Retorn a la llar - directa.cat\n/ Guillem Arderius\nDani Bastús danielbastus\nLa nit en què el reu Carles Garcia anava a fugir d’aquella presó va dreçar-se tan esponjosa i opaca com havia pronosticat la meteorologia. La lluna era nova; el cel, clapejat de núvols, i l’aire, fresc com un grill de taronja o una incitació a l’amor tavernari.\nQuan Carles Garcia va acabar de dipositar les seves pertinences sota els llençols, mirant d’evocar-hi una figura humana, va compassar la respiració i va dirigir una mirada de comiat a l’estança. En aquella cofurna florida deixava el cadàver de la seva joventut. Arribaria mai a cobrar-se els anys perduts? Endurint l’expressió, va espolsar-se aquests pensaments i va formular en veu alta, a tall de cloenda:\n–Fins mai més, filla de puta.\nI, sense tornar a mirar enrere, va destapar la reixeta del conducte de ventilació, els contorns de la qual havia dedicat mesos a ampliar amb una sèrie d’instruments només tangencialment aptes per a l’empresa, i a abandonar per sempre les parets del seu captiveri.\nEl més complicat tot just començava. El conducte era estret, i, per molt que s’esforcés, li semblava que el seu serpejar reverberava per tot el canal com un comboi de firaires pels camins. El pròfug s’arrossegava uns metres i s’aturava, esbufegant, a parar l’orella a la recerca d’indicis; i, d’aquesta manera, avançant sincopadament, va anar deixant enrere les cel·les dels seus camarades de penúria.\n–Adéu, Àlex, que et follin. Escriu-me quan surtis, Víctor, per l’amor de Déu. Òscar, maleït siguis, et trobaré a faltar allà fora.\nEn diverses ocasions havia temptejat els seus companys per si volien participar en el pla que ordia, però les seves reaccions havien resultat tan concloents que havia acabat per assumir que aquell ball li tocaria fer-lo sol. Ben mirat, el cert era que un acte com aquell no estava reservat a qualsevol: exigia un risc, un fitar els ulls de la mort sense perdre la captinença. Els havia de guardar rancor, en el fons? Per als covards sigui aquell regne de cadenes! A ell no l’hi trobarien.\nAvançant pel canal, que començava a traçar una trajectòria ascendent, Carles Garcia no va poder evitar projectar com continuaria la vida sense ell a la presó. De ben segur que els primers dies s’alçaria un bon rebombori, però un cop els reclusos digerissin aquell cop d’efecte en l’ordre de les coses, cap d’ells tindria gaires problemes per reinserir-se amb indolència a les rutines. Ja podia veure l’Òscar, l’Àlex, el Víctor i la resta fumant una cigarreta sota el sol de la tarda, somiquejant amb pretesa mirada llarga per la vida que els esperava a l’altra banda de les tanques. Un bri de compassió va recórrer-li l’espinada. Com s’ho feien per sobreviure entre les estretors d’aquells murs?\nUna llum blavosa sobre la superfície del canal va fer-li notar que havia trobat la seva fita. Sota la trapa rovellada de ferro que separava el conducte del terrat, va aturar-se a recobrar l’esma i a resar el seu primer pare nostre en una llarga temporada. Certament, aquella era la vàlua més feble del seu pla. De la solidesa d’una petita peça metàl·lica penjava aràcnidament el seu destí. Va agafar aire i va empènyer cap amunt.\nContra les seves previsions, la trapa va cedir amb docilitat. El Carles va quedar uns segons de pedra, els ulls com taronges i el pols desbocat. Després, fent tentines, va enfilar-se pel forat i va plantar els peus sobre la teulada.\nL’aire gèlid de la nit li va traspassar el costellam amb una mà de punyals. La negror del cel, immensa i buida, tot ho cobria com un barret d’ales infinites. No donava crèdit que hagués arribat fins allà sense entrebancs. A l’altra banda d’aquell espectacle de mort ja l’esperaven els boscos, els balcons, els ports, les avingudes! Petant de dents, va haver de consagrar els seus millors esforços a sostenir-se sobre les cames.