CONVOCATÒRIA DE RESIDÈNCIES DE CIRC GEN-JUL 2022\nBASES DE LA CONVOCATÒRIA DE RESIDÈNCIES DE CIRC A L’ESTRUCH\nL'Estruch, Fàbrica de creació de les arts en viu, és un equipament municipal de Sabadell que compta amb diferents espais de residència i de difusió escènica. Des de l’any 2015 s’estan realitzant residències de creació a la nova Vela, espai que se suma a les sales d’assaig ja existents i al teatre.\nObrim convocatòria pel període de gener a juliol 2022. Data límit de recepció de projectes: 25/04/2021 a les 24h\n?\tCessió d’espais tècnicament dotats\n?\tAssessoria artística personalitzada per detectar els aspectes que es poden millorar de cada projecte i oferir els instruments per poder millorar-los. L’assessorament estarà guiat per Jordi Gaspar, director artístic de circ i el suport habitual de la resta de l’equip de gestió del centre. Aquest assessorament inclou tots els àmbits de les diferents fases de producció: creació artística, gestió i qualsevol aspecte tècnic del procés de creació d’un espectacle de circ.\n?\tLes companyies que siguin seleccionades en aquesta convocatòria també podran accedir l’allotjament amb cuina, que sempre s’hauran de compartir amb altres artistes. Aquest servei s’oferirà en funció de la seva disponibilitat.\nLes residències de circ tenen dues modalitats:\n?\tRESIDÈNCIA D’INVESTIGACIÓ\n?\tRESIDÈNCIA TÉCNICA\nEls projectes seleccionats es faran públics el 28 de maig de 2021 al web de l’Estruch\n1.\tCOMISSIÓ i CRITERIS DE SELECCIÓ\nLa comissió de selecció de projectes està formada per professionals del sector en els camps\nde la difusió, la producció i la formació tant de circ com de nous formats escènics i té com a objectiu donar màxima difusió a les propostes artístiques presentades. La comissió valorarà positivament que les creacions siguin pròpies i també el grau d’investigació del projecte.\n·\tJordi Gaspar, director artístic de circ de l’Estruch\n·\tRepresentant de La Central del Circ\n·\tRepresentant de la comissió artistica de l'Ateneu Nou Barris\n. Mayi Beobide, responsable programa de circ de l’Estruch\nLa comissió de selecció valorarà l’interès artístic de la proposta i la seva adequació als serveis\ni recursos oferts per L’Estruch.\n2.\tMODALITATS DE RESIDÈNCIA\nPermet trobar-se amb altres artistes, altres disciplines artístiques o amb altres especialistes que puguin nodrir la investigació artística. No és tècnica, les sales no disposen de materials d’il·luminació escènica.\nAdreçada a persones físiques, col·lectius i companyies de circ, de l’àmbit internacional o nacional que vulguin desenvolupar un treball d’investigació i creació, encara que l’objectiu final no sigui l’exhibició immediata d’un espectacle\nEl període de residència és de dues setmanes.\nEls espais on es pot realitzar la residència són: la Nau B o les sales d’assaigs.\n?\tRESIDÈNCIA TÈCNICA\nPer projectes que es troben en les últimes etapes de la producció d’un espectacle de circ. Aquesta modalitat contempla el suport tècnic per enllestir la producció final.\nAdreçada a persones físiques, col·lectius i companyies de circ, de l’àmbit internacional o nacional que estan treballant en un espectacle i que estan arribant al final del seu procés de creació.\nEls espais on es pot realitzar la residència són: La Vela (Carpa de circ) o el Teatre.\n3.\tCOM SOL·LICITAR LA RESIDÈNCIA\nEmpleneu el formulari de sol·licitud que trobareu en aquest ENLLAÇ abans del 25 d’abril de 2021.\n4.\tTIPUS D’ESPAIS DISPONIBLES Per a residències d’investigació:\n?\tSales d’assaig. Espais de diferents mides. Horari de 10 a 15 h o de 16 a 20h\n?\tNau B Espai de 450m2. Alçades: 5,7m fins a les bigues. 7,53m fins a la part de dalt de les bigues. 8,71m és l’alçada màxima a la part central de la Nau. Mides entre bigues 3 metres.Horari de treball de 10 a 20h\nPer a residències tècniques:\n?\tLa Vela. Carpa de circ amb pista de 9’20 metres de diàmetre i 9 metres d’alçada.\nen exclusivitat de dimarts a dissabte amb suport de fitxa tècnica i personal tècnic. Horari de treball de 10 a 20h\n?\tEl Teatre. Espai en exclusivitat de dimarts a dissabte (5 dies) amb suport de fitxa tècnica i personal del teatre. Escenari de 9 x 9 metres i 5 metres d’alçada. Horari de treball de 10 a 14 i de 15 a 17h.\nPodeu consultar les característiques i fitxa tècnica dels espais a:\n5.\tCONDICIONS DE LA CESSIÓ\nLa companyia o artista seleccionat haurà de fer constar obligatòriament en tots els materials de difusió relacionats amb l’espectacle produït els logotips del centre i el de l’Ajuntament de Sabadell en qualitat d’organisme col·laborador.\nEls artistes dels projectes seleccionats hauran de comprometre's a participar en les diverses activitats que s’acordin amb la direcció del centre: la inclusió de l’espectacle en els programes de difusió, les activitats de relació entre els artistes residents o la inclusió en el Programa Educatiu de l’Estruch.\nLa companyies o artistes seleccionats en residència hauran de signar un document que regularà la cessió de l'espai on hi constaran el calendari, els horaris i les sales utilitzades, així com també l’acceptació de la normativa d’ús, a més de la contrapartida que s’acordi a canvi de la residència de creació, si s’escau.\nL’Estruch es reserva la possibilitat de modificar el calendari sol·licitat per tal d’organitzar el pla definitiu de residències.\nL’incompliment per part de la companyia o l’artista seleccionat d’aquests pactes deixaran sense efecte la cessió dels espais destinats a la residència.\nPer a més informació dels espais, serveis, durada i tipologia de residències de producció que ofereix l’Estruch, consulteu www.lestruch.cat o bé truqueu al 93 717 25 71 i demaneu per Mayi Beobide o Manel Rodríguez.


A AM 2 Imatges 1 Col·laborador/a 31 Visites Bústia de suggeriments\nAmnistia Internacional SOC Associació d’àmbit mundial, independent i imparcial que treballa en la protecció i la defensa dels drets humans. El seu mandat d’actuació se centra a aconseguir l’alliberament immediat de tots els presos de consciència -persones empresonades per raó de les seues conviccions, religió, sexe o ètnia, sense haver utilitzat la violència-, fer també que els judicis als presos polítics siguin imparcials i oposar-se rotundament a qualsevol mena de tortura i a la imposició de la pena de mort. Amnistia Internacional es va fundar el 1961 i té la seu central a Londres. L’agrupació local d’Eivissa sorgeix el 1991, a instàncies del grup de Palma de Mallorca. Actualment compta amb uns cinquanta socis, que es reuneixen una volta per setmana per treballar activament en aquesta organització supranacional. Des de la seua creació, el grup local d’Eivissa d’Amnistia Internacional ha participat en diverses campanyes informatives, disposa d’una xarxa d’apel·lants per a les accions més urgents i una altra per oposar-se a la pena de mort, i duu a terme xerrades, col·loquis i debats sobre els drets humans a tots els centres escolars de les Pitiüses. [XLl]


Macron, decidit a fer la guitza als no vaccinats: "Els fotré"\nEuropa, la UPF i la manca de preparació\tEuropa, la UPF i la manca de preparació\n[FOTOGRAFIES] Cavalcada de Reis 2022: Els infants d'arreu del país reben Ses Majestats\t[FOTOGRAFIES] Cavalcada de Reis 2022: Els infants d'arreu del país reben Ses Majestats\n[EN DIRECTE] Els positius menors de 65 anys podran rebre la dosi de reforç un mes després del contagi\t[EN DIRECTE] Els positius menors de 65 anys podran rebre la dosi de reforç un mes després del contagi\nS'ha mort l'escriptor i polític Antoni Dalmau\tS'ha mort l'escriptor i polític Antoni Dalmau\nXimo Puig anuncia que les farmàcies podran notificar un cas positiu per proves d'antígens\tXimo Puig anuncia que les farmàcies podran notificar un cas positiu per proves d'antígens\nEl govern del Casaquistan dimiteix arran de les protestes per l'augment de preu del combustible\tEl govern del Casaquistan dimiteix arran de les protestes per l'augment de preu del combustible\nMacron, decidit a fer la guitza als no vaccinats: “Els fotré”\nEl seu govern impulsa una llei per a transformar el el passaport sanitari vigent en un de vaccinal, cosa que eliminaria els certificats de proves negatives\nEl president de la República francesa, Emmanuel Macron, està convençut que la millor manera d’impulsar la vaccinació contra la covid és incomodant tots aquells ciutadans que no ho estiguin, i té la ferma intenció de continuar amb aquesta estratègia. A la primera entrevista de l’any, concedida a Le Parisien, afirma obertament que vol fer-los la guitza: “Tinc moltes ganes de fotre als no vaccinats. I continuarem fent-ho, fins al final. Aquesta és l’estratègia.” Per fer-ho, diu, limitarà tant com sigui possible les activitats de vida social.\nAquesta manera d’expressar-se –en francès, Macron ha fet servir el mot emmerder, de caràcter vulgar– ha causat molta polèmica en un moment de creixement de la polarització amb els detractors dels vaccins contra la covid enmig del debat parlamentari de la llei per a convertir el passaport sanitari vigent en un de vaccinal, cosa que eliminaria els certificats de proves negatives que ara fan servir els anti-vaccins. Aquesta setmana, l’Assemblea Nacional francesa va haver de suspendre la sessió parlamentària després de més de vuit hores de debat pels centenars d’esmenes presentades. El text té l’oposició de certs sectors, però el govern de Macron conserva la majoria per tirar endavant el text. Tanmateix, en un greu error de càlcul, ahir a l’Assemblea no hi havia prou diputats partidaris de la llei i la majoria va fer pinya per suspendre la sessió. L’oposició critica a Macron que hagi volgut aprova la llei per la via ràpida i sense haver-hi prou debat previ.\nEl clima està enrarit, no només per tractar-se d’una mesura polèmica, sinó perquè només resten tres mesos per la primera volta de les eleccions franceses. “El 15 de gener continua sent el nostre objectiu per a l’entrada en vigor de la llei”, va dir igualment el ministre d’Afers Europeus, Clément Beaune, al final de la sessió.\nMacron ha deixat clar que la manera d’impulsar la vaccinació no serà coercitiva, ja que ni vaccinarà “a la força” ni els penalitzarà legalment, sinó que vol condicionar-ne la vida quotidiana. “A partir del 15 de gener ja no podran anar a un restaurant, no podran prendre un cafè, ni podran anar al teatre ni al cinema”, ha insistit.\nA l’entrevista, Macron ha dit que voldria presentar-se a la reelecció com a president en les eleccions presidencials de l’abril, tot i que encara no ha fet el pas d’anunciar la candidatura. “M’agradaria fer-ho”, ha dit.


