o finançadors de la investigació tenen un valor afegit visible i també es promouen a nivell de la UE. Els països africans també són socis clau per a Catalunya en la investigació sanitària mundial. L’enfortiment de la salut mundial que busca la comunitat internacional depèn en gran mesura d’avançar al continent africà. El principi de l’Agenda 2030 de “no deixar ningú enrere” també té una importància central en la promoció de la investigació sanitària mundial. Catalunya dona suport a la investigació centrada especialment en persones i grups desfavorits i vulnerables. La lluita contra les malalties tropicals abandonades i relacionades amb la pobresa, generalment associada a una elevada càrrega de malalties, especialment als països econòmicament més febles del món, continuarà sent una preocupació especial per a Catalunya. A més, Catalunya treballarà amb els seus socis per examinar i desenvolupar enfocaments per prevenir i tractar les MNT en àrees seleccionades.\npromoure la col·laboració interdisciplinària i estimular la millora estructural en la investigació sanitària mundial\nenfortir la cooperació europea i internacional en investigació sanitària mundial.\ndonar suport constantment a la investigació i el desenvolupament orientats al producte per combatre les malalties tropicals negligides o relacionades amb la pobresa.\ndonar suport als països socis per enfortir la seva investigació sanitària global.\navançar en el desenvolupament de vacunes i promoure un accés equitatiu a tot el món.\nmarca un senyal clar en la lluita internacional contra el càncer.\npromoure activament l’accés i l’intercanvi de coneixements i resultats de la investigació.\npromoure específicament la digitalització i el seu ús beneficiós per millorar els sistemes de salut.\nparticipar activament a nivell nacional, europeu i internacional en suport a la transformació digital prudent en el sector de la salut que tingui en compte el benestar individual i públic i garanteixi la privadesa.\nMESURES ESPECIFIQUES SI ENTREM AL GOVERN PER GESTIONAR LA PANDEMIA DE LA COVID 2019.\nL’Organització Mundial de la Salut, ha dit reiteradament que les epidèmies i emergències no es poden preveure i per això ha promogut una sèrie d’eixos de salut global per preparar-nos enfront el desconegut o malaltia X.\nDes del PNC crearem el Centre d’Emergències de Catalunya, amb un enfortiment de la vigilància epidemiològica i sobretot la creació dels equips d’emergència segons els estàndards de la OMS i el model de gestió d’Emergències amb comandament únic i estructura pròpia i fent seguiment de la proposta del nostre document de Salut Global.\nPerò què farem a partir del dia 15 de Febrer si governem:\nS’establirà de forma immediata la historia compartida amb tots els actors de salut tan els que es gestionen a través del Servei Català de la Salut, com les Mútues del Treball, els Serveis de Prevenció, com les Mútues privades.\n· Establirem un sistema de casos mitjançant braçalet que mesura la temperatura i altres paràmetres des de les empreses i les escoles. Ja es va oferir al Departament i van ser incapaços d’implantar-ho.\n· El sistema també serà accessible per la població en general, a través de l’atenció primària o les mútues privades.\nEl sistema està interconnectat mitjançant una plataforma amb els laboratoris d’anàlisi, des de els serveis de prevenció de les empreses es podrà reportar directament al sistema públic de salut, per que siguin ells aquest el que completi l’estudi de casos i poder encerclar completament la transmissió del virus.\n· Es farà un programa de test a les empreses que permeti detectar brots i puguin ser gestionats mitjançant tecnologia segons el model de rastreig. Aquest model ja l’hem començat a aplicar tant al Vallès Occidental com al Vallès Oriental, amb èxit, i seria extensible a tot Catalunya. També està basat en una col·laboració publico-privada, com a formula d’èxit.\n· A les escoles, també s’establirà un model de test massius periòdics per prevenir brots. Es reforçarà el model d’infermeria a l’escola.\nPLÀ LOGISTIC DE VACUNACIÓ\n· Es vacunarà a tota la població fent un abordatge multi col·laboratiu des de les Mútues del Treball, els Serveis de Prevenció, l’atenció primària i les mútues i centres privats.\n· Es crearan circuits COVID i NO COVID en els centres Hospitalaris i si es necessari es buscarà recolzament de centres privats per atendre totes les patologies NO COVID i no augmentar les llistes d’espera.\n· Es dotarà econòmicament a tots els Centres Hospitalaris públics per que puguin invertir en la millora de les seves instal·lacions de ventilació per garantir la no transmissió nosocomial.\nRECOLZAMENT A LA INDUSTRIA CATALANA\n· Pla de reindustrialització en salut, per totes aquelles empreses que han redirigit la seva activitat a donar suport a la pandèmia, i tenir producció local de qualitat. Acompanyant a les empreses en la flexibilització de la producció enfocada als productes que es puguin necessitar.\nÚS DE MASCARETES HIGIENIQUES i ALTRES MESURES HIGIENIQUES\n· S’informarà de l’ús adequat de mascaretes higièniques i aquestes seran producte sanitari amb finançades per part del sistema de salut, 3 setmanals a 1 euro.\n· Campanya de comunicació clara de les mesures individuals que cal seguir: Mascareta, Mans, distància.\n· Hi haurà un mecanisme que vetlli per la capacitat de cada comboi. No se sobrepassarà mai.\n· S’aplicaran nanopartícules de tractament desinfectant a les superfícies d’alt impacte,\n· Es posaran filtres de fotocatàlisi oxidativa o plasma als combois o filtres HEPA. Així com a les estacions.\n· Mesuradors de CO2 a cada vagó.\n· Els trens portaran oberta la primera finestra del vagó.\n· Es faran bombolles més petites presencials/telemàtiques.\n· Sistemes de tractament d’aire i mesuradors de CO2.\n· Estaran tots oberts si compleixen i acrediten el compliment de totes les mesures de prevenció de riscos laborals i les mesures de salut publica COVID.\nMOBILITAT DEL TERRITORI\n· Estarà basada en criteris epidemiològics i característiques pròpies de les comarques i poblacions.\n· S’establirà un pla de mobilitat saludable per tal de activar l’economia dels diferents territoris conjuntament amb un pla de recuperació econòmica basat en la sostenibilitat.\n· L’equip d’experts que assessori al Govern serà multi disciplinar, en tota la seva extensió de la paraula.\nEstem a l’espera del que digui la OMS. De moment s’ha descartat. Hem de tenir en compte que el virus es va modificant i el que avui ens assembla una situació estable , en uns mesos pot canviar totalment.\n· L’objectiu és assolir un país COVIDZero, un país lliure de COVID.\n· Arribats a aquest punt de país COVIDZero, l’activitat ha de tornar als nostres carrers. Totes les activitats econòmiques i socials han de romandre obertes.\n· Però en un país zero-COVID, el virus pot tornar, com ha passat en altres països.\n· En el cas de detectar un o diversos casos nous/importats de COVID, en aquest escenari:\ns’haurà de tornar a tancar tota activitat, de forma curta i estricta en el temps, en els àmbits geogràfics en els que els nous casos de COVID hagin tingut presència física. El tancament ha de ser de 14 dies.\nEs farà rastreig en tota l’àrea confinada, per detectar tots els casos que puguin derivar dels casos ja detectats.