\nInquiet per la netedat de l’evasió, i optant per subordinar el sigil a l’anàlisi del camp, va deixar caure primer una pedreta, i, després, un bon grapat, cap al pati principal. El silenci que va seguir la seva acció va ser tan eixordador que es va sentir els batecs del cor als timpans. Va córrer cap a la canonada que recorria la façana septentrional del centre, i, maldant per contenir el vòmit, s’hi va despenjar amb el rastre d’habilitat que encara l’hi concedien els anys acumulats d’atròfia penitenciària. Quan va fer terra, va llançar una llambregada aterrada a banda i banda. Ni rastre de cap ànima. On cony eren els guàrdies? A empentes i rodolons, el Carles va recórrer els escassos metres que el separaven de la tanca.\nMentre recuperava la respiració i es preparava per al darrer esforç que el separava de la llibertat, va girar-se a contemplar el penal una vegada més. Malgrat tot el que hi havia patit, no podia negar-se que l’edifici tenia un punt de solemnitat. La ruda façana, les torres adustes, les finestres com mil ulls interrogants. Quanta vida s’havia deixat entre els seus contraforts! Enrere deixava per sempre l’Òscar i la resta, la seva petita cel·la, la correspondència dels dilluns, els vidres entelats les matinades humides…\n–A la merda, hòstia, que aquest malparit podria estar-se així fins demà.\nI abans que tingués temps d’escapolir-se com una sargantana, un tret de foam a la panxa va fer-lo caure de genolls sobre la grava. Els guàrdies se li van abraonar amb les botes de punta de ferro per davant.\nQuan per fi van cessar els cops i va poder obrir un ull, va entrellucar, entre els rajolins de sang, la cara castigada del capità a un pam de la seva. Dos soldats corpulents sostenien el seu cos inert per les aixelles.\n–Em cago en tot, Garcia. Un cop més, amb el numeret de sempre. Algun dia m’hauràs d’explicar què merdes significa aquesta comèdia.\nI després de mirar-se’l de dalt a baix amb un front arrufat que oscil·lava entre el fàstic i el desconcert, va girar-se d’una revolada i va cridar a la seva brigada:\n–Traieu-me del davant aquest infeliç! I mireu de no empastifar-me tot el camí.\nMentre la soldadesca carregava Carles Garcia com un pes mort, al capità li va semblar percebre de cua d’ull una lluentor semblant a un somriure en el seu rostre. Quatre dècades de servei no el van eximir aleshores d’haver de contenir un estremiment, i tot girant-se d’esquena a l’escena, amb l’estómac remogut, va senyar-se i es va encendre un cigarret. Començava a alçar-se un ventijol humit i els primers rajos de sol ja feia estona que es ponien sobre la façana.\nDirecta 456 Malalletra relat\n« Els Mossos executen el desnonament d’una família amb tres menors d’edat\n“Quan es comença a saber que hi haurà un estudi, l’emissió de contaminants baixa de cop” »


Bauzá “respecta” la manifestació, però diu que defensa un “altre model”\nCONFLICTE EDUCATIU - PASSES PER L’EDUCACIÓ\nJ. P. Palma. 16/04/2014 00:00\nLa portaveu del PSIB-SOE al Parlament, Francina Armengol, va demanar al president del Govern, José Ramón Bauzá, que “per una vegada sigui modest i reconegui” que s’ha equivocat en la seva política educativa, i per aquest motiu li va proposar que s’assegui a dialogar amb el sector i els professors i, per tant, que “rectifiqui”.\nEn la seva resposta, Bauzá va dir a Armengol que si del que estava parlant era que “renunciem al trilingüisme i al nostre model, està perdent el temps”, i li demanà que respecti “la voluntat de les urnes”, en al·lusió al suport majoritari que va rebre el PP en les passades eleccions autonòmiques.\nEl president va afirmar que li “agradaria arribar a un acord” amb el sector educatiu perquè aquesta és la “voluntat” de l’Executiu i de la Conselleria d’Educació, però ha aclarit que això “depèn” de les dues parts.\nLa cap de l’oposició va dir al president que li queden 402 dies per “sortir” del Consolat de Mar, la seu de l’Executiu balear, i li insistí que li convindria acabar “dignament” el seu mandat.\nArmengol va assegurar que l’herència que deixarà Bauzá serà una retallada de 120 milions d’euros en educació, l’acomiadament de mil professors, l’eliminació de beques de transport i menjador, la supressió de fons per a l’atenció a la diversitat i la concertació d’una escola de l’Opus Dei.\nDe tota manera, va apuntar José Ramón Bauzá, l’aplicació del trilingüisme a les aules a través del Tractament Integrat de Llengües (TIL) és “innegociable” i, amb referència a la manifestació de dissabte, assegurà que la “respecta, però defensen un model diferent del nostre”.