Fundació - Pàgina 7.25 - Fundació Estimia\nNou projecte ICTUS\t05/12/2016\nFESTA DE LA CASTANYADA\t27/10/2016\nLOTERIA DE NADAL!!\t24/10/2016\nPodeu venir a buscar els vostres talonaris al c/ Anglí 50 o bé sol·licitar-los per telèfon!\nNo us quedeu sense que aquest any toca!\nINICIEM NOVES ACTIVITATS DE LLEURE I RESPIR!\t27/09/2016\nAquest dissabte tornem a començar les activitats de lleure i respir en dissabtes!\nGràcies a l'Ajuntament de Barcelona i el Ministerio de Sanidad Servicios Sociales e Igualdad, oferim places de respir i lleure per a infants, joves i adults amb discapacitat durant els mesos d'ctubre, novembre i desembre. Clicant aquí trobareu tota la informació.\nSEVILLANES SOLIDÀRIES A FAVOR DE LA FUNDACIÓ ESTIMIA!\t01/06/2016\nSi us agraden les Sevillanes i el bon menjar no us podeu perdre això!:\nEl proper 8 de juny el Restaurant DOP organitza un sopar amb espectacle de Sevillanes. Una part dels beneficis es destinaran al projecte www.estimart.cat per a seguir desenvolupant la nostra tasca artística!\nAquí trobareu el menú i la informació detallada sobre el sopar.\nAquí podeu veure la web del restaurant DOP


Arxivada la causa per desobediència contra quatre caps dels Mossos de Lleida per l'1-O\nBarcelona. Dimecres, 13 de novembre de 2019. 12:33\nActualitzat Dimecres, 13 de novembre de 2019. 12:33\nL'Audiència de Lleida ha arxivat provisionalment la causa per desobediència contra quatre caps dels Mossos d'Esquadra responsables de l'operatiu de l'1-O a Lleida. La Sala ha desestimat el recurs d'apel·lació presentat per la fiscalia contra la interlocutòria del jutjat d'instrucció número 4 de Lleida que va ordenar el sobreseïment del cas per desobediència.\nEl ministeri públic considerava que encara hi havia diligències per practicar per completar la instrucció i determinar si es van cometre els delictes no només de desobediència, sinó també de falsedat i revelació de secrets.\nL'Audiència, però, conclou, com ja ho va fer el jutge d'instrucció que tot i que l'actuació dels Mossos no va ser "efectiva" per poder donar compliment de la interlocutòria del TSJC que obligava a impedir la celebració de l'1-O, no hi ha "prou indicis" per considerar acreditat el delicte.\nL'Audiència de Lleida, així, decideix arxivar la causa de manera provisional i no lliure com demanava una de les defenses ja que entén que existeixen altres procediments penals oberts en relació als fets de l'1-O i per tant, no es pot descartar una incidència eventual futura en el resultat de la causa actual.\nLa sentència La Generació 1-O convoca una concentració a la Delegació del govern espanyol a Barcelona El Nacional\nCas 1-O La fiscalia demana un any i mig d'inhabilitació a un alcalde i diputat d'ERC per l'1-O El Nacional


Divendres, 31 de març / 21.30 h\nHort del Rector\nDes del 1983 la massa social que formen els Armats de Mataró escenifica en directe la representació de la La Passió, últims dies de Jesús. Dirigida per Joan Rovira Viñas i Jordi Llinàs Barrios.\nPuig i Cadafalch, alumne de l’Escola Pia\nDijous, 30 de març / 19 h\nEscola Pia Santa Anna – Edifici de Mar\nEl pare escolapi Joan Florensa ens parlarà de la formació escolar i la vida de Puig i Cadafalch, alumne de l’Escola Pia de Mataró i membre fundador dels Antics Alumnes de l’escola.\nEl sexe en la nostra espècie: 'Vive la différence!'\nDijous, 30 de març / De 19.30 a 21 h\nA càrrec de Mireia Esparza, del Dep. de Biologia Evolutiva, Ecologia i Ciències Ambientals (UB). Dins el seminari Sexe, desenvolupament i evolució. Inscripció gratuïta a la Direcció de Cultura.\nÒpera / Projecció en directe\nDijous, 30 de març / 20.15 h\nProjecció en directe des de la Royal Opera House de Londres.\nIvó Oller - Trumpet Attitude\nDijous, 30 de març / 21 h\nEl trompetista mataroní presenta Trumpet Attitude. Alguns temes els interpretarà en el format original de quartet, i altres en el nou de septet. (Abonament de 55 euros per a tots els concerts del cicle)\nDivendres, 31 de març / 22 h\nWorkshop de llibre d'artista\nDissabte, 1 d'abril / De 9.30 a 14.30 h\nUna introducció al món del llibre artesanal i creatiu. Llibre acordió il·lustrat amb gravats. Enquadernació artesanal en cartoné i tèxtil. Impartit per Maria José Carrasco, gravadora, i Carmen Biosca, enquadernadora. Dotze places, amb inscripció prèvia. No cal tenir coneixements de la matèria.\nPuig i Cadafalch Mataró-Argentona\nDissabte, 1 d'abril / 10 h\nVisita guiada a diversos edificis modernistes que l’arquitecte Josep Puig i Cadafalch va construir a la seva ciutat, Mataró, i a la població veïna d’Argentona. Cal inscripció prèvia a l’Oficina de Turisme.\nDissabte, 1 d'abril / 11.30 h\nEspectacle inspirat en el conte de Leo Lionni sobre un emocionant viatge pel mar. A càrrec d'alumnes d’iniciació de l’EMMM. Aforament limitat. Invitacions a Cultura a partir del 27 de març.\nGinger & The Grumpy Groove\nDissabte, 1 d'abril / 12.30 h\nOrgue, guitarra i bateria, formació típica del jazz a les dècades dels 60 i 70, i en aquest cas amb una cantant. El seu repertori està basat en els clàssics de la música americana, i la lectura que en fan és en clau de blues, jazz i soul. (Abonament de 55 euros per a tots els concerts del cicle)\nPasseig musical per la Col·lecció Jordi Tardà\nDissabte, 1 d'abril / De 17.30 a 18.30 h\nUna passejada musical per l’exposició que inclou una visita comentada i un mini concert a càrrec de la banda Superfluid. Activitat per al públic familiar i amants de la música rock. Venda d'entrades a www.ticketea.com i a l'Ateneu. Més informació a 93 790 84 74 o www.fundacioiluro.cat/expotarda\nDiumenge, 2 d'abril / 12 h\nLa Colla Castellera Capgrossos de Mataró comença la temporada amb ganes, amb la seva primera actuació a Mataró. L'acompanyarà la Colla Jove de Barcelona.\nDiumenge, 2 d'abril / 19 h\nPianista i vocalista de jazz de referència internacional. (Abonament de 55 euros per a tots els concerts del cicle)


NO ENS FAREU ESPANYOLS. - ELS PATRIOTES\nNO ENS FAREU ESPANYOLS.\nEscoltar la mòmia borbònica, cosa que no he fet, pot arribar ha ser un exercici masoquista pels catalans gens agradable.\n“Transparència i llei”. “Reformar, però dins les regles de joc que marca la constitució espanyola”. Aquestes són les seves paraules escrites als mitjans, per fer que Catalunya vulgui formar part d’Espanya. Ni un mot sobre el que un Tribunal espanyol va fer contra la voluntat de tot un poble. Ell, hereu o fillol del franquisme i de les seves lleis fonamentals, gosa donar-nos lliços als catalans del que hem de fer.\nNo escoltar el clam del carrer a Catalunya, és senzillament voler imposar-nos la visió de sempre, centralista i uniformadora. La visió retrograda, no els hi permet adonar-se que el poble català ha dit prou. Catalunya i els catalans, volen ser els qui decideixin per on hem d’anar. Ara, volem decidir totes i cada una de les opcions que puguin aparèixer i en qualsevol escenari.\nEl temps dels reis i prìnceps a Catalunya, ja és historia. El temps dels borbons també ho serà aviat. Catalunya ha estat i és republicana i fins i tot en temps del Principat, la filosofia ho era. Hem hagut de combregar amb roda de moli, però finalment som on som i ara hem dit prou. Prou a la Monarquia, prou a un estat que només ens vol per xuclar-nos la medul·la. Prou a que siguin altres els que decideixin per nosaltres i prou a que se’ns prohibeixi ser com som.\nNo vull ser espanyol, ni abans ni ara ni mai, i crec que la majoria de catalans que volen la independència tampoc. La marca espanyola, acompanyada per una monarquia imposada per Franco, ens obliga ha ser lliures. No trigarà gaire que haurem de fer una proclama, on els catalans diguem obertament i amb veu potent això, que no volem ser espanyols.\nLa monarquia espanyola, ha fet el discurs espanyol, pels espanyols i per dir-nos el mateix que el govern espanyol. Aquest és el preu que ha de pagar per mantenir el seus privilegis, i per deixar la descendència sense cap altra sotrac que decidir on fan les vacances i quin és el seu menú. A França els hi van tallar el coll, per corruptes i vividors de l’esforç del poble. Ara, i aquí no tallem colls, però si que podem decidir democràticament si volem monarquia o república i també si volem Espanya o independència.\nEls espanyols i la seva monarquia no han assimilat que els pobles de Europa tenen tot el dret a escollir el seu futur. Els temps de les colònies, de les imposicions i de l’esclavatge s’ha acabat.\nEl borbó, l’impresentable, el que “folla quan vol” i el que li ve de gust, el que va de caceres per matar ossos i elefants, el que no dona comptes de la seva caixa, el que no tenia res i ara és una de les fortunes més importants del planeta, el que no mira prim a l’hora de gastar, el que practica de les misèries corruptives d’Espanya, el que mai ha condemnat la dictadura franquista, el que no reconeix que el català ha estat llengua perseguida i prohibida, el que vol només una historia, el que té com referent al seu despatx Felip V, el que demana més del mateix per garantir que la seva espècie viurà dins de l’opulència i de la insolidaritat ciutadana, rodejat dels aduladors miserables que ho fan per garantir-ne el seu tros. El que un dia els pobles de la península van fer fora democràticament i que ha tornat de la ma d’un dictador, NO pot ser cap alliçonador de res i si els espanyols, que no poden ser altra cosa, volen ser súbdites d’una espècie en vies d’extinció, no és el nostre problema. Nosaltres els catalans, fa temps que practiquem el lideratge pel dret de ser-ho i democràtic. Guifré el pilós, Jaume I, Macià, Companys, Pujol, Maragall, Mas, en són referents.\nAra com diu el nostre President, la aposta del poble català és la convivència i la llibertat. Convivència, perquè tenim el convenciment que nomes des de el respecte i la tolerància és construeix i llibertat perquè el poble català te tot el dret a ser-ho.\nParaules que els borbons i els espanyols, que no poden ser altra cosa, ni entenen ni practiquen. Aquest fet ens empeny amb més voluntat i coratge per aconseguir que el nostre projecte és faci realitat. De fet, només ho podrem fer si som lliures i si som nosaltres els que decidim com s’ha de fer.


El significat de les formes\nLes formes tenen significats universals. Pero tranquil, no ens referim a la forma del teu cos! No cal que corris a apuntar-te a la disciplina CrossFit de la que tot el món en parla.\nLes línies rectes, corbes, les bases sòlides o els dissenys suaus que pots trobar en objectes quotidians tenen un significat més profund, que estan relacionats amb diferents emocions i aspectes de la vida.\nQuan tries una forma estas comunicant un concepte més específic. Aquí tens el que significa:\nFORMES RODONES_Representen l'infinit, sense un inici ni un final, creant un cercle d'energia interrompuda. Són senyal de moviment, però també el refugi perfecte sense cantonades afilades: només zones còmodes.\nFORMES QUADRADES_Segur, estable. Parla d'honestedat. La seva forma regular transmet pau i descans. Les seves mesures idèntiques representen igualtat.\nFORMES RECTANGULARS_Una altra forma sòlida, amb una base forta i robusta que crea un espai segur. Els rectangles reflecteixen racionalitat i estabilitat.\nAixí que ja saps, pots provar els teus dissenys o fotos en diferents formats per veure com canvia la seva perspectiva segons la forma.\nProva-ho en xapes\nProva-ho en enganxines\nProva-ho en imants\n18/11/2014 / anna


Marc institucional - ROMEST | Xarxa per a l'observatori de la població gitana de l'est d'Europa a Catalunya\nConsell Municipal del Poble Gitano a Barcelona\nÉs un dels nombrosos consells de ciutat des de 1998, vetlla per la millora del benestar i la qualitat de vida de la comunitat romaní. Treballa per garantir la igualtat d’oportunitats dels seus membres i per combatre el racisme i la discriminació.\nEl Pla integral del poble gitano a Catalunya és el fruit d’un treball llarg i enriquidor, un procés que neix del diàleg entre persones gitanes i no gitanes, societat civil i persones vinculades a la política, en el marc d’una comissió parlamentària per al reconeixement oficial de la cultura gitana i les seves aportacions a casa nostra.\nEl 5 d’abril de 2011 la Comissió Europea va publicar la Comunicació sobre el Marc de la Unió Europea (UE) per a les Estratègies Nacionals d’Inclusió de la Població Gitana fins a 2020, en el qual estableix per primera vegada un marc comú per al desenvolupament de mesures i polítiques en l’àmbit nacional a partir d’enfocaments, objectius i àmbits de treball compartits per tots els estats membres de la UE.\nLa Comunicació va rebre el suport del Consell de Ministres de la UE del 19 de maig i del Consell Europeu del 24 de juny, el màxim òrgan de govern de la UE, de manera que la inclusió de la població gitana arriba al nivell més alt de la agenda política europea.\nAquest nou Marc Europeu obliga tots els estats membres a presentar les seves pròpies Estratègies Nacionals abans de finals d’any, en proporció al seu nombre de població gitana. Han de complir amb objectius comuns en els quatre àmbits prioritaris establerts: l’educació, l’ocupació, la salut i l’habitatge.