Casa rural a Vilademuls: Cal Guillot\nCal Guillot - Vilademuls\nReferència: cba calgui\nCapacitat: de 1 a 9 persones\nMas Guillot A Olives - 17468 - Vilademuls\nPiscina, Piscina privada, Jardi, Llar de foc, Zona infantil, Jocs de taula, Barbacoa, Animals de granja, Hort\nTerrassa, Mobles terrassa, Gandules, Roba de llit, Bressol\nBany, Dutxa, Tovalloles, Estenedor de roba, Aspirador, Rentadora, Assecadora, Planxa, Taula de planxar, Penjadors de roba\nCasa adaptada sense escales, Dormitoris adaptats sense escales, Banys adaptats sense escales\nCostabravapartment Cal Guillot, casa rural amb piscina privada. Free WiFi. 25mins playas\nGaudeixi de les impressionants vistes del Empordà, boscos, camps i, més lluny, dels Pirineus mentre sopa en el porxo cobert al costat de la piscina.\nDisposa de zona de porxo cobert amb barbacoa i una cuina oberta d’estiu per gaudir dels àpats al aire lliure, 500m2 de jardí, piscina privada de sal de 7m x 4m amb gandules. Zona per jugar a futbol.\nA 25 Km de les millors platges i coves de l’Empordà. L’Escala a 25 minuts. Un enclavament tranquil amb diversos camps de golf i circuits de pitch & putt a una distancia de entre 10 i 40 Km. Sant Martí d’Empúries, L’Escala, Sant Pere Pescador, Roses, totes a una curta distancia (25 Km). Banyoles a 20 Km, Girona a 20 Km, Figueres a 20 Km.\nA Cal Guillot, vostè pot descansar, llegir un bon llibre, nadar a la piscina, passejar per els nombrosos racons dels pobles propers, gaudir dels propers rius Ter i Fluvià, visitar els pobles pesquers de la costa.\nHi ha un restaurant local a on vostè pot menjar un menú diari, entrepans o tapes. El poble de Bàscara (5 Km) te diversos bars, farmàcia, supermercat i un banc.\nVostè pot trobar tota classe d’activitats esportives a una curta distancia com passejar, muntar en bicicleta, busseig, paracaigudisme, karting, montar a cavall, navegar, fer windsurf, jugar a golf o tenis, activitats nàutiques, fer caiac, passejos en barca, llogar motos d’aigua, anar a parcs aquàtics, acudir a spa, visitar vinyes, fer surf a vela i moltes més.\nCal Guillot està dins del triangle de Dalí. Es fàcil visitar el Museu Dalí de Figueres, la seva residencia a Port Lligat (Cadaqués) i el castell de Púbol.\nLa antiga i preciosa ciutat de Girona figura com a destinació en qualsevol itinerari turístic. El seu casc antic es un dels mes atractius centres històrics de Catalunya amb certs elements únics a Europa i excepcionalment ben conservats com el barri jueu, l’espectacular mur carolingi o la grandesa de la nau gòtica de la seva catedral que es la més ampla del mon.\nBanyoles amb el seu llac únic. El llac més gran de la Península Iberica. El centre històric amb els seus monuments únics.\nBarcelona: El treball més popular de Gaudí, La Sagrada Família i el Futbol Club Barcelona o, simplement, anar de compres!\nEl Parc Natural dels Aiguamolls del Empordà. El Parc Natural del Montgrí i les Illes Medes, el Parc Natural del Cap de Creus.\nEls emplaçaments arqueològics d’Empúries i Ullastret\nFianza Reembolsable del Protección de Daños 200€.


Camins de Ronda Costa Brava (des de Blanes a Portbou)\nDetall tram a tram de Sud a Nord\n4ª etapa - Sant Feliu de Guíxols / Platja d'Aro / Palamós - La Fosca (anys 2015 i 2016)\nTRAM FET A L'ANY 2015 I TAMBÉ AL 2016:\n4a. ETAPA – SANT FELIU DE GUÍXOLS / PLATJA D’ARO / PALAMÓS - LA FOSCA - 22,9 km. Alçada acumulada: 378 metres – de 9 a 17 hores (5 hores)\nAl final del Passeig del Mar / dels Guíxols vaig agafar el carrer Colón i, quan arribes a l'esplanada del port, a l'esquerre hi ha un cartell de camí de ronda i al final de la pista unes escales que a la dreta baixen a cala Jonca, molt petita, amb roques i una mica de sorra. Cap a l'esquerre es puja cap a un petit mirador. Un cop a dalt, a la dreta, surt un fàcil, i senyalitzat amb les marques del GR-92, camí de ronda adaptat per a minusvàlids (des de l’anterior mirador que és una plaça amb accés de vehicles) fins al mirador de les Peixeteres, amb una gran vista sobre el port i la badia de Sant Feliu de Guíxols i l’ermita de Sant Elm a l’altre costat de la badia (foto 2016).\nA partir d'aquí hi ha unes escales que pugen a un carrer i de seguida veiem una glorieta: mirador de les Traidores, just a sobre els esculls d'en Blanch (foto 2016), on comencen unes altres escales de baixada cap el desviament a la via ferrada de cala del Molí.\nSeguint el camí principal, s'entra al Paratge Natural de cala Atmetller (foto 2016) amb un camí de ronda més salvatge d'acord amb l'entorn que passa per sobre cala Alga.\nJust davant, tenim els esculls d'Els Secaïns. Al cap de poca estona trobarem les escales per baixar a cala Atmetller (foto), petita i amb pedres.\nEl corriol, totalment senyalitzat amb uns pals de fusta, es surt del Paratge Natural per continuar amb un camí de ronda més còmode, amb unes escales just davant dels esculls Les Balelles, que son una mica més lluny de la costa que els anteriors, per arribar al mirador de Les Mestresses, amb una espectacular vista sobre la badia de Sant Pol (foto) i, just al costat de punta Es Molar, el Cap de Mort i a sota la caleta de roques, accessible només per mar.\nSeguint les escales i girant a la dreta, seguirem per més escales que pugen i baixen, (seguint les marques del GR92 passant pel mirador de Les Dides) i també per un tram molt petit de carrer que em portaren a un túnel que passa per sota el jardí d'una casa i que, cap a la meitat, té una sortida que dóna al mirador del Túnel (l'últim mirador oficial), i a diverses petites caletes: dels Mussols, d'en Oliu i del Peix (de sorra). Pujant les escales i a l'arribar a un carrer, a l’altra banda trobarem la baixada a cala Maset, petita i de sorra.\nBaixant i seguint el GR, vaig veure un petit embarcador i, a continuació, Sa Caleta, (diminuta i de pedres), i després de la tarima de fusta, ja entrarem a la llarga platja de Sant Pol, amb un passeig on encara queden algunes cases senyorials (2 fotos).\nDesprés de travessar el Passeig, en segueix una passarel·la de fusta que passa entre dunes i els Banys de Sant Pol, amb les seves restaurades casetes de fusta pintades de diferents colors (foto).\nA continuació es troba el mític Hotel La Gavina i aquí ja comença un senyorial camí de ronda, inaugurat l'any 1958 i reformat el 2001, que surt de la platja del Racó (foto amb part de l'hotel darrera) i passa per punta d'en Pau, trobant al costat mateix i al llarg de tot el trajecte, cases i monuments força espectaculars (foto).\nEl fàcil camí de ronda arriba a punta Pedrosa i a cala Pedrosa (foto), petita, amb pedres i de sorra gruixuda de color daurat.\nA continuació tenim un mirador amb glorieta inclosa (foto) i una gran plaça amb unes escalinates que pugen cap a altres cases de la urbanització S'Agaró.\nSeguint aquet passeig anem trobant boniques cases (2 fotos) i petites cales entre les roques, algunes de bastant difícil accés.