Algemesí dibuixa un escenari urbà amb fons verd – LA VEU D'ALGEMESÍ\nAlgemesí dibuixa un escenari urbà amb fons verd\nHome/Actualitat/Algemesí dibuixa un escenari urbà amb fons verd\nLa Setmana de l’Arquitectura involucra a grans, xicotets i curiosos amb el clima com a protagonista.\nLVA.- ‘Arquitectura pel Clima’ és el lema de la present edició de la Setmana de l’Arquitectura que Algemesí celebra enguany entre el 19 i el 26 d’octubre. Els tècnics municipals han dissenyat un programa que persegueix involucrar al major nombre de grans, xicotets i curiosos en activitats que dibuixen un entorn urbà amb fons verd.\nEn primer lloc, un desafiament. Quants passos eres capaç d’acumular en el teu dia a dia? Tots els veïns d’Algemesí estan convidats a sumar-se al repte que ha llançat aquest mes d’octubre l’aplicació Strava, la xarxa social que utilitzen corredors i ciclistes per a mesurar els seus desplaçaments a través de GPS, que premia als qui siguen capaços d’acumular cinquanta quilòmetres caminant. Strava concedeix una medalla virtual als seus usuaris perquè la puguen exhibir a través d’Instagram, però tots els residents a Algemesí que siguen capaços de sumar els cinquanta quilòmetres a peu en el terme municipal participaran en un concurs amb un premi de 250 euros.\nEls ciclistes protagonitzen el segon acte. L’avinguda de Bernat Guinovart incorporarà dos trams de carrils exclusius per a bicicletes marcats de manera provisional des del 20 fins al 22 d’octubre. Els ciclistes podran provar-los i decidir. Convençuts que la participació pública en les fases inicials dels projectes facilita l’encert en les solucions, l’Ajuntament ha decidit reproduir de manera temporal dos trams del projecte del carril bici complet. Tots els usuaris estan convidats a comentar, suggerir i aportar idees a través de la web de ‘Algemesí participa’. El traçat definitiu depén de tots.\nEls més xicotets també tenen el seu paper, en aquest cas, cartolina. El pla de la maqueta del Mercat Municipal es distribuirà en els col·legis. El repte és tallar, doblegar i pegar el model de l’edifici dissenyat en 2015. El resultat de la pràctica d’arquitectura es presentarà a concurs a través d’Instagram. I el primer premi serà un munt de rajoles, una caixa de mil peces de Lego.\nEl secret de Passivhaus protagonitza el quart acte. L’arquitecte Pepe Font i l’enginyeria CPS, als qui s’ha adjudicat el concurs per a la redacció del projecte, la direcció d’obra i la construcció del Centre Públic d’Educació Especial Alberto Tortajada, explicaran els secrets d’un edifici dissenyat d’acord amb els més rigorosos criteris d’eficiència energètica. Un arquitecte suec i un altre alemany van traure a la palestra el concepte Passivhaus, casa passiva, a la fi dels anys huitanta del segle passat. Els adjudicataris del projecta oferiran una conferència en torn a eixos criteris en el saló de plens municipal el dijous 23 a les set i mitja de la vesprada. Tots els interessats podran seguir la conferència en directe a través de Facebook o Instagram.\nL’última peça va dirigida als més curiosos. Com funciona Algemesí? El dissabte 24 està prevista una visita guiada a l’edifici que alberga el depòsit que proveeix d’aigua potable a tota la població que es troba al costat del col·legi Ribalta. Algemesí rep l’aigua d’una canalització en alta i disposa de dos pous. Els veïns interessats podran conéixer com es garanteix la qualitat de l’aigua, quines canalitzacions s’usen quan les pluges són massa fortes, quins mecanismes cal activar en casos d’emergència, en definitiva, com funciona la xarxa de proveïment d’aigua potable.