Portes Obertes, 28 de febrer | Bell-lloc\nUna vegada a l'any també us mostrem l'escola sense necessitat de demanar prèviament entrevista.\nVoleu saber què podeu veure aquest any a les portes obertes?\nUna vegada ens hàgim presentat davant la Masia de Bell-lloc, un grup de nens i nenes amb els mestres anirem a passejar pel bosc de l'escola, allà farem el Passeig Científic; observació, manipulació, experimentació, activitats sensorials i psicomotrius hi tindran lloc, tot per ajudar a la correcte adquisició del llenguatge tan important a l'etapa d'educació infantil, la descoberta de l'entorn, la descoberta del jo i el llenguatge matemàtic.\nEls espais lliures i hàbitats naturals ens ajuden a conèixer el món, a estimar-lo, a sentir-nos-en responsables per cuidar-lo millor.\nA les portes obertes veurem també com es treballa la psicomotricitat a l'aula de psico, com vivim la música a l'aula de música, com aprenem anglès al Role Play...\nDesprés de fer un itinerari per les aules, anirem a la nostra aula preferida: ATELIER inspirada en les aules de Reggio Emilia, Montessori, amb alguns materials Waldorf. És allà on es desperta la nostra creativitat, imaginació, lògica matemàtica, on socialitzem, treballem el llenguatge verbal, coneixem més artistes, materials i representa un constant descobriment. Immersos en la cultura del pensament, prenem les decisions per assolir uns reptes adients a la nostra edat i ritme d'aprenentatge i el que és més important, si ens equivoquem, no passa res! Ho tornem a intentar.


La víctima mortal de l'atropellament del tren és un veí de Tarragona de 56 anys | Diari de Tarragona\nLa víctima mortal de l'atropellament del tren és un veí de Tarragona de 56 anys\nContinuen les retencions de més de 40 minuts a la circulació ferroviària entre Tarragona i Reus a l'R15. També s´han vist afectats els trens entre Lleida-Estació de França i entre Tarragona i La Plana-Picamoixons\nEl tren ha quedat aturat a les vies properes a la plaça dels Carros. Foto: Lluís Milián\nUn home de 56 anys i veí de Tarragona ha mort a primera hora d'aquest matí atropellat per un tren a les vies que uneixen Tarragona i Reus. Segons ha pogut saber el Diari l'accident s'ha produït a les 7.50h del matí als voltants de la Plaça dels Carros quan el conductor d’un tren, que havia sortit de Tarragona a les 07.50h amb destí Reus, ha vist el cos d’una persona enmig de la via.\nDegut a l'accident, la circulació ferroviària entre Tarragona i Reus de l’R15 ha quedat interrompuda, segons ha informat Renfe. Els viatgers del comboi afectat continuaven a l’interior del tren a tres quarts de nou del matí i no es preveu que se’ls transbordi ja que podran continuar el viatge per vies alternatives. També s’han vist afectats els trens entre Lleida (06.23 h)-Estació de França (09.49 h) i entre Tarragona (08.00 h) i La Plana-Picamoixons (08.34 h).\nVe de: Mor un home d'entre 50 i 60 anys atropellat per un tren entre TGN i Reus\nNotícia relacionada: Reestablerta la circulació de trens entre Tarragona i Reus


El llapis de memòria dels Pujol aparegut recentment conté centenars d'arx\nEl llapis de memòria dels Pujol aparegut recentment conté centenars d'arxius sobre els negocis de la família a diversos països del Tercer Món\nEl disc dur extern va aparèixer mentre la policia «ordenava calaixos i armaris»\nper Redacció dijous, 23 de febrer 2017 - 12:33h\nEl llapis de memòria podria fer un gir en el cas Pujol. | Cedida\nEl llapis de memòria que ha aparegut recentment referent al cas Pujol conté centenars d'arxius sobre les operacions de la família a països com el Senegal, Gabón, Ghana, Jamaica o el Marroc. El disc dur extern, com ja va informar 'CatalunyaDiari.cat', es va trobar mentre la policia «ordenava calaixos i amaris» i es va posar en mans de l'Audiència Nacional. Segons les dades a les quals ha tingut accés 'El Mundo', els arxius trobats es remuntarien fins al 1998 i farien referència a iniciatives empresarials fins ara inèdites.\nEntre els arxius hi ha una carpeta amb la col·lecció de cotxes de luxe de Josep Pujol Ferrusola. | ACN\nDe la informació obtinguda del llapis de memòria en destaca el projecte que fa referència a la construcció d'un centre per realitzar transfusions de sang a Gabón en què es busca la col·laboració amb una empresa especialitzada en làmines d'impermeabilització de grans infraestructures públiques. A més, també crida l'atenció una carpeta anomenada 'cotxes', en què Jordi Pujol Ferrusola documentava detalladament la seva col·lecció de vehicles de luxe. Entre els quals figuren un Porsche 356 i un altre 911, un Lotus Elan, un Lamborghini Miure, un Ferrari o un Jaguar MK2.\nLa procedència d'aquesta informació és encara un misteri, ja que en les nombroses ocasions que el jutge José de la Mata, encarregat del cas, ha demanat explicacions a la policia sobre on s'havia trobat l'objecte, els agents han donat versions diferents i contradictòries. Així doncs, l'aparició d'aquest llapis de memòria podria posar en risc el sumari. De moment el magistrat ha decidit anul·lar la part de la causa afectada pel disc dur davant la sospita que procedeixi d'informació piratejada dels ordinadors de la família Pujol.\nEls projectes destapats giren entorn de la societat Ibadesa, controlada per Jordi Pujol Ferrusola i Jordi Puig Godés, germà de l'exconseller de CiU, Felip Puig. Aquesta entitat s'ha dedicat a dur a terme projectes a l'exterior amb finançament governamental i també inclou a l'empresari José Herrero, a qui la policia considera el testaferro de la família catalana.\nA més, també apareixen comunicacions amb M. Ghallab, un intermediari marroquí que ja va utilitzar Pujol fill per intentar aconseguir un contracte ferroviari al país i en el qual també participava un íntim amic del rei emèrit Joan Carles I. A més, el dispositiu inclou acords signats amb el govern africà i presentacions de l'empresa destinades al «president», als «ministres de Finances i Infraestructures» i al «director general d'Electricitat» del país.\nDetingut en plena acció un lladre de cases a Sant Joan Despí


Game Over, senyor Rajoy – Elche News\nHéctor Roig, Regidor del Ayuntamiento de Catadau\nPublicado Por: Juan Carlos Castaños 27 octubre, 2015\nSe li ompli la boca quan diu que la seua gestió econòmica ha fet l’Estat Espanyol eixir d’aquesta crisi. El que no està del tot cert, és a quin país es refereix vostè quan parla de recuperació. Al meu parèixer, senyor president, vostè viu a un territori imaginari, allà on té el cap. Al país de les finances sense ètica, sense moral, on tot s’hi val, i on està permès créixer a costa del sacrifici de molts altres.\nUna “recuperació” a costa de les persones, a costa de la seua Sanitat, de la seua Educació, a costa dels milers d’agricultors que veuen com les seues terres van perdent valor per culpa de l’especulació d’aquell qui està a un despatx inventant fórmules per omplir-se les butxaques. A costa de famílies que han quedat sense sostre per seguir fent el cul gros a una elit que només vol invertir quan el negoci és redó, sense cap tipus d’humanisme, i amb vostès, els negocis sempre són redons. A costa de joves que vostès han deixat marxar, perquè era més important invertir en armes i defensa, que en el futur del seu país. A costa dels seus funcionaris, dels refugiats que no han deixat vindre, dels dependents i dels autònoms.\nHe de dir-li senyor president, que hi ha moltes coses en les que vostè i els seus han fallat. I diria que les més importants. Quan se’n vaja de la Moncloa, ara quan perda la majoria parlamentària al Congrés, ens haurà deixat un territori encadenat a un passat que encara no han deixat anar. Un passat obscur on seure a parlar és cosa de radicals; el més intel·ligent és esperar la subordinació dels pobles front als atacs permanents i a les ordres irracionals d’una majoria absoluta que reflecteix les idees antagòniques entre una societat en evolució que persegueix models i/o valors europeus, i la vostra pitjor convinença: la conservació del vostre poder, dels vostres privilegis i del vostre capital. I no fa falta anar massa lluny, fa menys d’un mes que ha quedat reflexat. Han sigut incapaços de analitzar quin és el motiu pel que Catalunya demana independència, perquè no és tracta de estar a favor o en contra, es tracta d’un dilema arrastrat durant anys, i que pot ser, puga tindre solució. O, altra evidència, quan el nostre diputat Fran Ferri va anar a Madrid per demanar, explicar i argumentar el que patim els valencians amb un model de finançament caducat i que actualment està aprovat per tots els grups polítics de les Corts Valencianes, mentre vostè es feia un cafè al Bar Manolo.\nI ací no acaba tot. Han fet la reforma de la Llei Laboral més precària de la història de la democràcia. Han presentat i han votat a favor de la pitjor Llei Educativa (LOMQUE), una llei que destrueix els pilars fonamentals de la pedagogia. Han retallat en Educació i Sanitat, bases d’una societat en progrés. En llibertat i democràcia: la Llei Mordaça. Esta llei sense sentit que només aprovaria un govern amb por a la diversitat i a la llibertat d’opinió, però després vostè, senyor Rajoy, vous êtes Charlie. Vostès han fallat en allò més bàsic, en allò que ha de defensar un polític actual. Vostès han fallat en democràcia, en llibertat, en futur. Així és que no desitge que ni Sánchez, ni Iglesias, ni BALDOVÍ, i m’atreviria a dir que ni a Rivera, seguisquen a l’oposició, perquè és el pitjor mal que podria desitjar per a l’estat que governa.\nPer a vostès és el GAME OVER del joc polític. El franquisme emmascarat, és ja un llunyà record.\nArtículo escrito por Héctor Roig Roig\nRegidor de Participación Ciudadana, Transparencia, Igualdad y Cultura del Ayuntamiento de Catadau\nETIQUETAS:BaldovíEducaciónley mordazaLOMCEPedro SánchezRajoyRiveraSanidad\nBe the first to comment on "Game Over, senyor Rajoy"


BiciCas obre una enquesta pública per a decidir la ubicació de les dues noves bases a Castelló\n“On t’agradaria disposar d’una nova base de BiciCas?” Amb aquesta senzilla pregunta, la ubicació de les dues noves bases del servei de préstec de bicicletes de l’Ajuntament de Castelló s’obri a la participació ciutadana. Des del passat divendres qualsevol ciutadà “pot suggerir la plaça o adreça en la qual considera que seria necessari ampliar el servei a través d’una ràpida enquesta digital, que es desenvoluparà en dues fases perquè al febrer hi haja dos emplaçaments seleccionats per votació popular”, ha explicat el regidor de Mobilitat, Rafa Simó.\nEn la primera fase, que va arrancar el divendres dia 15, els usuaris de BiciCas rebran per e-mail un senzill formulari digital en el qual podran indicar lliurement la ubicació que preferisquen per als dos futurs punts de préstec. La consulta també s’obrirà al públic general a través de la web bicicas.es i les xarxes socials fins al dijous 21 de gener.\nEntre els suggeriments rebuts, BiciCas seleccionarà les ubicacions tècnicament viables per a iniciar la segona fase. Així, l’enquesta definitiva es difondrà pels citats canals a partir del divendres 22 de gener perquè, entre les opcions finalistes, la ciutadania trie per votació popular fins al divendres 29 de gener les dues noves bases de préstec de bicicletes a Castelló.\nFinalment, BiciCas comunicarà durant la primera setmana de febrer les ubicacions guanyadores, amb el que el servei superarà pròximament les 50 bases repartides per tota la ciutat, des de l’Hospital General fins al poliesportiu Ciutat de Castelló i des de la Universitat Jaume I fins a l’avinguda Ferrandis Salvador en el Grau.