\nMés tard s'arriba a platja Sa Conca (foto), dins del terme municipal de Castell/Platja d'Aro, una platja gran i resguardada del vent del nord - de sorra gruixuda i amb dues semi-llunes separades per unes roques.\nAl acabar la platja hi ha unes poques escales i, tot travessant una pineda a punta Prima, vaig vorejar la marina/port d'Aro (foto) pel seu carrer interior, seguint les fletxes verdes i arran de les barques atracades.\nAl final del port hi ha unes escales que donen a la carretera i, anant cap a la dreta, després de la segona rotonda i de travessar el riu Ridaura per sobre un pont, trobarem un camí assenyalat amb les marques del GR que, paral·lel al riu, ens porta al començament del passeig de Platja d'Aro (foto), amb quasi 3 km. de sorra, i la serra de les Gavarres al fons.\nI des d'aquí fins al final de tot aquest ample passeig, s'empalma amb el trajecte d'anys anteriors: etapa nº4 - últim tram - Platja d'Aro / Palamós / Calella, però, al 2016, he afegit en aquesta etapa el tram fins a Palamós/La Fosca.\nDesprés de fer tot el passeig marítim de Platja d’Aro s’arriba a la roca monolítica natural: Cavall Bernat (foto), on comença un bonic camí de ronda molt interessant.\nEs passa punta d’en Ramis i s’arriba a platja Rovira, força gran i amb la sorra gruixuda. Em vaig desviar uns metres sortint de la sorra per veure les ruïnes d'una antiga vila romana que hi ha allà mateix. Des de platja Rovira surten unes escales i el camí passa per un petit túnel per arribar a la petita platja Sa Cova, de sorra gruixuda de color daurat i envoltada de pins i roques.\nDesprés venen tres túnels fets a la roca, noves escales, les cales Pitxot, el Vilaret i la bufona cala d’El Pi (foto anterior) - de petit hi havíem anat diverses vegades amb els meus pares i els meus germans - i la rocosa punta d’Escuits, tot plegat formant un sinuós recorregut esquitxat de roques barrejades amb vegetació (foto) i des d'on es poden veure les rodones de Dintre i de Fora, un conjunt d’esculls que apareixen i desapareixen amb la força de la mar.\nEntremig cala dels Canyers, l’última de Platja d’Aro, una combinació de sorra granulosa i roques – nudista - amb les restes d’un petit embarcador (foto 2016).\nAl 2016 ja estaba obert el camí de ronda fins la platja de Belladona i per la sorra es passa directament la platja de Cap Roig, ambdues de mitjanes proporcions i amb la sorra granulosa prima, i amb el Cap Roig davant (foto), un bonic promontori d’argila i granit cobert per pins.\nEn aquest punt comença un altre tram de camí de ronda que inclou una passarel·la de ferro, escales i un tram molt maco, que passa per Penyes Blanques, un conjunt d'entrants i sortints de pedra al costat del camí, i que acaba a les llargues platges de Ses Torretes (amb l'antic càmping Cala Gogó) i Cistrus, les dues de sorra fina i separades per uns esculls rocallosos. Després de travessar les dues platges per la sorra, passar per un túnel i just a sota la casa /castell on va viure l'actriu Madeleine Caroll, vaig sortir a cala del Forn, amb una petita zona de sorra enmig d’esculls naturals en forma de mitja lluna. A continuació venen les cales dels Esculls i de la Roca del Paller, les dues de sorra amb el gra relativament fi.\nLa punta del Malpàs comunica amb la paradisíaca cala de les Roques Planes, un paratge diferent a la resta de la costa ,caracteritzada per l’aspecte peculiar que li confereixen les roques grises i arrodonides per l'efecte de l’erosió.\nAquí, pujant les escales, es va pel camí de ronda "oficial" però jo vaig preferir agafar un complicat corriol arran de mar que, passant sobre petites roques vermelles (foto anterior) i cales de reduïdes dimensions com Rocosa, de l’Embarcador i Gran, i després d’enfilar diverses escales (antic camí de ronda molt deteriorat), vas a parar just a sota de la Torre dels Perpinyà (foto) - és una reproducció - per arribar a enllaçar amb el camí de ronda oficial.\nEl tram que segueix passa per sobre les cales de la roca dels Musclos, dels Capellans, Racó dels Homes i Racó de les Dones, les tres primeres petites amb el ferm rocallós i l'última de sorra granulosa i enganxada a Torre Valentina (segle XVI), enfront del edifici d'apartaments que l’envolta. Des d'aquest punt hi ha una espectacular vista sobre la Badia de Palamós i de Calonge (foto any 2015).\nSeguidament, ja venen les llargues platges de torre Valentina, Sant Antoni (amb tres espigons) i d'Es Monestir en el terme municipal de Calonge. Aquesta última dóna pas a la platja Gran de Palamós, just quan el passeig es torna més ample.\nPalamós també va ésser molt important en la indústria del suro, tant per la quantitat de fàbriques que va tenir com per les exportacions a través del seu port, i actualment destaca per tenir un important port comercial, turístic i pesquer. També tenen l'únic museu d'Espanya dedicat a l'art de la pesca. Vaig veure l’església de Santa Maria del Mar d'estil gòtic (segles XII-XVI) (foto) i el barri mariner del Pedró, que conserva l’estructura de carrers estrets que tenia originalment.\nAltre cop arran de mar trobem el Club Nàutic Costa Brava, i seguint pel carrer més a prop de l'aigua, a la següent corba quan s’allunya de la costa, trobem unes escales que ens porten a un petit tram empedrat de camí de ronda que va directament al far (foto), just a l'extrem de la punta del Molí, amb una gran vista general.\nTornant per aquest mateix camí fins les escales, girarem a la dreta pel Vial del Port que té tres miradors, arribant al port Esportiu Marina de Palamós (2 fotos).\nJust a la cantonada, a dalt del vial, hi ha unes escales que porten a les restes de la portada de l'antic Convent dels Agustins (foto).\nAl final del port i, seguint un tram de la carretera de La Fosca i després de passar per un mirador, vaig agafar el corriol que passa pel costat de la costa i, vorejant un càmping a l’esquerra i, la cala dels Pots de pedres i els Esculls d’en Roc a la dreta, vaig arribar a cala Margarida (foto 2015), que conserva les antigues barraques de pescadors.\nDesprés de baixar uns pocs esglaons, de seguida trobem unes escales que surten entre dues cases per enfilar la muntanyeta del cap Gros, un petit parc natural. A l'arribar a dalt, després de dos molt petits trams de carrers, a la dreta comença el camí de ronda que, entre pinedes, voreja el litoral per sobre la cala de la Sardina, cova de l’aigua, rec de Fanals i, després d’un tram més rocós de baixada, ve la platja de Sa Tamardia, enganxada a la bonica, ampla i apreciada platja de la Fosca (foto), de sorra granulosa i dividida en dues parts per la roca Negra.\nJust a la meitat del passeig de la Fosca es veu una casa molt senyorial que fa goig (foto).\nAl 2016 vaig fer nit a l’Hostal La Fosca, al número 24 del mateix passeig.\nPublicado por Albert Figueras Carreras en 18:03\nEtiquetas: 04) 4ª etapa - Sant Feliu de Guíxols / Platja D'Aro / Palamos - La Fosca (anys 2015 i 2016)\nCAMÍ DE RONDA / COSTA BRAVA - JUNY 2.013 + 2014 + 2015 + 2016 + 2017\nPRESENTACIÓ I DADES GENERALS:\nEm dic Albert, tinc 55 anys i visc a mig camí entre Cabrils i Barcelona.