Arxius de Món de l'aigua - Accessoris - Instrumentació - Domini Ambiental\nReceptor per a localització i traçat de serveis metàl·lics enterrats “VSCAN”\nLocalitzador de cables i canonades metàl·liques enterrades – per evitar accidents i per traçar.\nMesura de profunditat i corrent\nBrúixola digital (indica direcció de línia)\nAltaveus intern i extern\nAuto-test i verificació\nEmmagatzematge de dades i software\nConfigurable 100% – personalitzi el seu vScan\nConjunt sistema de localització i traçat de serveis metàl·lics enterrats “VSCAN”\nKit conjunt amb el nou sistema de localització de cables i canonades metàl·liques soterrades. L’únic sistema bàsic que integra les eines més avançades per a la localització, com ara la brúixola digital en pantalla, la capacitat de mesurar la profunditat i el corrent del transmissor, amb detector de mteales integrat.\nDetall del subministrament de sistema complet\nReceptor “Vscan” Standrad, amb medi’ción de profunditat, mesurament de corrent, brúixola digital en pantalla, maneres de localització passius i actiu (amb transmissor), i manera de localització de tapes metàl·liques enterrades.\nEl transmissor “Vscan” d’1 W de potència de sortida, amb suport per inducció.\n“Dragon”, per a cables de connexió, pinça d’inducció i pica de terra.\nBorsa de transport i manual d’instruccions\nProgramari “MyVScan” per configuració i descàrrega de dades a PC i exportar a GoogleEarth\nTransmissor per al sistema de localització VSCAN\nEl transmissor, d’1 W de potència de sortida i 2 freqüències simultànies disponibles, permet treballar de 3 formes diferents per realitzar treballs de localització i traçat. Incorpora nivell de sortida seleccionable, possibilitat de senyal contínua o polsant, treball amb pinces d’inducció i un disseny que el fa molt fàcilment transportable i visible. Alimentat per piles alcalines. Disponible l’opció de bateries recarregables d’ió-liti.\nInclou cables de connexió i pica de terra juntament amb un enrotllador de cable.\nPinça d’inducció per a transmissor VSCAN\nLa pinça d’inducció de 100 mm de diàmetre permet introduir un senyal en el cable sense necessitat d’estar connectat al conductor, permet així poder realitzar treballs de localització i traçat sense necessitat d’interrompre el servei.\nBossa de transport per al conjunt VSCAN\nBossa de transport compartimentada per a dur el sistema de localització juntament amb tots els seus accessoris.\nSonda emissora estanca de petit tamany per a la localització i traçat de canalitzacions enterrades i xarxes de sanejament.\nDimensions: 18 mm x 80 mm\nFreqüència: 33 KHz\nProfunditat máxima: 4,5 metres\nAlimentació: 2 piles alcalinas tipus “botó”\nTovera de protecció sonda D18\nTovera de protecció per a sonda D18, a mida, per a impulsió amb camió d’alta pressió.


Som una agència de comunicació establerta a Barcelona i integrada per professionals del món del disseny, la publicitat, la comunicació, l’audiovisual i el periodisme. Ens agrada el que fem i creiem que no hi ha una única manera de fer les coses.\nEl projecte de la imatge gràfica la Festa Major 2018 parla de nosaltres: explica com som, què ens apassiona i com volem que sigui el món que ens envolta.\nHem viscut el procés de cocreació amb intensitat. Hem gaudit, hem patit, hem crescut i hem descobert altres realitats. I tenim ganes de continuar-ho fent.\nLa Fundació l’Espiga té la seu a Vilafranca del Penedès i dona resposta a persones amb discapacitat del Penedès i el Garraf. La seva finalitat és la promoció de l’assistència, l’ensenyament i la formació genèrica i específica, i, en general, de qualsevol activitat que afavoreixi la inclusió social de persones amb discapacitat.\nL’Espiga participa en nombroses activitats que es duen a terme a Vilafranca del Penedès. En aquesta ocasió s’han convertit, juntament amb Giny Comunicació, en protagonistes de la Festa Major 2018 de Vilafranca del Penedès.\nGran Via de les Corts Catalanes 646, 4t 2a, Barcelona 08007 – 933 687 155\ninfo@ginycomunicacio.cat – giny.cat\nFesta Major de Vilafranca del Penedès 2018


Arriba la calor, pneumàtics a punt? – Ballus\nCom afecta la calor als pneumàtics? L’arribada de la calor no és un factor que haguem de passar per alt quan pensem en el manteniment del nostre vehicle. Els pneumàtics són un dels elements que més pateixen en circular els dies de més calor i, si volem circular amb seguretat i evitar ensurts innecessaris, cal que tinguem en compte algunes accions i posar a punt els pneumàtics del nostre vehicle.\nRevisa la pressió dels pneumàtics, ja que aquesta afecta el consum i com el vehicle està en contacte amb el sòl.\nControla el desgast, si han sobrepassat el mínim recomanat, t’estaràs exposant a tenir un accident. Amb l’arribada del bon temps realitzem més sortides llargues amb el nostre vehicle, per això el desgast dels pneumàtics és molt més alt i, hem de tenir en compte que la temperatura de l’asfalt a l’estiu pot arribar als 70 graus.\nAmb la calor, el risc de patir una punxada augmenta, per aquest motiu, assegura’t de tenir a punt la roda de recanvi per a qualsevol imprevist.