Assemblea | Escola Carme Guasch i Darné\nL’ASSEMBLEA A L’ESCOLA\nCURSOS QUE INTERACTUEN\nP3, P4 i P5 i 1r, 2n i 3r, 4t, 5è i 6è.\n– Detectar situacions positives i negatives que es viuen a l’escola.\n– Resoldre conjuntament els conflictes de l’escola de manera assertiva.\n– Acordar a nivell d’aula els temes a tractar a l’assemblea general.\n– Escriure les situacions positives i negatives de l’escola a la llibreta d’assemblea d’aula.\n– Exposar oralment les situacions d’escola treballades anteriorment a l’assemblea d’aula.\n– Transmetre oralment els acords de l’assemblea a la pròpia aula.\n– Escoltar atentament el discurs que presenten els companys/es a l’assemblea.\n– Reconèixer els elements lingüístics, a nivell oral, dels diferents moments de l’assemblea: Benvinguts a l’assemblea, sense cap més assumpte a tractar es conclou l’assemblea …\nText expositiu i argumentatiu.\nAssemblea d’aula: tot el grup classe i el tutor/a\nP3, P4 i P5, més un representant de cada classe d’Ed. Primària, tutores i equip directiu.\n1r, 2n i 3r, més un representant de cada classe d’Ed. Infantil i de 4t, 5è i 6è, tutores i equip directiu.\nAssemblea de representants: dos representants de cada classe d’educació infantil i primària, tres representants de pares/mares i equip directiu.\n– Assemblea d’aula: 45 minuts aproximadament.\n– Assemblea general: 60 minuts aproximadament.\nLLOC ON ES DESENVOLUPA L’ACTIVITAT\nAssemblea d’aula: cada grup a la seva aula.\nAssemblea general (infantil, 1r, 2n i 3r, 4t, 5è i 6è i representants): aula polivalent.\nMartell d’acordió de joguina\nMural d’acords d’assemblea\nElements motivadors per dinamitzar la vida del centre (castanyera, Carnestoltes, Vella Quaresma, “shows mestres”)\nL’assemblea consta de tres activitats: l’assemblea d’aula, la general i la de representants.\nEn l’assembla d’aula els alumnes es reuneixen a la catifa tot fent una rotllana (de P3 a 2n) i una rotllana de cadires (de 3r a 6è). Tot seguit el mestre o la mestra inicia l’assemblea tot demanant en els/les alumnes/es si han observat alguna cosa positiva o negativa que hagi passat a l’escola durant la setmana. Per tant, els/les nens/es de manera ordenada expliquen en els/les seus/ves companys/es el que creuen que es positiu i/o negatiu per l’escola i que és necessari que sàpiguen tots els/les nens/es de l’escola. Després es decideix conjuntament els temes que es consideren prioritaris i s’anoten a la llibreta d’aula. Finalment el/la mestre/a conclou l’assemblea.\nL’assemblea general es realitza un cop al mes dies ja que s’alterna l’assemblea d’infantil, la de 1r, 2n i 3r de primària, la de 4t, 5è i 6è i la de representants. Aquesta situació es dóna per manca d’espai a l’escola. En cas de disposar de grans espais seria conjunta amb tota l’escola.\nEn l’assemblea general es donen diferents moments, que són:\nL’entrada, on els alumnes s’asseuen de forma ordenada i organitzada.\nL’inici de l’assemblea, on la directora dóna la benvinguda dels alumnes i recorda les normes de convivència dins l’assemblea. Es presenten els representants. Tot seguit, la secretària llegeix l’acta de l’assemblea anterior (els acords presos a la darrera assemblea). En aquest moment, els i les mestres escenifiquen algun dels temes que es tractaran ( presentació festes: Castanyada, Nadal, Carnaval, Setmana Cultural, setmana verda, projectes d’emprenedoria …).\nEl desenvolupament, on els representants d’aula, de manera ordenada i organitzada, llegeixen o exposen els temes parlats a la seva aula. Tot seguit i de manera conjunta es busquen solucions per les situacions problemàtiques o es reforcen les positives.\nMentrestant, la secretària va anotant el que es va dient a l’assemblea.\nEl final: hi ha un torn obert de paraula, conduït per la directora, per tal que els alumnes puguin aportar opinions o informacions diverses.\nTambé hi ha un/a mestre/a que s’encarrega d’anotar en un plafó els acords presos i que impliquen en els alumnes.\nLa sortida: La directora conclou l’assemblea i tot seguit els alumnes van sortint de l’aula ordenadament.\nCOMPONENTS DE LA LLENGUA ORAL QUE ES TREBALLEN\nDemostració de competència lingüístics de tipus formal a partir del guió escrit, fet a l’assemblea d’aula.\nClaredat en l’exposició oral des del punt de vista sintàctic.\nÚs del lèxic adequat per argumentar les idees.\nÚs correcte dels sons diferencials del català.\nHàbit d’escoltar: actitud de posar-hi interès.\nAtenció als aspectes formals relacionats amb la presentació de l’emissor, la distribució dels receptors en l’espai i la distribució dels torns d’intervenció.\nElaboració d’un guió escrit durant l’assemblea d’aula que ajudi a construir el text oral.\nÚs d’organitzadors del discurs (marcadors i connectors) que lliguin les diferents parts del text.\nUtilització d’exemples com a estratègia que afavoreixi la comprensió del tema.\nÚs de suports visuals (il·lustracions, projeccions, etc.). Intensitat de la veu en relació amb l’espai.\nÚs de connectors que ajuden a buscar les noves idees que es volen exposar.\nLlenguatge no verbal: el gest i la mirada.\nPauses, silencis, cançons i balls com a estratègies per a captar l’atenció.\nConeixement dels fets viscuts a l’escola (conflictes, situacions positives, necessitats, festes i tradicions culturals.\nConeixement del funcionament de l’assemblea.\nExplicació per part dels representats d’aula del que s’ha dit a l’assemblea general.\nL’avaluació és continuada i es fa a través de l’observació directa dels mestres vers les actuacions dels nens/es tant a l’assemblea general com a la d’aula. Es valora l’actitud, la participació, l’expressió oral i el raonament a l’hora de trobar solucions als problemes de l’escola.\nPer exemple: Una de les problemàtiques que van observar els nens/es de l’escola es trobava en les rodes del pati. Observaven que les rodes quedaven totes disperses per la pista. La solució que van trobar va ser fer un cartell de “p” de pàrquing per tal que tots i totes coneguessin el lloc d’endreça de les rodes. Després d’haver posat el cartell els alumnes van contemplar que la solució aplicada va funcionar i ho van transmetre a l’assemblea general. Per tant, mitjançant aquesta última aportació podem observar que pels nens/es l’assemblea és significativa pels nostres alumnes.\nSi amb les fotos no en feu prou, tenim algun video on podeu veure el desenvolupament d’una de les assembles. Parlem, debatem, ens comuniquem!\nASSEMBLEA PART 1 ASSEMBLEA PART 2


Metrovalencia oferirà servei nocturn tota la nit en Nit de cap d'any\nMetrovalencia oferirà servei nocturn tota la nit en la Nit de cap d'any\nA partir del 26 modifica els seus horaris amb motiu del Nadal\nMetrovalencia modificarà els seus horaris a partir del dia 26 de desembre amb motiu del Nadal, per a adequar així l’oferta a la demanda d’aquest període de l’any “tan especial en el transport”, segons informa un comunicat de la Generalitat. Entre els serveis especials, destaca el servei nocturn continuat en Nit de cap d’any.\nPer primera vegada en les festes nadalenques, Metrovalencia oferirà servei nocturn fins a les 2.30 hores els dies 28 i 29 de desembre i el 4 i 5 de gener, per a facilitar els desplaçaments en aquestes dates.\nEl servei del dia 5 de gener vespra de Reis, facilitarà la presència dels usuaris en la tradicional Cavalcada de Les seues Majestats d’Orient i els desplaçaments nocturns després de les últimes compres del Nadal, atés que en aqueixa data els comerços tancaran les seues portes a mitjanit per a apurar les vendes davant el Dia de Reyes.\nA més, també per primera vegada, el 31 de desembre, Nit de cap d’any, el servei serà ininterromput durant tota la nit fins a enllaçar amb el servei de l’endemà.\nSERVEIS ESPECIALS PER A EXPOJOVE 2018-2019\nAixí mateix, des del 26 de desembre i fins al 4 de gener, es posaran a la disposició de les persones usuàries serveis especials en la Línia 4 de tramvia de Metrovalencia fins a Fira València, amb l’objectiu de facilitar l’accés a la Fira Internacional de València i a la Fira de la Infància i la Joventut, Expojove 2018-19.\nD’altra banda, Metrovalencia aplicarà a partir del dimecres 26 de desembre l’horari de Nadal per als serveis de metro i tramvia, que es mantindrà en vigència fins al 5 de gener. Aquesta decisió permet adequar l’oferta a la demanda actual dels clients durant les dates nadalenques, i aconseguir una major eficiència, a través de la reorganització d’horaris, amb l’ajust dels serveis menys utilitzats, i la consegüent reducció de costos.\nAmb aquesta mesura, els serveis dels dies “ordinaris” o laborables –dies 26, 27 i 28 de desembre i 2, 3 i 4 de gener– passen a ser “intermedis” i s’equiparen als dels dissabtes de la resta de l’any. La programació d’aquests serveis no afecta els dissabtes, diumenges i festius –29 i 30 de desembre i 1, 5 i 6 de gener–, que mantenen l’horari habitual de la resta de l’any.\nOberta la tercera convocatòria del programa Col·lab de las Naves per a seleccionar projectes innovadors amb impacte a la ciutat