\nDesprés de treballar molts anys a l'empresa de tota la vida, van decidir fer-me fora argumentant que havien de reduir despeses. Així, em vaig trobar que, d'avui per avui, ja no tenia una feina que, durant més de trenta-quatre anys, m’havia tingut totalment ocupat.\nVaig estar més d'un mes totalment atordit pel que m’havia passat i em feia moltes preguntes del per què i també del què faria a partir d’aquell moment. Vaig pensar que la feina podia esperar i que el més important era fer alguna cosa que em fes molta il·lusió i que no havia pogut fer fins aquell moment per manca de temps.\nSempre m’havia cridat molt l’atenció i era un dels meus somnis, així que la meva decisió va ser recórrer tota la Costa Brava pels Camins de Ronda i, si per algun tram no era factible, fer-ho el més a la vora del mar possible.\nVaig planejar-ho seguint camins de ronda, senders locals, alguns trams del GR92 i variants que m’aniria trobant pel camí. I ho vaig fer tot sol, des de Blanes fins a Portbou en 13 etapes repartides en quatre setmanes, ja que no ho havia fet mai i no sabia si el meu cos aguantaria.\nVaig sortir el 3 de juny del 2013 i l’última etapa la feia el 28 del mateix mes. En total van ser uns 300 quilòmetres i una alçada acumulada entre totes les etapes d'uns 10.000 metres.\nEn l'any 2014 ho vaig repetir en 12 etapes, fent petites variacions: 8 etapes a finals de maig i 4 més a finals de setembre. He posat en vermell les diferències.\nEn l'any 2015 ho vaig tornar a repetir en 11 etapes, 7 entre finals de juny i començament de juliol i les altres 4 a finals de setembre. També he posat en vermell algunes variacions.\nA l’any 2016 ho he tornat a repetir l’última setmana de juny i també a finals de setembre. He fet cinc etapes entre Blanes i Calella de Palafrugell i quatre entre Roses i Portbou (he posat en color verd algunes variacions).\nA l'any 2017 per falta de dates sols he fet una etapa a la part central, des de Calella de Palafrugell fins a Begur, i al setembre 4 etapes per el Cap de Creus, des de Roses fins arribar a Portbou (he posat en color vermell fort algunes variacions que he fet).\nAquí teniu la meva experiència, espero que us agradi. Les hores que poso són les que vaig estar per fer les etapes i, entre parèntesis, les reals caminant. He intentat detallar al màxim alguns dels camins perquè, si voleu fer-ho, us faciliti la ruta. El mateix nom de moltes cales o platges s’explica per si sol i no afegeixo comentaris, encara que podria ser que en alguna el nom no fos exacte, ja que en la majoria de casos, no hi ha cartells que ho concretin.\nSi a algú li ve de gust fer algun tram i necessita un guia pel recorregut o per reservar allotjament, es pot posar en contacte amb mi i ja ens posaríem d'acord. També, si teniu qualsevol dubte o voleu fer algun comentari, estaré encantat de sentir-los. La meva adreça de correu electrònic és: albertfigueras69@gmail.com. Gràcies.\nDADES CAMÍ DE RONDA 2013\nLLORET - TOSSA DE MAR\nTOSSA DE MAR - SANT FELIU DE GUÍXOLS\nPLATJA D'ARO-PALAMÓS-CALELLA PALAFRUGELL\nCALELLA PALAFRUGELL - SA RIERA / BEGUR\nSA RIERA / BEGUR - TORRUELLA DE MONTGRÍ\nL'ESCALA - EMPURIABRAVA / ROSES\nROSES - CADAQUÉS\nCADAQUÉS - CAP DE CREUS - PORT DE LA SELVA\nPORT DE LA SELVA - ST. PERE DE RODES - LLANÇÀ\nLLANÇÀ - COLERA - PORTBOU\nDADES CAMÍ DE RONDA 2014\nCALELLA PALAFRUGELL - FORNELLS / BEGUR\nFORNELLS / BEGUR - GOLA DEL TER / TORROELLA\nGOLA DEL TER / TORROELLA-L'ESTARTIT-L'ESCALA\nL'ESCALA - CASTELLÓ D'EMPÚRIES\nPORT DE LA SELVA - CALA FORNELLS - PORT - LLANÇÀ - COLERA\nCOLERA - PORTBOU - CERBÈRE - PORTBOU\nDADES CAMÍ DE RONDA 2016\nSANT FELIU DE GUÍXOLS - PLATJA D'ARO PALAMÓS (LA FOSCA)\nPALAMÓS (LA FOSCA) - CALELLA DE PALAFRUGELL (EL CANADELL)\n6 ROSES - CADAQUES\n7 CADAQUES - CAP DE CREUS - PORT DE LA SELVA\n8 PORT DE LA SELVA - COLERA\n9 COLERA - PORTBOU\nNo està permesa la reproducció total o parcial d'aquest treball sense el meu permís previ i per escrit.\nVoldria fer un agraïment especial a la meva filla Sandra, per haver revisat tot aquest relat (etapa per etapa), i arreglar el que estava mal escrit o no s'entenia prou bé. De totes maneres desprès he afegit algunes modificacions i no está revisades.\nPublicado por Albert Figueras Carreras en 20:24\nEtiquetas: 00) Presentació i dades generals\nPer acompanyar persones grans (a peu o en cotxe) a fer qualsevol tipus de gestió, s’ofereix senyor de 60 anys, català i en atur forçós.\nTambé per a feines administratives, instancies, escrits, gestions diverses, etc.\nTelèfon: 654.954.546 – ALBERT\nAlbert Figueras Carreras\n00) Presentació i dades generals\n01) 1ª etapa - Blanes / Lloret de Mar\n02) 2ª etapa - Lloret / Tossa de Mar\n03) 3ª etapa - Tossa de Mar / Sant Feliu de Guíxols\n04) 4ª etapa - Sant Feliu de Guíxols / Platja D'Aro / Palamos - La Fosca (anys 2015 i 2016)\n04) 4ª etapa - Ultim tram - Platja d'Aro / Palamós / Calella de Palafrugell\n05) 5ª etapa - Calella de Palafrugell / Begur (Sa Riera)\n06) 6ª etapa - Begur (Sa Riera) / Torroella de Montgrí\n07) 7ª etapa - Torroella de Montgrí / L'Estartit\n08) 8ª etapa - L'Estartit / L'Escala\n09) 9ª etapa - L'Escala / Empuriabrava (Roses)\n10) 10ª etapa - Roses / Cadaqués\n11) 11ª etapa - Cadaqués / Far Cap de Creus / Port de la Selva\n12) 12ª etapa - Port de la Selva / St.Pere de Rodes / Llançà\n13) 13ª etapa - Llançà / Colera / Portbou (a l'any 2014 també Cerbère)


I seguim… 3er dia! | Agrupament Escolta Pau Casals\nI seguim… 3er dia!\nPublicat el 20 Juliol 2010 per AE Pau Casals\nTot i que aquesta calor no alfuixa… avui hem tingut un petit respir! Ens ha visitat breument la pluja, fet que ha contribuit a que la xafogor ens abandonés durant una bona estona.\nAquest matí, després d’un boníssim esmorzar, tots els Estolets se’n han anat d’excursió fins al poble veí d’Unarre. L’han visitat, hi han jugat, han conegut la natura que l’envolta i s’ho han passat molt bé! No és d’estranyar doncs, que estiguèssin ben cansats després de sopar… tot i que inexplicablement, n’hi ha que encara tenien energies!\nPel que fa a Llops, el seu trajecte fins a l’Estany de la Gola en busca de l’Aigua Sagrada ha estat un èxit. Després de passar la nit al Refugi lliure que hi ha a pocs metres de l’Estany, s’han pres un dia de relax. Alguns l’han utilitzat per tastar l’aigua de l’Estany amb els peus, d’altres per fer petites descobertes pels voltants, i tots plegats per jugar i passar-s’ho bé envoltats d’uns paisatges meravellosos.\nSecció es troba perfectament. També han arribat fins a l’Estany, tot i que el seu trajecte ha estat molt més llarg que no pas el de Llops. Passen la nit a pocs metres del refugi i acampats en tendes per no interferir en les activitats programades de les dues unitats.\nI… això no para!\nUn pensament sobre “I seguim… 3er dia!”\nToni Díaz el 21 Juliol 2010 a les 16:04 va dir:\nDoncs sembla ser que les previsions apunten a més dies de pluja i més fresquet a la zona. Prepareu-vos i tingueu-ho present!