Disseny i moda, al CCUC! – El blog del CSUC\nPàgina d'inici / Disseny i moda, al CCUC!\nDisseny i moda, al CCUC!\nS’ha integrat al Catàleg Col·lectiu de les Universitats de Catalunya (CCUC) la LCI Barcelona-Escola Superior Oficial de Disseny.\nLCI Barcelona va crear-se l’octubre de 2013 fruit de l’associació entre LCI Education i l’Escola Superior de Disseny de Moda Felicidad Duce. Es tracta d’un centre privat, autoritzat pel Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya per impartir ensenyaments artístics superiors de disseny adaptats a l’Espai Europeu d’Educació Superior.\nLa seva biblioteca conté el fons de la biblioteca de l’antiga escola Feli de patronatge i ha iniciat l’automatització dels seus fons amb el sistema Koha paral·lelament amb la integració al CCUC.\nEtiquetes: Biblioteques, catalogar, CCUC, LCI Barcelona\n← Novetats del grup de treball europeu de projectes d’emmagatzematge EPICo\nPrimera col·lecció especial de la Biblioteca de Montserrat catalogada al CCUC i altres incorporacions d’abril →


Solsona: “Els actes unitaris no han de durar més d’un dia” - Línia Sants\nSolsona: “Els actes unitaris no han de durar més d’un dia”\nPau Arriaga|2019-07-31T14:40:32+02:005 agost 2019|Sants|Línia Sants\nAquest 2019 serà la quarta edició de la Festa Major amb Solsona al capdavant de la Federació i amb molts carrers celebrant dates rodones de participacions, tot i que la presidenta no creu que aquest hagi de ser un motiu per preparar uns guarnits més espectaculars. Amb ella parlem també del pregoner i de temes com la seguretat.\nNo sabem si li han comentat, però crida l’atenció que la festa començarà més tard del que era habitual…\nEn els darrers anys sempre hem celebrat la Festa Major de dissabte a dissabte i aquest any teníem la possibilitat de començar el 24 o d’acabar el 24. El que hem valorat és que a la ciutat, aquest mes, hi ha dues festes importants, les nostres i les de Gràcia, i entenem que no ens hem de fer competència una a l’altra. I, per altra banda, molta gent ens ha comentat que, si les fem més tard, ja hauran tornat de les vacances i això ens permetrà tenir més veïns participant-hi.\nEnguany, com va passar en el primer any del seu mandat, hi ha hagut un canvi a la regidoria del Districte després de les eleccions. Han pogut treballar directament amb Marc Serra?\nEncara no l’hem pogut ni conèixer! [Riu]. Fa molt poc que ha assumit el càrrec… Amb la Laura [Pérez] tampoc treballàvem de tu a tu. Coincidíem en els actes, però al final el gruix del treball es fa amb els tècnics.\nSeran 13 carrers, un menys que l’any passat, però molts, com Sagunt, Guadiana, Rosés o Papin celebren aniversaris…\nSí, la sensació és una mica agredolça. La baixa de Rossend Arús ha estat molt tardana, ens ho van comunicar el mes de maig. De fet, fins i tot havien començat a preparar la programació, però es van adonar que no podien tirar-ho endavant. No sé si l’any que ve podran reenganxar-se o no… Dit això, no crec que s’hagi d’esperar que els guarnits siguin millors o que es treballin més perquè se celebri una data rodona. Al final a les comissions som els que som i arribem on arribem. On sí que es pot notar la celebració és en les diferents programacions.\nCom es pot intentar que no baixi el nombre de carrers participants o atraure’n de nous?\nAl final això passa perquè la Festa Major cada cop és més complicada. Ens obliga a convertir-nos en professionals en molts sentits quan els que ens hi impliquem som voluntaris. Abans es podia gaudir de la festa molt més des de dins, però han aparegut tasques més feixugues. El problema és que ens quedem sense gent i encara que des de la Federació animem el veïnat i estem oberts a totes les consultes que ens arribin, és difícil.\nPerò la festa també pot créixer des d’altres àmbits…\nSí, amb entitats. Aquest any hem començat a treballar amb la Fundació Joia o amb Sant Joan de Déu, perquè els joves que atenen i que tenen alguna discapacitat també participin en la festa. En alguns casos s’han ofert perquè els tallers que fan siguin ajudar les comissions en la preparació del guarnit, i així ells ho gaudeixen més. Els portem el material i ho poden fer a les seus de les entitats. Rosés ja ho havia fet de forma individual, però hem ofert els contactes a tots els carrers perquè els que vulguin puguin fer-ho.