Alguns plats regionals basats en patates | Resto Paris | Arte Cultura\nde molts aliments basats en patata es preparen en els diferents cultius.\nLa patata, que és un dels principals aliments bàsics de la humanitat, és àmpliament consumit a totes les regions de França i S ‘A més, hi ha algunes maneres molt variades, aquí hi ha Algunes especialitats regionals basades en patates, descobrint:\nL’aligot es deriva del verb per tallar : llàgrima, posa’t rible, és una preparació culinària de formatge especial (volum aligot) i puré de patates amb textura molt elàstica.\nAquesta és una especialitat rural procedent d’Aubac (Aveyron, Cantal i Lozère) que s’ha estès en l’últim quart del segle XX La resta del massís central i més àmpliament a França, especialment a través de l’èxode rural de les unitats de París.\nL’aligot és una preparació feta amb un puré de patates a Que es barregen a partir de la crema, la mantega i el volum d’aligot. Afegiu una mica d’all triturat o finament picat.\nAquest puré ha de ser ben treballat per a un nivell molt elàstic textura. L’Aligot no s’ha de confondre amb el plat tradicional de les muntanyes de Cantal Precobent.\nL’aligot, anteriorment de la família, s’ha convertit en alguna “festa”, relativament Excepcional, excepte en els restaurants que reclamen roudergats o auvergns. És molt sovint acompanyat de salsitxes camperoles.\nEl baeckeffe és un plat tradicional alsaciana, la preparació es distribueix en més de 24 hores . Es tracta d’un plat basat en patates, carns i verdures barrejades, cuites llargues amb espècies i vi blanc.\nLa paraula baeckeffe que significa “forn de forner”, heu d’entendre Que era un plat de la ciutat, un plat de diumenge.\nAl país els forners eren rars perquè, en general, tots els camperols van alimentar el pa, una vegada cada quinze anys Dies o cada tres setmanes (que van donar l’oportunitat de preparar el flamekueche).\nLa carn també era inaccessible als més pobres, que menjaven patates amb formatge blanc magra (els bibeleskaas) ) Els dies feiners i diumenges, dia de luxe, amb ous amb salsa blanca (kachelmües).\ndissabte, així que a Estrasburg o en altres llocs de les famílies una mica a gust, el Malsse de Malsse estava preparant el BaeCkoffe. Vam deixar Mariner llavors, abans de sortir a l’església, la terrina es va dipositar al forner perquè cuini al forn després de la cocció dels seus pans mentre es refreda el forn; Podria durar fins a les tres, les cerimònies són més llargues que actualment.\nAltres fonts fan estat d’un plat de dilluns, dia de bugaderia a Alsàcia, que era un Notícies diàries per a forners.\nLa mestressa de casa va dipositar el seu baeCKEOffe al forner abans de fer la roba al lavabo, i va recuperar-lo una vegada que va acabar la seva vaundar.\nLes tres carns van utilitzar tradicions religioses representades a Alsàcia, la carn de catòlics, porc per a protestants i la religió jueva molt present a Alsàcia.\nen el passat, a la campanya d’Ardenes, principalment a la vall de la Meuse , Quan es va pressionar per temps o que vam rebre convidats a la improvisació, vam preparar “fortament” el bayenne o Baién.\nentre Els pocs vimeus restants, sempre hi havia patates, cebes i l’enorme pernil sec de països que pengen al sostre.\nUn plat senzill i sòlid on les patates de vapor marró freguen les espatlles amb les cebes caramelitzades Casserola, és Bayenne o Baian, patates amb ceba cuita a cassola.\nEl Basteu és un plat típic de la regió de Ponthieu, és una bella torre circular, cruixent i esponjosa a l’interior, està adornat amb cansalada, cebes i patates. Bonica roboista … però molt saborós.\ncacasse à cul nua\nel Naked Cocass és una preparació culinària, un “plat dels pobres”, que té el seu origen en les ardenes.\nEstà fet de patates fregades a cansalada i ceba. El CACAS ha adquirit un valor simbòlic, ha estat estampat “Ardenes de France” i ha estat “perdó”, és a dir que ara es serveix de carn.\nNo hi ha cap document que acrediti l’origen geogràfic exacte i la data d’aparença d’aquest plat. Sembla que no obstant això es va crear el Cacasus a la vall de la Meuse.\nAquest és un aliment relacionat amb una economia a l’autarquia: els vilatans viuen amb els seus recursos, els seus recursos Horta de verdures, porc i el seu galliner; Les ciutats tenen fonts de subministrament molt estretes.\nEl cul nu és un plat típic i simbòlic de la cuina d’ardenes. Va ser originalment un plat senzill i nutritiu, un fricassès de patates, cuites en una cassola vermella, que la gent més modesta consumia quan la carn no era afortable.\nAmb un cul nu “significa l’absència de carn, el cocotte utilitzat per a la preparació que només es frega amb un bard de cansalada per perfumar les patates durant la cocció.\nCreek és un revestiment de pastís de patata a la paella. A Ardèche i al Drôme, la recepta tradicional consisteix a obtenir les patates crues que llavors es condimenta (sal, pebre i julivert), possiblement afegit d’un o més ous batuts i cuits a la paella sota la cassola. Forma d’una galeta de dit gruixuda.\nfallada és un plat tradicional de la Alta vall d’Arve i la vall d’Arve, que es poden servir com a plats, interseccions o postres.\nEs basa en patates ratllades, cansalada, prunes i panses, totes cuites Llarg en un motlle especial, metàl·lic amb xemeneia, el “motlle modelat”.\nal contamina -montjoie, poble amb múltiples llogarets, alguns remots de la capital, la capital El treball era i continua sent, el plat tradicional de diumenge: tothom va anar a l’església el diumenge al matí, mentre que el farciment estava cremant lentament a l’estufa. Acompanya un plat de conill o rostit de porc.\nEl motlle de cuina tradicional és un recipient de ferro blanc amb una llar de foc central i una tapa. El motlle es pot folrar amb bandes de cansalada, s’omple de la preparació. El motlle ple, subministrat amb la seva tapa, es posa en un bany d’aigua durant quatre hores, al gas, al forn o al forn o al forn de pressió amb un temps de cocció adequat.\nFarcidure o farsa dura\nel farciment o farciment dur és una especialitat gastronòmica correziana.\nAnteriorment, preparat amb millet, és avui un pa de patata cuit a l’aigua.\nPatates crues ratllades (raspall de forat, trobem en maquinari de tul) barrejat amb puré de patates en proporcions 2/3, 1/3. Afegint: sal, pebre, all i julivert, tots reunits en boles de la mida d’un puny i cuites en un acer ple d’aigua (quan les boles suren a la superfície que estan cuites).\nPer als més rics, vam introduir a l’interior de la bola de patata una petita bola de carn en salsitxa o una peça de cansalada.\nFarinade o fluineta o pachade o truita flotant\nFarinade és un plat que fa la seva aparició al voltant de 1880 a Auvergne. Es basa en la farina de sègol, d’aquí el seu nom, i inclou una broma, tradicionalment basada en patata, escalunya i formatge del país.\nla farina de sègol i l’aigua S’utilitzen per formar una pasta, patates, escalunyes i formatges auvèrnies són la farsa.\nAquest es col·loca a la massa, que es tanca en forma de papilot , abans de col·locar-se al forn. La Farinària també anomenada Farinette, pachade o truita flotant, aquesta preparació és comuna a tots els aluvèrnia.\nPodeu incorporar una resta de carn picada, herbes picades, bolets o fins i tot cullerades de poma ratllada.\nEls ganfles són un pis molt antic d’oisans, la recepta de la qual es va transmetre, a les muntanyes, mare com a nena.\nEl massís de l’oisans està a prop de les estacions d’esquí de les estacions d’esquí. L’Alpe d ‘Huez i els dos Alps.\nÉs un bon plat petit que es manté càlid al cos !!!\nEls ingredients necessaris per aconseguir ginestes són: patates, farina, ous, sal, pebre, formatge ratllat, ceba, mantega …\nEl gratinat Dauphinois o patates a la Dauphinoise, és un pla de plats francesos, d’origen dauphinois basat en patates i crema.\naquest tradicional El plat no té una recepta única.\nEl gratin dauphinois ha estat esmentat oficialment per primera vegada el 12 de juliol de 1788, a L’ocasió d’un sopar ofert als oficials municipals de la ciutat de Gap de Charles-Henri, Duc de Clermont-Tonnerre, llavors tinent general del Du Dauphiné, el plat es va cuinar amb Ortolans.\nL’elecció de les patates és important. Els Charlottes sabran un sabor molt lleugerament dolç i suau.\nL’important és que les patates siguin grogues i no massa lluny. Són pelats i rentats, i es tallen en rodanxes (només per al forn) no especialment per rentar les rentadores (el midó que contenen serveix en relació amb la crema o la llet). L’all també és important i dóna gust al plat.\nAlgunes receptes defensen per no utilitzar la llet i només la crema líquida, altres en proporcions iguals una barreja de crema fresca i llet o una barreja de crema líquida i llet. No obstant això, l’elecció de les proporcions utilitzades depenia dels graus de facilitat de la família (més crema si es podia permetre). El fondant de les patates prové de la cocció lenta i l’absorció de la crema per les patates.\nEl Savoyard Gratin és una variant de la gratina Dauphinois: és un plat compost de rentadores de patata al forn amb ceba i suc de vedella, gratina de formatge en general amb una massa dura.\nEl parmentier Hachis és un plat basat en puré de patates i vedella picada. Aquest gratina deu el seu nom a l’apotecari Antoine Parmentier que, convençut que el tuber pogués lluitar eficaçment a la bufanda, li va fer sabor de Louis XVI.\nLa paraula més general “Hachis “Es refereix a un plat en què els ingredients són picats o picats o triturats.\nEl Mounassou o Milhassou és una especialitat culinària del departament de corrèze.\nÉs un pastís elaborat amb patates, crema, porc i escalunyes.\nLa pàtina de les Jasseries és un plat regional de les muntanyes Forez al Side Loire i al costat del Puy-de-Dome.\nAquest plat es va preparar en un caldero al cor de la llar de foc i cuinat allà tot el dia. I com diem allà: “El millor, millor és!” Per fer una pàtina, es necessita primer, pelar les patates (es fon per gratina) i tallar-les en rentadores no massa gruixudes. Llavors, és necessari fondre una mica de mantega a la part inferior d’una cassola de ferro colat preferiblement. A continuació, cal col·locar les rentadores de patata plana amb salada i pebre regularment i esquitxades de crema. Disparat a foc tirat fins que les patates es cuinen (almenys 4 hores).\nLa Péla és un plat originari de l’Aravis que tradicionalment es menja a l’haute-savoie.\nLa péla és un pis de patates, anteriorment rissoled amb oli, no pelat en general, tallat en cubs als quals afegim cansalada i ceba i col·locades en una màniga llarga (Péla a Franco-Provençal Savoyard). Es va cuinar a la llar, fins que es fongui la reblochona a les patates.\nEs diferencia de la tartiflette cuinant pomes de terra (cuites amb aigua i tallada a les rentadores ) I pel fet que tradicionalment, les patates no es pelades.\nffloutes o pflutters o fluts\nels refloutes , també anomenat Pflutters a Alsàcia o Fluts al Jura, és una especialitat culinària de l’est de França i Suïssa.\nEs tracta d’un tipus de quenels basats en patata.\nLa preparació es fa en dues etapes. Primer, les patates es cuinen i es trituren per formar un puré consistent, afegit amb ous i una mica de farina. A continuació, un en forma de pellets que es cuinen breument al forn oa la paella.\nLes pomes anna són una recepta clàssica de cuina francesa basada en les patates.\nla realització de Aquest plat requereix els únics ingredients de les patates amb carn i mantega ferma. Les patates es pelades i es tallen en rodanxes fines. Les rodanxes s’organitzen a la part inferior i les parets d’un motlle de caràcters amb mantega prèviament, llavors el motlle s’omple de diverses capes de rodanxes de patata interposades amb avellanes nues. Tots, embolicats en paper d’alumini o paper sofuritzat, es cuinen en forn calent. Després de cuinar, el plat es demoldrà i forma un pastís que ha de romandre suau al cor i cruixent a l’aire lliure. A continuació, es talla en quarts i normalment acompanya carns a la brasa.\nAquest plat requereix una mà en particular i molta mantega.\nHi ha una” patata “, de forma rodona, equipada amb nanses a les orelles i una tapa adequada, especialment dissenyada per a aquesta recepta. Normalment es fa de coure enllaunats.\nLa creació d’aquest plat, datat de 1870, s’atribueix generalment al cuiner Adolphe Dugléré, prestat estudiant, mentre que era xef de El cafè anglès, restaurant de París, molt reconegut al segle XIX. El nom de “Anna pomes” s’hauria donat en honor d’una famosa cortesana del Segon Imperi, Anna Deslliones.\nles patates ECHOW és una recepta de la périgord, les patates es cuinen primer a foc lent en un forat de vedella, es seca i després Slades i pebre, es posen en marxa en greixos d’oca amb grans d’alls triturats.\npomes macials o pomes. terra macular\npomes macials o patates maculars són una especialitat culinària francesa elaborat amb patates en forma de pancakes.\nEl terme “patates al macaire” es fa referència a partir de 1866 en un menú de restaurant. El nom de “Macaire” donat a aquesta preparació prové de Robert Macaire, un caràcter de ficció d’un melodrama, la posada dels Adrets, que era molt popular a la primera meitat del segle XIX.\npollastre d ‘Rellotge\nel pollastre del rellotge, aquesta expressió encara s’utilitza La regió de Pesme.\nDe la tradició, els rellotgers d’aquest país de franquice-Comté eren tan bons en el seu art que els seus rellotges mai van caure poblats … eren pràcticament inutilitzable, de manera que el client rarament necessitava per canviar-los.\nL’habilitat d’aquests rellotges els va submergir, paradoxalment, i van haver de conformar-se amb plats econòmics … a casa, les patates celebrades de pollastre Van fer un plat basat en patata, mantega i cancoillotte.\nPremis de diables gravats\nPremis del diable grâlees Són una especialitat de Charente Maritime.\nLes primes són les patates dels primers de l’illa de Re.\nGrale significa Charentais “torrat a la pell”.\nDiable és una terra porosa porosa de la Terra porosa.\nEls ingredients necessaris per aconseguir premis diable Graleys són: Patates primers de l’illa de re, diguem “primes”, sal marina gran, cap de garlic, mantega de cargent de mitja sal\nLa rata beauceron, especialitat gastronòmica d’Eure-et-Loir, és un plat tradicional Això es va servir als empleats el dia de les granges de Beauce, una veritable reconstitució deliciós.\nCombina el sabor del pit de porc, cebes i patates.\npeus o retortillat\nL’endillar o el reportillat és un plat rural de formatge fos basat en patates i un volum fresc de laguiol, assaonat amb all, Julivert i sal, originari de la regió d’Aubac (Aveyron, Cantal i Lozère). Aquest plat és un parent relatiu de la tòfona, procedent de les muntanyes de Cantal, veïns d’Aubrac.\nEl retadorillat també es coneix a Margeride (Lozère), on és Preparat a partir de Tomé de Cowome Fresc.\nEl Fertillat es prepara amb patates, volum fresc d’aubrac i laguiol de formatge AOC.\nLes patates es tallen en rentadores fines i balancejant-se en una mica d’oli, amb fum de porc de fum, all, julivert\nquan les patates es cuinen i Afegim el volum fresc de l’Aubrac i el formatge de Laguiole AOC, tallat en llistons.\nEs pot fondre suaument, llavors s’estima per obtenir una barreja de filatura , el formatge que s’estén per filaments fins.\nEl roebrageldi és igual Culinari culinari d’Alsàcia que consta de patates, cansalada, ceba, mantega i vi blanc, amb o sense porro.\nExisteixen diverses variants culinàries segons l’escena.\nLa paraula dibuixa el seu origen des del “rei” a Colmar o “Ràui” a Mulhouse, que significa “crua”, i “brageldi” a Colmar o “Bragelda” a Mulhouse, Això significa “Rissolés”, “Braga”, “Rissoller”.\nEl plat és una alternança de capes de patates, cansalada, cebes i altres ingredients, cuits durant diverses hores a la murfaLlegitat.\nEl resultat és una espècie de puré gruixut, servit amb la paleta de porc de fum (a prop de la sal petita).\nEl tartiflette és un gratinat de patates, de cansalada, de cebes on el formatge es fon dels països de Savoie, el reblochon . El nom de Tariflette deriva del nom de la patata al Savoyard Patois, tartifla, terme que també es troba en la tartifle provençal.\nper preparar una tartiflette, pomes de La Terra és precusa (aigua, vapor o preferiblement a la paella) i pelada.\nEs retorna per separat, les cebes i la cansalada (depenent de les receptes, la cansalada és opcional ). A continuació, tallem a la meitat per la llesca i tenim l’escorça a la part superior del plat, abans d’afegir una mica de crema. Finalment, portava el plat d’un vi blanc petit.\nEl tartiflette es pot gaudir amb un vi de Savoia, per exemple, un vi blanc chignin o chignin-bergeron .\nli diu és un vosgià típic Especialitat culinària basada en patates, cansalada o cansalada, cebes, mantega i vi blanc, amb o sense porro. Existeixen diverses variants segons llocs i hàbits.\nEl terme “tocador” prové dels patois de les hautes-vosges a Gerardmer i significa “al sufocat”.\nEl plat és alternar les rodanxes de cansalada, capes de patates i cebes en un plat gran i cuini a foc lent durant una hora i mitja a les dues de la calor. Les patates cuites són derrotades molt, i el resultat és una espècie de puré gruixut amb cansalada si la cuina és molt llarga, la qual cosa serveix amb la paleta de porc de fum (a prop de la petita sal), cridada a la bresse “Dehpeuille” (restes) ).\ntourte berrichonne o trufat\nLa Tourn Berrichonne, o Truffiat és un plat tradicional de la baia basada en patates, ceba, julivert i crema fresca.\nEl tourton és una varietat de donut, farcida d’un triturat i fregit a l’oli.\nEl Tourton és una especialitat culinària de la vall de Champsaur, a les Hautes-Alpes. Anteriorment servit per les vacances de Nadal, també es deia “coixí del petit Jesús”.\nEls tons tradicionals estan fets de patates puré de patates i formatge per a sal, puré de poma o prunes per als dolços, cada família de la família mantenint la seva pròpia recepta.\nEl 1985, la família Pellegrin, originària del petit poble de Chantausssel, llança en la comercialització dels pertinds sota la marca Tortts du Champsaur, que ha ajudat fortament Coneixeu el Touron més enllà de la seva regió original.\nEls pertinents consumeixen en entrada, en acompanyament de carn o postres. No hi ha recepta oficial i el farciment es pot denegar de diverses maneres, però aquest petit donut amb pulpa fina i nítida és tradicionalment adornat amb patata puré de patata amb cebes o porros, mantega, ous, crema fresca gruixuda, formatge (Saint-Marcellin, Cabra, Roquefort …), sal i pebre.\nEl tuffad és un plat basat en patates, formatge de tipus Tome fresc o cantal, condimentat amb all i sal.\ntruffade és un gràfic francès de la paraula dialecte occità trufada. L’arrel del terme Trufada és Trufa o Trufla o encara, que significa patata, patata, en els dialectes Auvergnat i Rouergat.\nLes patates es tallen en rentadores i rissoled a Un pont en el qual vam fondre prèviament la cansalada blanca. Anem a assaonar amb sal, pebre i una mica d’all, però, al Cantal, el cuiner Tuffada sense alls. Quan les patates es cuinen, tallem el foc, afegiu-hi el tallat de toma fresc en llistons.\nComparteix la publicació “alguns Moods regionals basats en patata “\nPrevious Post Com guanyar diners amb youtube – la guia completa\nNext Post Causes i prevenció de tos