La depuradora de Santa Maria d’Oló comença a veure la llum al final del túnel | Ona Moianès\nLa depuradora de Santa Maria d’Oló comença a veure la llum al final del túnel\ndesembre 3rd, 2020 Dídac Garcia Notícies, Política, Santa Maria d'Oló 0 comments\nLa Mancomunitat del Bages per al Sanejament és l’encarregada de redactar l’esperat projecte.\nEl conveni entre la Mancomunitat i l’Agència Catalana de l’Aigua (ACA) es va aprovar el passat 16 de novembre. Aquest és el primer pas per començar a treballar en el projecte de la nova instal·lació. Unes obres molt esperades a la població moianesa. Escoltem l’alcalde de Santa Maria d’Oló, Xavier Baraut.\nEl projecte, a hores d’ara, és a les beceroles però el pacte entre ens suposa un primer finançament de 59.700 euros. De moment, no hi ha data per l’inici de les obres ni se sap on s’ubicarà la depuradora, però des de l’Ajuntament s’espera que el procés no s’allargui massa. Baraut explica els passos que cal fer ara.\nL’alcalde d’Oló també ha afirmat que la construcció de la instal·lació és “bàsica i necessària” per tots els habitants del municipi. Actualment, només es disposa d’una petita depuradora al raval de Santa Eulàlia que abarca una part de la població.\nL’ens encarregat de redactar el projecte, la Mancomunitat de Municipis del Bages per al Sanejament, té com a objectiu la gestió i explotació del sistema d’evacuació i tractament d’aigües residuals de diversos pobles del Bages i del Moianès, com és el cas, també, de Santa Maria d’Oló.\nNext article “Al teu aire”, el tradicional concurs de pintura ràpida de l’Estany arriba a la 49a edició adaptant-se a la pandèmia\nPrevious article 27 persones han perdut la feina durant el mes de novembre al Moianès


Blog personal del Tomàs Mallafré: de maig 2013\nEl CM de l'Oracle, Catalunya Ràdio\nNo he fet mai cap curs de Community Manager. I el més a prop que he estat del periodisme ha estat llegir diaris que no siguin La Vanguardia. Però tot i no saber-ne ni un borrall de tot plegat, em sembla que el Community Manager de l'Oracle encara va més perdut que jo.\nL'Oracle és un programa que escolto alguns dies, perquè de vegades hi ha convidats que diuen coses interessants. Però trobo que el seu conductor, Xavier Graset, és absolutament avorrit, i en la meva modesta i absolutament prescindible opinió, algú que no està a l'alçada d'estar al capdavant d'un programa d'una ràdio nacional. Potser als capitostos de Catalunya Ràdio ja els va bé i els resulta molt còmode tenir algú tan previsible com aquest senyor, en comptes de, posem per cas, algú que li donaria mil voltes com Víctor Alexandre. Però jo trobo del tot infumable que hi hagi algú que no sap què dir i que per això es passa tota l'estona amb els seus "eeeee", "mmmmm", "aaaaa" i dient "en fi" cada cop que es queda sense saber què dir, i crec que això passa moltíssim més del que seria admissible a una ràdio que paguem entre tots. Al capdavall, se suposa que el conductor d'un programa de ràdio hauria de parlar, i no quedar-se en intentar-ho. Per això l'altre dia vaig fer aquest tuit, que més enllà de mirar de fer gràcia, venia a dir que ja n'hi havia prou:\nVaig evitar mencionar el compte de twitter del programa; ja ho havia fet un cop i ja tinc prou feina com per anar creant flames a Internet. Per això em va sorprendre trobar-me amb això:\nL'explicació la vaig trobar després. En qualsevol cas, no faré cap interpretació d'aquesta resposta aquí; podria passar que algú tornés a mencionar l'usuari del programa juntament amb un enllaç a aquesta entrada, allí la llegissin i em diguessin -potser amb raó- que m'equivoco, però sí que voldria dir un parell de coses:\nAls anys 80, Catalunya Ràdio la sentia com a meva. A casa s'escoltava a totes hores; hi havia programes absolutament genials com El lloro, el moro, el mico i el senyor de Puerto Rico amb els que la complicitat era total; realment era la ràdio nacional de Catalunya i era la meva ràdio. Recordo com si fos ara el dia que vaig anar a lliurar una QSL als estudis de Diagonal 614 per a poder rebre'n una de seva a canvi, i havia participat en alguns concursos amb sort diversa. Però les coses han anat empitjorant progressivament des d'aquells temps, potser culminant amb la posada en escena de l'impresentable de Manuel Fuentes. Si abans considerava Catalunya Ràdio la meva emissora, ara l'únic que hi veig és que els seus treballadors cobren una part dels meus impostos per fer uns programes que en la majoria dels casos no em ve de gust escoltar.\nI ja per acabar: no sé si aquesta resposta la va fer el principal al·ludit o algú altre. Però sigui com sigui, segurament hauria estat més profitós que hagués invertit aquell temps en indicar a una col·laboradora del programa -no sé com es diu la persona a la qual he sentit avui mateix- com es pronuncia "transició" correctament. Se suposa que "promocionar i difondre la llengua i la cultura catalanes" s'hauria de fer de veritat, i no quedar com una bonica frase i prou.\nPublicat per Tomàs Mallafré a 23:06 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Catalunya Ràdio\nLa vols? Demana-la!\nNo te la portaran a casa. No caurà del cel. I alguns dels polítics professionals que hi ha instal·lats al Parlament potser estan per la feina, però n'hi ha que ja els va bé que no canviï res. En qualsevol cas una empenta més no farà cap mal.\nNo cal que t'indignis -tot i que pots fer-ho, si vols o simplement no ho pots evitar- cada cop que sents segons quines notícies. No cal que cada matí, quan arribes a la feina, preguntis als altres si ja han sentit el darrer insult, atac, enaltiment del feixisme o el que sigui que acaba d'arribar de ponent. Si vols fer-ho ets ben lliure, però poca cosa t'aportarà.\nPerò hi ha coses concretes a fer. Pots signar un vot per la independència, pots donar a conèixer la campanya al teu voltant, i mirar de convèncer indecisos. Fem-ho bé; l'any que ve podem ser lliures.