\nPel que fa als actes unitaris hi ha confirmats Hotel Cochambre i Hello Lilliput. Caldrà esperar més sorpreses, musicalment?\nNo, els actes unitaris no han de durar més d’un dia. Els que hem de fer la festa som els carrers i, al final, si cada comissió inverteix uns diners per portar grups i hi ha altres propostes unitàries, estem contraprogramant i no té sentit.\nToni Rovira prendrà el relleu de Gemma Deusedas al pregó.\nHavíem treballat amb altres opcions, però finalment no es van acabar de lligar i vam tancar la presència del Toni. Ell té coneguts i amistats que viuen aquí i ve sovint. No sé com serà el seu pregó, perquè vam confirmar que seria ell cap a la meitat del mes de juliol, però sabent com és ell, el que és segur és que serà un show i un espectacle.\nAquest és el penúltim any del seu mandat. Quin balanç en faria, dels primers quatre?\nDepèn molt del temps que tinguis per dedicar al que cal fer. El 2015 vam entrar amb moltes idees i molts projectes, no només jo, però per motius de temps o de recursos és cert que s’han quedat al tinter, aquesta és la sensació. Una de les coses que volem deixar enllestida és una normativa de règim intern. Això ha de servir per garantir uns guarnits atractius i una bona programació a tots els carrers. També vull destacar la complicació, cada any més gran, en els temes burocràtics, que ens hi fan invertir moltes hores que no podem dedicar als carrers.\nUna darrera qüestió. Com treballen per vetllar perquè les festes siguin segures i no hi hagi cap mena d’agressió?\nEl que hem fet els carrers ha estat una sèrie de cursos que ens ha ofert el Districte i que ha coordinat el CJAS (Centre Jove d’Atenció a les Sexualitats). Han vingut a parlar sobre el protocol que tenim des de l’any passat, a generar debat, però el problema és que la societat encara no té clar molts conceptes i en aquest sentit queda molta feina. Hi haurà parelles itinerants els dies que preveiem que hi haurà més gent. Durant aquests dies també muntaran un punt lila.\nSants reivindica el calçot


Volem espais on poder estudiar! | Assemblea de Joves de Cornellà\nSolidaritat amb les lluites populars! →\nDes de l’AJK (Assemblea de Joves de Cornellà), en un context amb barris sense aules d’estudi i amb horaris molt limitats a les tres biblioteques, exigim una major obertura de les biblioteques i opcions d’estudi pel jovent de Cornellà.\nDemanem una ampliació dels horaris existents a les tres biblioteques del municipi per a una major compatibilitat amb les horaris de les vides personals, estudiantils i laborals que actualment patim els joves de la ciutat. De la mateixa manera, creiem necessària l’obertura de les aules d’estudi durant tot el curs lectiu, així com una extensió dels seus horaris i de la seva distribució territorial, arribant a tots els barris. Per últim volem afegir millors prestacions a aquests espais d’estudi com són un servei de fotocòpies a preus populars, una connexió oberta i sense fils a Internet o el lliure accés a ordinadors amb programari lliure i ofimàtic. Creiem també imprescindibles les aules de treball en grup.\nCom hem esmentat, volem aquesta ampliació dels espais públics pel jovent estudiant per a una millor compatibilitat amb la vida personal, estudiantil i laboral d’aquest jovent així com una facilitació de l’accés fent arribar aquests recursos a tots les barris mitjançant els mateixos espais públics.\nPosem sobre la taula aquestes reivindicacions en l’inici d’una campanya per part de la nostra Assemblea de Joves més àmplia sobre els espais públics de tots tipus a la ciutat (oci, estudi, esport, etc.) i parlant, en primer lloc, sobre els de l’àmbit estudiantil als barris.\nSom ben conscients del moment socioeconòmic actual que estem vivint i això ens anima més encara a organitzar-nos, lluitar i reivindicar des de l’exigència més mínima i propera al barri com pot ser aquesta. Sabem que hi ha alternatives, que tot es pot amb voluntat política, però que necessàriament en estar en interessos oposats als dominants, avui dia els dels rics i poderosos, només ho aconseguirem mitjançant la lluita, exigència i reivindicació des de la base i de la mà de tot el jovent d’extracció obrera i popular de Cornellà. Estudiant de Cornellà, exigeix el teu espai!\nCONCENTRACIÓ: Dilluns 3 de febrer a les 18h davant de la Biblioteca Central.\nAquesta entrada s'ha publicat en Campanyes, Educació i etiquetada amb Campanya espais. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