"Quan vaig començar a fer màgia, practicava cinc hores al dia" - Fet a Sant Feliu\n"Quan vaig començar a fer màgia, practicava cinc hores al dia"\nRitxi Puerto President de la Societat d'Il·lusionisme de Sant Feliu\nDijous, 27 de juny de 2013 16:00h\nEl Ritxi Puerto és un santfeliuenc que fa uns quants anys va endinsar-se al món de la màgia, ara s’hi dedica de manera professional i fa 5 anys va crear una associació de màgia a casa nostra: la Societat d’Il·lusionisme de Sant Feliu. Van començar sent 6 persones i ara ja en són 26. Es troben un cop a la setmana, proven trucs nous i de tant en tant organitzen espectacles. Però, sobretot, es defineixen com un grup d’amics amb una passió en comú.\nPer què vau decidir crear aquesta associació?\nPer casualitat, jo vaig començar fa uns 6 anys en el món de la màgia i no coneixia ningú. Un amic meu també s’hi va aficionar i un dia vam anar a una trobada de mags a Barcelona. A partir d’aquí, ens vam conèixer amb altres mags, vam començar a quedar per Barcelona fins que un dia vaig proposar anar a Sant Feliu. Vam trobar-nos i com que ens ho vam passar bé, vam decidir crear una associació. Sis som de Sant Feliu i la resta són del Baix Llobregat, o també de Barcelona i de Sabadell.\nUs veieu cada dimecres. Què feu en les vostres trobades?\nNo fem reunions, és una trobada d’amics, això sempre ho he volgut remarcar. Som un grup d’amics que tenim en comú la passió de la màgia. Ens reunim a l’Ateneu, sopem i fem algun truc. Hi ha una programació, per exemple una setmana són les monedes, una altra les cartes, els jocs d’escenari... Els trucs els fem entre nosaltres, per provar i ensenyar-nos coses noves.\nL’objectiu és tenir un espai comú per parlar de màgia?\nSí, però per entrar has de tenir unes nocions mínimes. És una afició, però no una escola de màgia. Si algú no en té ni idea, no pot entrar. Ara bé, hi ha gent que només fa 4 mesos que n’està aprenent. Per entrar a l’associació s’ha de fer un examen de màgia, tot i que de moment no l’ha suspès ningú! També és important el fet que ens hem d’entendre, perquè som un grup d’amics. Però el més important és trobar-nos, ser amics i compartir el món de la màgia. Hi ha gent que porta pocs mesos i tenim una persona que ha estat campiona d’Espanya... Ens trobem un cop per setmana. Això sí, només tenim una sòcia.\nHi ha poques dones en aquest món?\nCrec que a les noies els agrada poc fer màgia i en canvi sou les millors espectadores. Però jugar i practicar no acaba d’agradar, en general. N’hi ha, però molt poques. A l’AMIC (l’Associació de Mags i Il·lusionistes de Catalunya), que són 100 socis, quan hi he anat només hi havia una noia. Conec algunes professionals, però moltes menys que homes.\nCom vas entrar en la màgia?\nLa veritat és que no ho sé ben bé. Suposo que veient-ho a la tele, vaig pensar que jo volia fer màgia. Després em vaig comprar un parell de llibres, vaig conèixer uns mags... És un món on és molt difícil entrar-hi, però un cop dins, hi ha molt bon rotllo. Fins i tot amb gent que té premis i reconeixements internacionals. Jo anava al teatre a veure’ls i després anava a sopar amb ells, encara que portés poc temps i t’ensenyaven coses.\nHi ha moviment a Catalunya?\nSí, crec que ha augmentat. La màgia va començar més a Catalunya que a Espanya, i ara hi ha moltes associacions o teatres que només són de màgia.\nEn altres països hi ha més tradició en màgia?\nAra a Estats Units s’hi estan posant molt. Però ells fan una màgia molt diferent, molt immediata, com tot el que fan els americans... Tot és molt ràpid, a mi particularment no m’agrada tant.\nCada cop tenim més aparells tecnològics i aplicacions de tota mena, però la màgia continua sorprenent.\nPotser algun dia s’acabarà, però a la gent li agrada molt. Sobretot agrada molt la màgia que fas a les mans, no hi ha res que guanyi aquesta sensació.\nCal paciència per aprendre a fer màgia?\nSí, sobretot al principi. Jo quan vaig començar hi dedicava cinc o sis hores al dia. S’ha de practicar moltíssim. Ara no tant, quan tens una base, no cal tant de temps. Però el que diferencia un mag d’un altre, a més de la tècnica, és tenir un punt que a la gent li agradi. S’ha de tenir allò, la gràcia, el saber estar amb el públic... És difícil de definir, però qui no ho té, ja no funciona.\nQuin tipus de màgia t’agrada més?\nAbans eren les cartes i ara és l’escenari. M’agrada molt treballar a l’escenari i, de fet, faig moltes coses per nens i també per adults. Fa unes setmanes vaig fer un espectacle per nens de tres anys, tot i que normalment no en faig per un públic tan petit, i també he fet és màgia en una festa d’avis de 80 anys.\nTens algun mag de referència?\nUn de molt conegut, el Juan Tamariz, que no és el millor de la història però potser sí que és el millor del segle xx. I de Barcelona el que més m’agrada de tots és Joaquín Matas, que és menys conegut però és extraordinari, Ha vingut algun cop a Sant Feliu i actua molt a Barcelona.\nHi ha alguna escola de màgia a Barcelona?\nHi ha el Rei de la Màgia, per exemple, que fa cursos, i després també hi ha mags professionals que poden fer classes privades. A més, al Rei de la Màgia hi ha també la botiga de màgia més antiga de Barcelona, ara la van ampliar i, a més, també és teatre. És teatre, botiga i museu.\nHi ha poca repercussió de la màgia als mitjans de comunicació?\nJo sempre ho busco al diari i no hi trobo coses. Però ho entenc, no passa res, a la majoria de gent li agraden altres coses, com el futbol o el teatre. Tot i que de fet, la màgia és teatre, hi havia un mag que deia que un mag és un actor fent de mag. Nosaltres som actors, fem espectacle.\nDes de la Societat d’Il·lusionisme de Sant Feliu cada quan programeu activitats?\nMés o menys cada trimestre, o quadrimestre. Ho fem a l’Ateneu i obert al públic. Acostumen a venir una quarantena de persones.