\nPublicat per Tomàs Mallafré a 12:18 Cap comentari:\nProgramar l'aturada, suspensió i reengegada de l'ordinador\nProgramar l'aturada en debian o derivades és fàcil:\n$ sudo shutdown -h 30\n[sudo] password for tomi:\nBroadcast message from root@eee-lmde (pts/0) (Sat May 18 21:56:39 2013):\nThe system is going DOWN for system halt in 30 minutes!\n$ sudo shutdown -h 23:30\nTambé es pot programar al crontab, per exemple:\n00 22 * * * sudo shutdown -h 23:55\nPerò si el que es vol és programar la suspensió, la cosa ja no és tan obvia. Com que m'ha costat una estona trobar-ho -fins que he fet cap aquí- ho deixo en aquesta xuleta i potser li serveix a algú. És així de fàcil, per exemple, per a programar la suspensió en 10 minuts:\n$ sudo sleep 600s; sudo pm-suspend\nÒbviament també es pot posar al crontab, en un script que es pot cridar amb una combinació de tecles...\nI una altra cosa que es pot fer: suspendre l'ordinador i fer que es desperti en un temps programat, per exemple, al cap de 10 minuts:\n$ sudo rtcwake -m mem -s 600\nI una combinació de les dues? Fàcil:\n$ sudo sleep 600; sudo rtcwake -s 600 -m mem\nTambé es pot programar rtcwake per a una hora concreta, tal com ho expliquen aquí.\nI en bonic, amb avís a l'àrea de notificació (requereix el paquet libnotify-bin):\n$ sudo sleep 5; export DISPLAY=:0.0; notify-send "ojuT" "que em suspenc"; sleep 7; sudo rtcwake -s30 -m mem\nEm vaig adonar que amb Manjaro l'invent de programar la suspensió no funcionava amb $ sudo sleep 600s; sudo pm-suspend,-segurament per un tema de diferent timeout de la contrasenya del sudo, ja que amb temps més curts sí que funciona- però de seguida algú es va preguntar com fer-ho als fòrums de Manjaro, i aquesta és la solució amb una joguina nova: at:\nYou can do with an at job. You'll need to install and start the at service\nsudo pacman -S at\nTo use at you start by entering the at command followed by the time you want it to run, this opens the at dialogue (at>) where you enter the commands or script you want to run. Pressing ctrl+d tells at that you are done entering commands.\nTo put the computer to sleep at a specific time, say 11:30 PM enter\nsudo at 23:30\nThe at command is really flexible, you can schedule a job at a specific time, midnight, now + x hours and so on. See this link: http://content.hccfl.edu/pollock/unix/atdemo.htm\nPublicat per Tomàs Mallafré a 22:27 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Debian, GNU/Linux, Linux Mint, ubuntu\nFesta Raring Ringtail: vols més llibertat?\nVivim temps de canvis. Ja sé que això és un tòpic aplicable a qualsevol moment de la història, però... vivim temps de canvis!\nHi ha indignats, els partits polítics tradicionals van de baixa i en sorgeixen de nous amb noves maneres de funcionar, apareixen noves formes de finançar projectes, ens relacionem d'altres maneres... i aviat crearem un nou Estat.\nMolts d'aquests canvis -per no dir tots- tenen a veure amb la llibertat. Volem una democràcia més real, volem ser lliures de triar si volem ser espanyols o no, volem que les dones puguin decidir lliurement sobre el seu cos perquè són elles les qui pareixen... volem més llibertat!\nDoncs jo et dic, amable lector de les meves cabòries: no vols també més llibertat per al teu ordinador? ¿Segur que vols seguir pagant per un programari privatiu i que farà que no sàpigues què fa realment el teu ordinador -i no parlem de comparacions tecnològiques-? Sí, ja sé que milers i milers d'usuaris de GNU/Linux no estudiaran mai el codi font de cap aplicació que utilitzin. Però en tindran -tindrem- la possibilitat, la fem servir o no. Tindrem la possibilitat de millorar-lo i de compartir-lo; en canvi res de tot això serà possible fent servir un sistema operatiu propietari. Aquí ho explica magistralment: a la presó s'hi pot arribar a estar còmode, però per algun motiu preferim la llibertat.\nSi vols ser una mica més lliure, vine aquest dissabte a la Festa Raring Ringtail. Si tens un ordinador amb Windows, compacta el disc dur un parell de vegades i fes còpia de les teves dades; estarem encantats d'instal·lar-t'hi ubuntu, un sistema operatiu basat en debian que et farà descobrir tot un nou món de possibilitats. Mantindràs el Windows al teu ordinador, però et garanteixo que com més coneguis GNU/Linux, menys el faràs servir. Si encara no estàs decidit a fer el pas, vine igualment a escoltar alguna de les xerrades que s'hi faran; no cal tenir cap gran nivell tècnic per a gaudir-ne (jo en sóc un exemple perfecte!) També tindràs l'oportunitat de conèixer grans persones, com en @papapeps, @sisco_garcia, @alexmuntada, Rafael Carreras i molts altres que segur que em deixo. T'hi esperem; t'hi apuntes?\nPublicat per Tomàs Mallafré a 23:32 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: GNU/Linux, ubuntu\nProu top-posting a gmail\nEn aquesta entrada de fa més de 2 anys, explicava la solució que havia trobat per a aquest problema, però ja fa temps que l'invent havia deixat de funcionar, com a conseqüència dels continus canvis que fan els de can google a la interfície web d'un dels seus productes estrella. I encara havia empitjorat amb els darrers canvis a la interfície, fent cada cop més incòmode el contestar als missatges sense fer top-posting.\nAfortunadament però, en aquest món gairebé tot té solució -excepte, potser, la mort, els impostos i la qualitat de la democràcia espanyola-. Una manera de resoldre el problema que m'ha resultat molt còmoda ha sigut tan fàcil com anar a configuració - Labs i activar aquesta opció:\nA partir d'ara, quan vulgui respondre a un missatge, només em caldrà seleccionar la part (o tot) del text que vull que consti a la resposta i fer clic a la fletxa de respondre (o fer servir la drecera de teclat -r o a- que vulgui); automàticament em sortirà citat el text que he seleccionat, i amb el cursor a sota per a començar a escriure :-)\nPublicat per Tomàs Mallafré a 12:54 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: gmail, top-posting\nProgramar l'aturada, suspensió i reengegada de l'o...