El bloc d'Iñaki Escudero: Resultats de les eleccions a Euskadi\nResultats de les eleccions a Euskadi\nFaré la meva particular anàlisi dels resultats electorals a Euskadi des d'una doble vessant, la general, i la particular de cada força política.\nA nivell general, la sensació que tinc és de trampa, trampa orquestrada des de Ferraz per guanyar unes eleccions que de cap altra manera haguessin guanyat. Il·legalitzar el10% de l'electorat et dóna una certa avantatge... El que ahir era legal (s'havia de negociar amb ETA, amb una força legal que representés políticament l'esquerra abertzale) ara ja no l'és. Ni llistes negres, ni blanques, ni res. Gent que no està condemnada, ni té cap causa pendent amb la justícia, no es pot presentar perquè algú sospita que simpatitza amb l'esquerra abertzale. Insisteixo, parlem de gent amb els seus drets polítics teòricament intactes.\nPerò és que ni així poden guanyar, perquè no han guanyat. Les auto-anomenades forces constitucionalistes (jo m'estimo més dir-les nacionalistes espanyoles) han obtingut 482.839 vots, la resta (nacionalistes bascos i Ezker Batua) 532.725. 50 mil vots menys. Han guanyat perquè una llei electoral, encara més injusta que l'estatal, els beneficia. Amb un repartiment proporcional dels escons, en base a la població, haurien perdut (i EB tindria garantits com a mínim 2 diputats). La por a que Àlaba es convertís en una nova Navarra continua donant rèdits.\nAmb els 100 mil vots nuls de l'esquerra abertzale (molts vots més si haguessin pogut dipositar vots vàlids) els 'constitucionalistes' haurien obtingut el 43% dels vots, o sigui, més o menys com sempre.\nA nivell particular i comentant els resultats dels partits:\nPNB: Els nacionalistes espanyols no ho entenen. El PNB és més que un simple partit de dretes a l’ús. Es capaç de conjugar un cert conservadorisme tradicionalista amb polítiques socials realment avançades, el soberanisme amb el pragmatisme. El PNB està molt arrelat des de fa dècades a la societat basca. Ha superat escissions i crisis passades i presents, i continua guanyant a pesar de les campanyes que es fan, en la seva contra, des d'els mitjans i el poder central. Si haguessin mantingut la coalició amb EA haguessin tornat a arrasar obtenint, fins i tot millors resultats que l'any 2001.\nPSE: Imatge, imatge i diners. Molta gent a Euskadi al·lucina amb López, diuen que és sens dubte el candidat més fluix presentat pel PSE. Diners i campanya a l'estil ZP. Van reconèixer que el seu objectiu era erosionar EB, i no han desistit fin el final. Ara tindran un problema. Sempre han criticat el frentisme dels que tenien el 55% dels vots, i ara volen governar en un front espanyolista amb el 43% de suport ciutadà.\nPP: A Euskadi, com a Catalunya, les enquestes sempre li auguren pitjors resultats dels que tindrà. Aquesta vegada, amb corrupció, divisió interna, un candidat nou i no tan radical, UPyD... tornen a parar el dur cop que s’anunciava. No ens enganyem, la dreta extrema del PP té, a la societat basca i catalana, una base sòlida que mai els falla. És patètic, però provoca una certa enveja. Tant de bo nosaltres tinguéssim un % tan important de votants fidelitzats al màxim.\nD3M: Quarta força a Euskadi, tot i saber els seus votants que anar a votar no tenia utilitat pràctica. Les il·legalitzacions han cohesionat un món en dispersió. Aquests també mantenen encara una bona base electoral, però ull, Aralar comença a erosionar el seu vot. No voler desmarcar-se clarament de la violència els pot portar a la seva auto immolació.