Entrevista a Rocío Fernández-Ballesteros, ponent de les II Jornadas de Psicología y Envejecimiento\nSECCION: Entrevistas // PUBLICAT 25/11/2014 17:30:00\nRocío Fernández-Ballesteros és Catedràtica Emèrita de la Universidad Autónoma de Madrid i directora del grup d'investigació EVEN (Evaluació i Envelliment). Autora de nombroses obres i articles sobre envelliment, com els llibres Psicología de la vejez. Una psicogerontología aplicada o Envejecimiento activo. Contribuciones de la psicología, entre altres. El divendres 28 de novembre estarà present a les II Jornadas de Psicología y Envejecimiento amb la ponència "Amenazas a un envejecimiento digno".\nHas realitzat diversos estudis sobre la qualitat de vida dels ancians als centres geriàtrics i també sobre els estereotips que existeixen sobre la vellesa. Ens podries explicar quina és la tònica que més es repeteix en aquests estudis?\nL'estudi realitzat sobre la qualitat de vida des d'una perspectiva multidimensional (salut, habilitats funcionals, integració social, activitats d'oci, satisfacció amb la vida, qualitat de serveis, ambient, educació i renda) es va realitzar en diferents contextos (domicilis i residències per a persones vàlides, contextos rurals i urbans i diferent posició social). M'agradaria precisar que no podem parlar de centres geriàtrics sinó de residències per a gent gran (assistides i no assistides). Tractant de resumir el que vam obtenir és que entre les persones grans, la font de diferenciació de la qualitat de vida procedeix de l'edat, el sexe i la posició social; és a dir, les persones més joves enfront de les grans, els homes enfront de les dones i les persones grans de posició alta i mitjana enfront dels de posició baixa informen d'una més alta qualitat de vida.\nQuins són les principals amenaces d'un envelliment digne?\nCrec que el terme envelliment digne és un terme que s'afegeix a la definició d'envelliment procedent d'altres àmbits, com per exemple, quan s'aplica a una “mort digna” que apareix ben definida i sobre la qual existeix consens, que s'aplica també al tracte que es brinda a les persones grans per part dels seus cuidadors, professionals o familiars i en que el seu extrem se situaria el “maltracte”. En alguns documents socio-polítics el terme "envelliment digne", ve inclòs com un afegit més a l'envelliment actiu i saludable que s'ha convertit en un mantra en els nostres dies. Doncs bé, si no volem ser reiteratius, l'envelliment, com la persona, compta amb total dignitat des de que neix i al llarg de la vida hauria de tractar-se amb tota dignitat. Afegir aquest qualificatiu a l'envelliment només podria caure en un oximorón ja que la vellesa comportaria discriminació i "edatisme" en funció de l'edat i, per tant, “tracte indigne”. En resum, les amenaces existents per rebre un tracte “digne” estan en la pròpia societat quan aquesta actua de forma discriminatòria i els cuidadors i les persones grans, producte de la societat en la qual viuen, perceben estereotípicament a la vellesa i l'envelliment considerant a les persones grans com a inútils, incompetents, “acabades”…\nQuines creus que són les línies en les quals s'ha de treballar per garantir un envelliment digne?\nEssencialment en la formació de professionals perquè treballin personalitzadament amb les persones grans, i els permetin mantenir el control sobre les seves vides. Tinguem en compte que una persona gran, i encara que tingui demència, no és un ”objecte” que pot ser manipulat sense sol·licitar el seu permís, sense avisar-li del que se li va a fer. La condició de persona segueix existint mentre dura la vida. Els nostres estudis sobre discriminació posen de manifest que existeix una discriminació subtil en el tracte amb persones grans que està associada a les formes en les quals es percep a la vellesa i l'envelliment.\nL'envelliment actiu és quelcom d'actualitat, relacionat amb la prolongació de l'esperança de vida i els últims canvis en la societat o en realitat sempre ha existit?\nL'envelliment actiu és una nova conceptualització o, fins i tot paradigma, de la gerontologia. L'envelliment no necessàriament comporta malaltia i dependència; ambdues estan associades a l'edat però ambdues es poden prevenir. L'individu, al llarg de la seva vida pot fer molt per envellir bé i la societat ha de posar els mitjans perquè això sigui possible. Al llarg del segle XX , fins a l'actualitat, no solament s'ha perllongat l'esperança de vida sinó que s'ha posposat en envelliment patològic, per la qual cosa cada vegada arriben més persones en millors condicions a edats avançades de la vida.\nEntrevista realitzada per Miriam Arcera (departament de comunicació del COPC).


Hôtel Les Dômes de Miage Saint-Gervais-les-Bains França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n151 Route des Contamines, Saint-Gervais-les-Bains, Saint-Gervais-les-Bains, França, 74170 - Veure al mapa\nMés informació sobre Hôtel Les Dômes de Miage\nDissenyat tant per oci com per negoci, Hôtel Les Dômes de Miage està situat idealment a Saint-Gervais-les-Bains; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Hôtel Les Dômes de Miage és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix habitació familiar, restaurant, bar, servei de llançadora.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aparell de televisió, articles de tocador, plat de dutxa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Hôtel Les Dômes de Miage la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Saint-Gervais-les-Bains.


INFORMATIU: Dimarts 11 de gener de 2022 - Ràdio Arrels\nINFORMATIU: Dimarts 11 de gener de 2022\nDimarts, 11 de gener de 2022 | 08:00 h\nL’Epidèmia de coronavirus va fer 4 víctimes ahir a Catalunya Nord. El virus continua circulant a gran velocitat a casa nostra, la taxa d’incidència és avui de 2.276 casos positius per 100.000 habitants.\nUn nou centre de detecció de la Covid-19 obre avui a la sala dels Arquers del Parc de les Exposicions de Perpinyà\nDesprés de 2 anys de crisi sanitària el desgast dels professionals de la salut es podrà sentir avui als carrers. El sector sanitari es manifesta aquest dimarts per reclamar més mitjans i una alça dels salaris.\nUn autobús es va capgirar ahir al Vallespir, entre Morellàs i Ceret. A l’autobús hi circulaven el conductor i 4 adolescents. Tots ells van poder sortir de l’autobús sans i estalvis.\nA Catalunya Sud la reentrada escolar es va fer ahir amb més de 2.000 mestres de baixa als centres públics a causa de la pandèmia de Covid-19.\nEl rugbi torna dissabte a Aimé Giral i a Ràdio Arrels. L’USAP rebrà Lió en partit de Challenge Cup. Amb les noves mesures sanitàries dissabte només 5.000 espectadors podran assistir al partit. Ahir el club va anunciar que donarà prioritat als socis per podran reservar llur entrada per internet.


El nombre d'hipoteques a Tarragona creix un 20,8% durant el mes de novembre\nLa immobiliària de Salou que oferia lloguers de pisos falsament per a obtenir el padró\nEl nombre d'hipoteques sobre habitatges creix un 1,6% durant el mes de novembre\nA Catalunya es van signar 4.711 per un import mitjà de 159.311 euros\nActualitzada 27/01/2021 a les 09:52\nEl nombre d'hipoteques sobre habitatges a Catalunya va créixer un 1,6% en termes interanuals durant el mes de novembre. Segons dades provisionals publicades aquest dimecres per l'Institut Nacional d'Estadística (INE), a Catalunya es van signar 4.711 hipoteques durant el penúltim mes de l'any, una xifra que també supera els registres de l'octubre, quan se'n van notificar 4.091. L'import mitjà de cada hipoteca es va situar en els 159.311 euros, lleugerament per sota el mes d'octubre, quan l'import mitjà va ser de 160.157 euros. En total, a Catalunya es va prestar capital per 750,5 MEUR. Al conjunt de l'Estat, en canvi, es van registrar 28.756 hipoteques sobre habitatges, un 2,4% menys respecte a l'exercici anterior.\nComenta el contingut : El nombre d'hipoteques a Tarragona creix un 20,8% durant el mes de novembre


El 14% dels pacients de l'atenció primària a Tarragona i l'Ebre pateixen depressió ! ACN ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4085. Dijous, 19 de juliol de 2018 02:02 h\nDilluns, 16 d'abril de 2018 17:40 h\nACN Tarragona.-Més del 14% de les persones del Camp de Tarragona i les Terres de l'Ebre que són assistides a la consulta d'atenció primària per qualsevol motiu presenten una depressió. És el resultat d'un estudi que s'analitzarà en el 14è Congrés de l'Associació d'Infermeria Familiar i Comunitària de Catalunya (AIFiCC), que celebren aquest dimecres i dijous, al Palau de Congressos de Tarragona. El 75% dels pacients tractats amb antidepressius abandonen la medicació però el paper de la infermeria en la millora de l'adherència al tractament és fonamental. En el congrés es debatrà sobre nous models de maneig de la depressió, un model assistencial basat en el paper de la infermera, psicoeducació i els vincles amb la família. Ha arribat a reduir un 65% les idees suïcides en persones deprimides al Camp de Tarragona. Per implementar-lo a Catalunya s'està fent una prova pilot que a Tarragona i Sabadell.\nSegons les dades de l'Enquesta de Salut de Catalunya (ESCA) realitzada per Departament de Salut al 2016, gairebé 105.000 tarragonins de 15 anys o més tenen depressió o ansietat (80.158 de Camp de Tarragona i 24.773 de Terres de l'Ebre). L'atenció primària és el nivell on es detecten i es tracten els problemes de salut mental més freqüents, i la depressió és un d'ells. La depressió major és un trastorn amb una alta incidència en la població que provoca discapacitat i té un impacte significatiu tant en la persona que la pateix com en la seva família i el seu entorn més proper. Tot i que l'atenció a pacients amb depressió és una tasca habitual en el primer nivell assistencial, sovint hi ha certes dificultats en el diagnòstic, en el maneig i el seguiment dels pacients que fan que els resultats clínics no siguin satisfactoris. German López-Cortacans, infermer i membre del grup de treball de Salut Mental de l'AIFiCC, ha explicat l'incompliment dels tractaments antidepressius arriba al 75% i posa de manifest que el seguiment clínic és sovint insuficient. López-Cortacans apunta que la infermera ha de tenir un rol actiu, promovent l'adherència al tractament i oferint psicoeducació, creant un vincle de confiança amb el pacient i la seva família, ajudar-lo a entendre la malaltia i a valorar la importància del tractament per evitar la prevenció de les recaigudes. En la trobada a Tarragona hi participen unes 200 infermeres de tot Catalunya i debatran sobre diferents aspectes de l'atenció i la cura a les persones i a la comunitat, sobre la cronicitat i la salut mental.


Un Premi FAD que volem compartir amb tothom! | Nau Ivanow\nUn Premi FAD que volem compartir amb tothom!\nEl passat dilluns 8 d’octubre vam baixar de La Sagrera fins a plaça Glòries per rebre, dins l’auditori del Disseny Hub, el Premi FAD Aplaudiment Sebastià Gasch a la Creació Emergent pel Cicle de creació escènica DespertaLab, conjunt amb Sala Atrium.\nLa Nau Ivanow i Sala Atrium vam unir esforços el 2015 per posar en marxa el Cicle de creació escènica DespertaLab. Aquest cicle era una nova fusió entre la Beca Desperta, creada conjuntament amb aPortada Comunicació el 2012, i el cicle Atrium Lab, també creat el 2012. Aquesta unió ens permetia posar a l’abast de les companyies l’espai i les condicions tècniques necessaries i adients per a la creació, la producció, la comunicació, la difusió i l’exhibició d’una obra teatral.\nUna de les il·lusions més grans de rebre el premi va ser poder compartir aquest honor amb la resta de premiats. Societat Doctor Alonso i la mexicana Teatro de Babel-Dramafest van guanyar conjuntament el Premi FAD Sebastià Gasch d’Arts Parateatrals per l’obra Y los huesos hablaron. Com a curiositat Tomàs Aragay, de Societat Doctor Alonso, va ser un dels professors de la primera edició d’Escena Germinal, la proposta formativa que organitzem amb Projecte Ingenu. Uns altres premiats van ser l’Agnès Mateus i el Quim Tarrida per Rebota, rebota y en tu cara explota, també connectats amb nosaltres ja que vam col·laborar coproduïnt l’obra. Finalment, l’últim guardó va ser el Premi d’Honor per a Feliu Formosa, poeta, escriptor, dramaturg i traductor.\nAgrair també al jurat per creure amb el Cicle de creació escènica DespertaLab, un projecte on hi hem vist créixer molts projectes i companyies i que cada cop és més internacional. Així que aquest premi també és per aquelles persones que han despertat amb nosaltres!