En compliment del Reial Decret Llei 13/2012, del 30 de març pel qual es modifica la llei de Serveis de Societat de la Informació; i de la mateixa Llei 34/2002, d’11 de juliol, de serveis de la societat de la informació i de comerç electrònic, relatiu a la utilització de cookies en pàgines Webs; PADAPEDRIZAS, S.L l’informem, que aquesta Web, utilitza cookies per poder mesurar i analitzat el tràfic de la Web, per facilitar-li la seva experiència com a usuari i oferir-li un millor servei. Si ho desitja, pot configurar el seu navegador per ser avisat en pantalla de la recepció de cookies o bé per impedir la instal·lació d’aquestes, tenint en compte que d’aquesta forma deixaria de tenir accés a certes funcions en Internet.\nRelació de Cookies utilitzades pel domini www.latavernadelpintxo.com:


Tiana acull les novetats literàries més negres de l’any - La Local Tiana | La Local Tiana\nTiana acull les novetats literàries més negres de l’any\nPrimera taula de novetats literàries. / alexramis\nLa segona jornada del Tiana Negra s’ha iniciat amb dues taules rodones on un total de onze autors han presentat les seves últimes novel·les negres. Un total de dotze propostes que destaquen per la seva varietat temàtica i per la diferència d’expertesa entre els seus autors\nEmili Bayo Esperança Camps Jordi Boixadós Jordi Solé Marc Moreno Margarida Aritzeta Mireia Llinàs rafael vallbona Tiana Negra Toni Arencón Xavier Vernetta\nÀlex Ramis | 24/01/2016 a les 2:17 0\nLa quarta edició del Tiana Negra ja ha estrenat una altra de les seves novetats, ja que, aquest dissabte, enlloc d’una taula de novetats literàries, com era habitual, per primera vegada se n’han fet dues. Dos espais que han servit per a què un total d’onze autors poguessin presentar les seves novel·les, amb una presentació doble per part de l’Esperança Camps.\nLa Consellera de Participació, Transparència i Cultura de les Illes Balears ha aprofitat l’ocasió per donar a conèixer les dues novetats que ha publicat durant aquest any: La cara B, de Llibres del delicte, i L’illa sense temps, de l’editorial Meteora. Ha estat, doncs, un bon any per Esperança Camps, que ha assegurat que, amb els compromisos que implica el seu nou càrrec com a consellera, no podria haver presentat aquests dos llibres sense “un conjunt de generositats” que li han arribat per part dels editors.\nAquestes són, a més, les primeres novel·les purament negres que ha escrit Esperança Camps. Com ella, hi havia altres autors que s’estrenaven en aquest Tiana Negra. És el cas de Mireia Llinàs, que fins ara s’havia dedicat al guió i que va quedar finalista del segon Premi Agustí Vehí amb la seva opera prima Els enemics silenciosos, on una inspectora capaç de viatjar en el temps investiga un crim de postguerra. Per ella, tornar un any després havent publicat aquest llibre suposa tancar un cercle.\nLlinàs era una de les quatre dones que enguany presentava una novetat al Tiana Negra i, a més, també era la més jove. Dos elements que, per ella, no suposen cap tipus d’obstacle, malgrat el que pugui semblar des de fora.\nEn aquest sentit, Llinàs creu que “un escriptor ha de ser capaç de posar-se a la pell de qualsevol persona i situació”, pel que no importa quina sigui la seva edat o gènere. De fet, aquesta escriptora ha estat afalagada per altres autors amb molta més experiència, com el mateix director del festival, Sebastià Bennasar.\nPerò, entre les presentacions d’aquest festival, no tots eren novells i també hi han assistit alguns autors més consolidats en el gènere com el Marc Moreno, que presentava el seu llibre Contra l’aparador. Una novel·la que molts han qualificat com la seva millor obra i que parteix de la desesperació que pot provocar en algunes situacions la paternitat o la maternitat.\nRafael Vallbona, per la seva banda, ha presentat Dits enganxosos, una obra que transcorre a la Barcelona post-olímpica. En canvi, en una altra Barcelona, la del s.XIX, és on Toni Arencón ha ubicat la seva nova novel·la, L’ànima de l’assassí, que se centra en la figura del frenòleg Marià Cubí i en el seu esforç per demostrar que l’ànima està al cervell i que es pot desenvolupar de diferents maneres, afectant a la forma del cap. De fet, Arencón fins i tot s’ha atrevit a definir com era l’ànima del director del festival, Sebastià Bennasar, avaluant només el seu cap.\nToni Arencón descriu l’ànima de Sebastià Bennasar.\nUna altra “negrota” amb experiència que ha estat present aquest dissabte al festival ha estat la Margarida Aritzeta, que enguany ha continuat la història de la inspectora Mina Fuster amb la novel·la Els fils de l’aranya. I, Jordi Solé, un altre dels clàssics del gènere, ha apostat pels rituals vudú i els personatges “negrots” amb La nit de Damballah.\nPerò en aquesta quarta edició també hi ha hagut una sèrie d’autors que, tot i estar consolidats, no s’havien atrevit amb el gènere negre fins ara. És el cas d’Emili Bayo, que amb el seu llibre Puta Pasta, s’ha atrevit a anar més enllà de la novel·la negra per fer una novel·la “molt negra”.\nBayo també juga amb la desesperació. En aquest cas, la generada pels diners, i, a part, inclou molts homenatges a la literatura i el cinema negres. El seu llibre, de fet, va guanyar el Premi Crims de Tinta l’any passat al BCNegra i, per ell, ha estat un plaer poder tornar-lo a presentar en aquesta edició del Tiana Negra.\nAmb una perfil molt semblant, també han presentat els seus llibres Jordi Boixadós i Xavier Vernetta. El primer va decidir endinsar-se en el gènere negre amb L’home que comptava diners perquè li semblava molt interessant analitzar aquelles coses que les persones som capaces de fer “quan estem davant d’un conflicte”. Vernetta, en canvi, va apostar per la novel·la criminal perquè, segons ell, aquesta “diu i planteja coses que no s’expliquen als mitjans de comunicació” però que formen part de la realitat actual.\nLectura dels fragments de les novetats literàries.


El Consell de Govern del Consorci del Ter aprova inicialment el projecte “Actuacions de conservació i gestió de l’ús públic als espais en custòdia fluvial de Riberes del Baix Ter 2020” - Consorci del Ter\nPortada > Actualitat > Notícies > El Consell de Govern del Consorci del Ter aprova inicialment el projecte “Actuacions de conservació i gestió de l’ús públic als espais en custòdia fluvial de Riberes del Baix Ter 2020”\nEl Consell de Govern del Consorci del Ter aprova inicialment el projecte “Actuacions de conservació i gestió de l’ús públic als espais en custòdia fluvial de Riberes del Baix Ter 2020”\nEstat després del temporal Gloria\nExemplar de tortuga d'estany\nUna altra imatge de la zona on es vol actuar després del Gloria\nEn el darrer Consell de Govern del Consorci del Ter de 4 de juny es va aprovar inicialment el projecte “Actuacions de conservació i gestió de l’ús públic als espais en custòdia fluvial de Riberes del Baix Ter 2020” redactat pels serveis tècnics de l’organisme i que ascendeix a 30.885,25 euros, IVA inclòs. La proposta se centra en els espais en custòdia del Ter de Riberes del Baix Ter i en la gestió a desenvolupar adaptant-la als canvis d’ençà la riuada del gener d’aquest any amb el pas del Gloria. Aquesta riuada ha provocat afectacions diverses en els hàbitats del riu Ter i també desperfectes en la xarxa d’itineraris. L’objectiu és la millora i conservació dels hàbitats i les poblacions faunístiques d’aquest tram de riu tot incidint en ús públic racional i sostenible que permeti acostar a la població al riu i descobrir-ne els seus valors naturals.\nEls espais que contempla el projecte actuar són a les ribes del Ter entre Bescanó i Sant Gregori (tram des de Bonmatí fins a la confluència amb la Llémena), a l’illa de la Pilastra a Bescanó, al Pla d’en Xuncla a Sarrià de Ter, a l’illa i els Planters a Colomers i Foixà i a l’illa d’Avall a Jafre.\nEn concret es contemplen dos tipus d’actuacions; unes dirigides a la conservació i millora directa dels hàbitats i espècies, i les altres de conservació indirecta a través de l’ordenació i regulació de l’ús públic.\nLes actuacions per a la conservació dels hàbitats i les espècies se centren principalment en espècies molt amenaçades com són la tortuga d’estany i el turó europeu. Per a la tortuga d’estany (Emys orbicularis) es contempla un seguiment dels seus hàbitats. Es volen millorar les condicions d’insolació de les basses, instal·lar elements estructurals, afavorir la vegetació submergida i recol·locar les sorres dipositades en l’avinguda, entre altres. També es farà un control de quelonis exòtics i seguiment de les poblacions dels autòctons. A més es faran actuacions per afavorir el turó europeu (Mustela putorius), un petit mamífer carnívor en gran regressió, amb l’objectiu d’augmentar les seves poblacions i permetre garantir la conservació d’aquesta espècie protegida i tan amenaçada. Es vol facilitar la connectivitat de les poblacions/exemplars existents a través d’accions de millora de l’hàbitat, afavoriment de les poblacions de conill i d’amfibis com a font d’aliment del turó, així com control de competidors, especialment visó americà. També es realitzaran altres actuacions per a la conservació de la biodiversitat com són la creació i condicionament de microhàbitats per afavorir a espècies clau com poblacions de rèptils (afavorint punts d’insolació o termoregulació) i d’amfibis, petits mamífers i aus (creant punts de refugi i d’hibernació). També s’instal·laran caixes niu en diversos espais en custòdia.\nPel que fa a l’ús públic, regulació i ordenació, es preveu la restitució dels desperfectes a la xarxa d’itineraris de descoberta. La riuada va passar per sobre bona part dels itineraris fluvials, en alguns punts hi ha afectacions diverses com pot ser acumulacions de materials (sediments, troncs, residus inerts) i també hi ha desperfectes en diversos elements d’ús públic (banderoles, cartells, aguaits...). N’hi ha que han desaparegut i d’altres que han estat tombats, descalçats i/o desplaçats. També es preveu la instal·lació d’una pantalla d’aguait a l’entorn de la desembocadura de la Llémena al Ter.\nCal considerar que es beneficiaran directament de les actuacions altres espècies com la tortuga de rierol, amfibis diversos, conill, ofidis, aus i quiròpters.\nDarrera actualització d’aquest contingut: 02/07/2020 a les 13:37h


grèvol | Mataró Ràdio\nArrenca el dispositiu Grèvol per evitar furts i robatoris durant les festes de Nadal\nCampanya de Nadal, grèvol, mossos, Societat\nArrenca l’operatiu Grèvol que els Mossos d’Esquadra posen en marxa durant la campanya de Nadal. Des d’avui i fins el 13 de gener s’incrementa la presència d’agents dels Mossos als principals eixos i centres comercials. L’objectiu és el de garantir la seguretat i prevenir els delictes en aquestes...\nEn marxa el dispositiu grèvol dels Mossos durant les festes de Nadal\ngrèvol, mossos, patrulla, Societat\nReduir l’activitat de possibles delinqüents que es registra durant la campanya de Nadal, garantir la seguretat a la xarxa viària en una època de l’any en la que es produeixen milers de desplaçaments, sobretot curts i mantenir la convivència. Aquests són els objectius del Pla grèvol que els mossos d...\nEl dispositiu grèvol dels mossos un Nadal més\ndispositiu, grèvol, mossos, Societat\nEls Mossos d’Esquadra valoraran els resultats de la campanya de seguretat als comerços per Nadal. A través d’enquestes als diferents establiments de la ciutat i de l’àrea bàsica els mossos coneixeran l’efectivitat dels sistemes actuals i coneixeran si és necessari introduir alguna millora en el...


L’ ESTANY DE LANÓS es la massa d’aigua més gran de la Cerdanya, l’estany de Lanós, es troba situada en un indret idíl·lic i està encerclada per una munió de muntanyes espectaculars. Al mateix temps, aquest estany és un dels punts de partida més utilitzats per recórrer el massís del Carlit.\nA l’aparcament del Passet (1.705 m) a tocar dels rètols de l’esquerra, veiem mostra clarament la seva hegemonia envers la resta de muntanyes. el camí que s’enfila entre matollars de bàlec i alguns pins negres. Prenem aquest camí, molt marcat i, seguint les seves llaçades, anem guanyant alçària. Al cap de pocs minuts trobem, a l’esquerra, la sendera que prové de la N-20 que puja al coll de Pimorent. Nosaltres, però, continuem a la dreta i anem remuntant amb paciència el vessant sud de la serra de Font Viva, sempre envoltats de bàlec. Quan arribem a tocar dels cables de l’antic telefèric (50 min), veiem l’estany de Font Viva enfonsat a la dreta. A partir d’aquí el camí planeja, passa per un contrafort una mica ombrívol i gira definitivament a l’esquerra, en direcció nord. Aviat travessem una petita torrentera i ja veiem, al fons de la vall, la magnitud de l’espectacular presa de Lanós. Continuem per l’anomenat camí dels Enginyers, una mena de balconada penjada a l’esquerra de la vall. Les marques blanques i vermelles del GR 7 ens guien en direcció inequívoca cap a la presa. Hem de seguir el traçat d’aquest camí, pràcticament planer, durant una estona. Quan ens anem acostant a l’embassament, el caminoi travessa un petit pont de fusta que salva les aigües del rec de Lanós. Seguint en direcció nord, deixem a la dreta el camí que ens portaria al Carlit i continuem per un replà herbat, on un senderó es va enfilant en direcció a l’esquerra de l’embassament. D’aquesta manera arribem a tocar de l’estany. Estany de Lanós (2.213 m, 1.45 h). Indret espectacular. La immensa massa d’aigua sembla no tenir acabament. Albirem, a la dreta, el puig de Coma d’Or i l’agresta silueta del Puigpedrós de Lanós. A l’est destaquen clarament el pic de Castell Isard i, és clar, la majestuosa silueta del Carlit, que ens mostra clarament la seva hegemonia envers la resta de muntanyes.\nAccés: Seguint la N-20 en direcció al coll de Pimorent, passem els pobles de la Tor de Querol i Porta. Quan arribem a Portè hem d’agafar un desviament a la dreta amb uns rètols que ens indiquen: massís del Carlit. Continuem per la pista asfaltada fins l’aparcament situat damunt mateix de la presa de l’estany del Passet.\nDurada total: 3.15 h (1.45 h anada + 1.30 h tornada)\nRuta 4: El camí de Fontanet\nAntigua ruta que unia Éller amb Maranges. Ruta per l’antiga glacera que baixava de Meranges.


Diumenge calcat a dissabte amb força sol, calor moderada i pocs ruixats\nDiumenge calcat a dissabte amb força sol, calor moderada i quasi sense ruixats\nEls intervals de núvols tornaran a augmentar a la meitat nord a la tarda amb algun ruixat poc important a prop del Pirineu\nper Xavi Segura dissabte, 16 de juny 2018 - 17:30h | Actualitzat a 20/07/2018 12:40h\nSembla que hem entrat al dia de la marmota pel que fa al temps. I és que aquest diumenge tornarem a tenir un dia calcat al de dissabte amb força sol en general, calor moderada a la majoria de comarques i intervals de núvols a la meitat nord amb algun xàfec aïllat a prop del Pirineu.\nEl sol dominarà el matí arreu i durant tot el dia a la meitat sud i Ponent. No obstant, creuaran algunes bandes de núvols alts i prims inofensives, i a primera i a última hora hi haurà núvols baixos a la costa central, així com algunes boires en fondalades interiors.\nA partir de migdia, les nuvolades creixeran a punts de muntanya i de l’interior de la meitat nord, deixant un cel variable a tota la zona de cara a la tarda, incloent la costa de Girona i nord de Barcelona. Poden caure alguns xàfecs poc importants i aïllats a l’interior de Girona, Prepirineu o nord de la Catalunya Central.\nEl sol tornarà a dominar a gran part del país aquest diumenge | Arxiu\nPel que fa a les temperatures, no experimentaran grans canvis, tant les mínimes com les màximes. De nit, ambient suau a prop de la costa i més fresc a l’interior. Al migdia, la majoria de màximes es mouran entre els 25º i 30º, sent més baixes en trams de la costa i al Pirineu.\nDe nou, les temperatures s’enfilaran més al pla de Lleida i a l’interior de les Terres de l’Ebre, amb la majoria de màximes entre els 30º i els 33º. La xafogor es deixarà sentir a prop de la costa però sense grans calorades.\nPel que fa a la tramuntana, seguirà bufant a l’Alt Empordà entre feble i moderada. Elmar continuarà una mica alterat en aquella zona.\nPropera setmana amb més calor\nDe cara a la propera setmana, sembla que el temps no experimentarà grans canvis. Seguia l’estabilitat amb sol en general. El més important serà que la calor anirà en augment de forma progressiva, cosa que fa pensar que arribarem a Sant Joan amb calor estiuenca.\nPREVISIÓ: Amb quin temps arrenca el cap de setmana? T'ho expliquem!\nIMPRESSIONANT: Una enorme tortuga pon 100 ous en un 'xiringuito' de Mataró