José Luis Cabo imparteix el novedós seminari Exportació de Serveis a CEIM – Barnamarketing Integral\nJosé Luis Cabo imparteix el novedós seminari Exportació de Serveis a CEIM\n16/06/2009 02/11/2016 admin CEIM, Exportació de serveis, Formació, ICEX, José Luis Cabo\n16/06/2009 – Més de 50 professionals d’empreses madrilenyes del sector serveis van assistir a la conferència impartida per José Luis Cabo, director de Barnamarketing Integral, sota el títol “Exportación de servicios. Un nuevo reto”.\nEl saló d’actes de Promomadrid va acollir la celebració del seminari “Exportación de Servicios. Un nuevo reto”, organitzat per la Confederació d’Empresaris de Madrid (CEIM), al desenvolupament del qual van participar Promomadrid i l’Institut Espanyol de Comerç Exterior (ICEX).\nEls assistents superaven el mig centenar i procedien, la majoria, d’empreses que ja exporten els seus serveis a l’actualitat, o bé que planifiquen la sortida a l’exterior. Entre d’altres, els principals sectors als quals pertanyen els assistents a l’acte eren els de consultoria informàtica, consultoria mediambiental, enginyeria, arquitectura, sector immobiliari, així com també empreses de logística i transport.\nDurant la sessió, dirigida per Jesús Rodríguez, del Departament d’Internacional de CEIM, José Luis Cabo va parlar dels aspectes més pràctics de la internacionalització del sector serveis, parant especial atenció a la comparació entre les variables que diferencien les vendes a l’exterior de productes i les de serveis; les maneres de crear una correcta xarxa de contactes; com fer una investigació de mercats, així com variables de màrqueting i de fiscalitat internacional.\nEl Seminari, una novetat temàtica de Barnamarketing Integral, va proporcionar als assistents una base de coneixements pràctics que poden posar les bases per a una correcta implantació a l’exterior.\n← Barnamarketing col·labora en un projecte de cooperació amb la República de Guinea\nBarnamarketing imparteix un Curs de Comerç Exterior per a empreses de Canàries →


fra Octavi. Poblet: Sants Bernat, Maria i Gràcia, màrtirs.\nEls màrtirs són els qui tenen posada la confiança en el Senyor, comprenen la veritat i estant al seu costat. Per això Déu els elegeix, reben la gràcia i la misericòrdia, tenen l’esperança segura de la immortalitat i troben la pau. Són missatgers de pau perquè el Senyor ha estat a favor d’ells. Deia sant Pau VI que «l’home contemporani escolta més a gust als qui donen testimoniatge que als qui ensenyen, o si escolten als qui ensenyen, és perquè donen testimoniatge» (Pau VI, Discurs als membres del Consilium de Laicis, 2 octubre 1974.); escolta als qui davant els tribunals, Déu els dona la força necessària, sense caldre’s preocupar pel que han de dir, ni de com dir-ho; perquè per la seva boca parla l’Esperit. El màrtir és aquell sempre a punt per a donar la resposta definitiva, per a ser testimoni de la veritat amb llur vida. Aquell qui sofrint per haver obrat el bé obté la gloria no tant sols per a ell sinó per a tot aquell qui en ell s’emmiralla i arrela.\n«El màrtir és el suprem testimoniatge de la veritat de la fe; designa un testimoniatge que arriba fins a la mort. El màrtir dóna testimoniatge de Crist, mort i ressuscitat, al qual està unit per la caritat. Dóna testimoniatge de la veritat de la fe i de la doctrina cristiana. Suporta la mort mitjançant un acte de fortalesa.» (CEC 2473). El màrtir ens fa present d’una banda la injustícia, l’abús d'autoritat i la crueltat, el dolor, la misèria i la maldat humana; però sobretot ens fa present la fortalesa de la fe que ni la mort pot vèncer, una fe que és llavor de vida en Crist, de vida eterna. El martiri és un drama però és per damunt de tot un acte d'amor i de fidelitat a Crist; un exemple, un testimoniatge, un missatge als homes d’ahir, d’avui i de demà. El martiri és llavor de fe.\nPublicat per fra Octavi a 2:35


Trams de recerca estatals - Universitat Autònoma de Barcelona - UAB Barcelona\nTrams de recerca estatals\nA continuació es detalla el procediment per a l'avaluació del complement per mèrits de recerca estatals.\nProcediment per a l’avaluació del complement per mèrits de recerca estatals\nLa Comissió Nacional Avaluadora de l'Activitat Investigadora (CNEAI) realitza l'avaluació de l'activitat investigadora dels professors universitaris i del personal de les escales científiques del CSIC, amb l'objecte que els sigui reconegut un complement de productivitat. L'avaluació es porta a terme anualment i, per obtenir el complement de productivitat, els investigadors han de sotmetre a avaluació els treballs científics realitzats durant un període no inferior a sis anys.\nPer a la realització de les avaluacions, la CNEAI compta amb Comitès Assessors, formats per experts que efectuen l'estudi tècnic dels expedients. La CNEAI pot nomenar també a altres experts per actuar en àrees específiques o per a altres comeses.\nEl complement s’estructura en sexennis, amb un nombre màxim de 6 trams.\nPer cada tram de recerca avaluat favorablement s’obté un component per mèrits de recerca del complement específic, amb un import anual que dependrà del nivell del tram obtingut.\nTindrà dret a sol·licitar l'avaluació de la seva activitat investigadora qui tingui la condició de funcionari de carrera o interí pertanyent a un dels següents cossos docents universitaris:\n-Professors Titulars d'Universitat\n-Catedràtics d'Escola Universitària\n-Professors Titulars d'Escola Universitària\nEls funcionaris dels cossos docents universitaris que es trobin en situació de comissió de serveis o serveis especials podran presentar a avaluació la seva activitat investigadora, malgrat els drets econòmics no es faran efectius fins el moment del seu reingrés a la universitat en règim de dedicació a temps complet.\nEls funcionaris dels cossos docents universitaris que tinguin la condició de supernumerari o es trobin en situació d’excedència voluntària, prestant serveis en una universitat legalment reconeguda, podran sol·licitar l’avaluació de la seva activitat investigadora, malgrat els corresponents efectes econòmics no s’iniciaran fins el moment del reingrés a una universitat pública en règim de dedicació a temps complet.\nEls funcionaris dels cossos docents universitaris que presten serveis a la universitat en règim de dedicació a temps parcial podran sol·licitar l’avaluació de la seva activitat investigadora, malgrat els corresponents efectes econòmics es generaran només a partir del moment en que passin a prestar serveis a la universitat en règim de dedicació a temps complet.\nEl professorat abans mencionat ha de trobar-se en qualsevol de les següents situacions:\na) Aquells que l’últim tram avaluat positivament finalitza el 31 de desembre de 2014 o hagi finalitzat en anys anteriors.\nb) Aquells que mai s’han presentat anteriorment i compleixen un mínim de sis anys avaluables el 31 de desembre de 2020.\nc) Aquells a qui no se’ls ha reconegut el seu últim tram d’avaluació normal i aquest finalitzi el 31 de desembre de 2017 o en anys anteriors. Els sol·licitants que es trobin en aquesta situació podran construir un nou període, de sis anys, amb alguns dels anys ja avaluats negativament en l’últim tram d’investigació presentat i, al menys, tres anys posteriors al mateix. En cas d’avaluació negativa anterior de dos o més trams presentats conjuntament, el nou sexenni es formarà únicament amb anys propis de l’últim tram d’investigació.\nNormativa publicada al BOE: Reial Decret 1086/1989.\nResolució de 17 de desembre de 2020, de la Secretaria General d'Universitats, per la qual s'aprova la convocatòria d'avaluació de l'activitat investigadora.\n1. Publicació anual a BOE de la convocatòria de trams de recerca estatals, per part de la CNEAI.\n3. Elaboració de les certificacions de fulls de serveis per als sol·licitants.\n4. Presentació de la sol·licitud de la convocatòria a la CNEAI, per part del professorat.\n5. Realització de l’avaluació de recerca per la CNEAI.\n7. Revisió administrativa de les dades enviades per la CNEAI.\n8. Incorporació de les dades a l’expedient del professorat avaluat favorablement.\n9. Abonament del complement en nòmina.\nDESEMBRE A GENER FEBRER A JUNY JULIOL SETEMBRE\nELABORACIÓ CERTIFICACIONS SERVEIS\nPRESENTACIÓ DE LES SOL·LICITUDS AVALUACIÓ EXPEDIENTS PER LA CNEAI RESOLUCIONS AVALUACIÓ INCORPORACIÓ DEL TRAM FAVORABLE\nABONAMENT EN NÒMINA\nEls efectes econòmics, en cas d’avaluació favorable, serà a 1 de gener del 2021.\nEnllaç amb la taula retributiva publicada per la Unitat de Nòmines de l'Àrea de Gestió de Persones de la UAB.\ndes de l’11 fins al 31 de gener de 2021.\nAmpliació del termini, fins al dia 8 de febrer, inclòs.\nPodreu localitzar tota la informació de la convocatòria al següent enllaç:\nConvocatòria de trams de recerca estatals CNEAI 2020\nPreguntes freqüents sobre l'avaluació de l'activitat de transferència del coneixement i innovació\nResolució de 20 de febrer de 2019 per la qual se suspèn el termini màxim per a resoldre les sol·licituds d'avaluació de trams de transferència del coneixement\nResolució de 8 d'octubre de 2019 per la qual s'amplia el termini per a l'avaluació dels sexennis de transferència del coneixement\nPer sol·licitar el certificat del full de serveis, ho podeu fer a través de la intranet (cal identificar-se amb el NIU).


T.S. en Animacions 3D, Jocs i Entorns interactius (LOE) – Benvingut a la web de la Formació Professional d'Elx\nAnimació d’elements 2D i 3D.\nDesenrotllament d’entorns interactius multidispositiu.\nRealització del muntatge i postproducción d’audiovisuals.\nTÈCNIC SUPERIOR EN ANIMACIONS 3D, JOCS I ENTORNS INTERACTIUS.\nEl títol de Tècnic Superior en Animacions 3D, Jocs i Entorns Interactius permet l’accés directe als ensenyaments conduents als títols universitaris de grau en les condicions d’admissió que s’establisquen.


Arriben a Benicarló els voluntaris dels camps de treball social\nEls 10 joves que durant dues setmanes participaran en un projecte de voluntariat social de discapacitat i persones majors han arribat ja a Benicarló\nEstà previto que realitzin el seu treball social al Centre Geriàtric i en la Residència Sant Francesc, espais que acolliran per cinquè any consecutiu aquest programa organitzat per l'IVAJ amb la col·laboració de la OACSE. L'edil de Joventut, Susana Pérez, i la presidenta del OACSE (Organisme Autònom de Centres Socials Especialitzats), Filo Agut, han donat la benvinguda oficialment al grup de joves, que han fet la primera presa de contacte amb els usuaris de tots dos centres.\nEls joves provenen de diferents punts d'Espanya (Ceuta, Astúries, País Basc, Castella-Lleó o Comunitat Valenciana) i l'objectiu que persegueix aquest projecte de voluntariat és que es converteixi en una experiència intergeneracional i convivencial.\nLa majoria són joves que volen orientar la seva carrera professional o els seus estudis al camp de la dependència o la diversitat funcional, i per això els centres han organitzat un programa d'activitats bolcades en la gent gran i en les persones amb greus problemes funcionals: activitats d'oci i temps lliure, tallers de cuina, d'estimulació cognitiva, de gimnàstica grupal, gimcanes o activitats aquàtiques. Paral·lelament a les activitats diàries, també es faran algunes sortides, com una visita al Bioparc amb els usuaris de la residència Sant Francesc i una jornada de convivència amb la gent gran, programada per al dia 26, on el treball social adoptarà un to lúdic i festiu.