\nAralar: Pugen gràcies al vot més pragmàtic d’una part de l’esquerra abertzale i cert vot descontent d’EB i EA. Les persones que més els han tractat diuen que tenen veritable obsessió per situar-se a les institucions. Segurament ens han pres vots perquè donen una imatge d’independència del poder, però governen a més institucions que nosaltres! Es saben vendre molt bé, però els hi falta més implicació social, més gent i ganes de trepitjar carrer. Si arriben a aconseguir-ho, i el món Batasuna no s’espavila, poden acabar menjant-se’ls\nEA: La major cagada electoral de tots els partits. Van decidir trencar una coalició que els hi donava una representació molt superior a la real, sense saber-se ben bé per què. A més, l’han fet quan Aralar venia empenyent amb molta força. Els vots dels llocs on no han obtingut representació, més les restes del PNB, els haguessin donat uns resultats espectaculars. Ara es queden entre el PNB i Aralar. Ho tenen molt negre\nEB: Tot i l’enorme injustícia, el seu resultat ens ha de servir a tots plegats per aprendre. En la societat actual ja no s’hi val amb una bona gestió, amb un bon programa i amb honradesa. Tampoc es decisiva la gran implicació amb les entitats socials. En la societat actual una massa immensa de ciutadans no participen en la societat civil organitzada, només miren la TV. Hem de trobar la manera d’arribar a ells, i no podem confiar en els mitjans de comunicació tradicionals. També és urgent mirar la manera d’arribar al jovent, que a nosaltres ens proporciona molts vots, i que és una de les bosses d’abstencionisme més importants. L'escisió d'Oskar Matute i els seus també ha fet molt mal. Tot i reconèixer la vàlua de Javi Madrazo, vital per situar EB en les molt bones quotes de votants que ha tingut, s’ha d’analitzar si la seva imatge de govern ens ha ajudat a mobilitzar el vot jove i rebel. Per a mi era un gran candidat, però jo analitzo continguts i proposta d’una manera molt polititzada. El que parlo és d’aquella gent, potencial votant, gairebé tan condicionada per la proposta concreta com per la imatge que els arriba pels mitjans. Madrazo era poder, un poder exercit durant anys amb grans resultats per les polítiques d’esquerres, però poder a la fi, i aquesta és la imatge que tenien molts ciutadans. De la injustícia d’aquests resultats n’hem d’aprendre tots. Només una bona gestió, impecable des del punt de vist de l’esquerra, i honrada no és suficient. El gran repte és com arribar a la societat d’esquerres, que existeix, avui molt desorganitzada.\nUPyD: Són Rosa Díez i poca cosa més. Jo no crec que tinguin molt recorregut, tot i els darrers bons resultats que han obtingut. Tenen tics de forces d’extrema dreta (populisme desmesurat, personalisme en el lideratge, demagògia...). I s’aprofiten de la guerra dels mitjans aznaristes (Mundo, COPE...) contra el PP de Rajoy, ja que aquests mitjans s’han bolcat amb ells, donant-les una repercussió mediàtica molt superior a la seva implantació real. Quan el focus dels mitjans es desviï cap a un altre lloc, i quan comencin les disputes personalistes (que serà quan algun dels càrrecs que comencen a tenir tingui més projecció pública i vulgui poder intern) acabaran a garrotades. Al temps...\ncap de setmana electoral amb els amics d'Ezker Batua. Dissabte per Bilbo\ncap de setmana electoral amb els amics d'Ezker Batua. Diumenge d'apoderat a Barakaldo\nM'han agradat molt aquestes anàlisis de les eleccions basques:\nD'un dels artífexs de la magnífica política d'habitatge a Euskadi, Fernando Martínez Hinojal, l'entrada al seu bloc, Arkimia, que porta per títol: Aciertos y errores, justicia y realidad\nDel regigor d'EB a Irun, Manu Millán, al seu bloc Irun Berdea: Valorar el resultado electoral\nEn un altre sentit, el comentari de J.G. Centeno al seu bloc, Acero Bolchevique: Aquellas pinzas y aquestos pactos\nPublicat per iescudero a 11:15\nEtiquetes Aralar, EA, eleccions, Euskadi, ezker batua, PNB, pp, PSOE, UPyD\nEntiendo la pataleta fruto de los resultados de EB, pero te voy a corregir: Aralar no gobierna más instituciones que EB... ¡ni mucho menos!\nAralar gobierna en la Diputación Foral de Araba con PNV y EA, y si EB hoy no es gobierno es porque le salió rana su apoyo al PSE, pensando que el PP también le apoyaría. Quizás ahora que PP y PSE recuperen el poder en Araba estará bien ver cual es la "alternativa" de lo que queda de EB en Araba.\nEB llevaba 10 años de gobierno , con una última legislatura, como mínimo, decepcionante. Lo importante es qué hacemos desde las instituciones, y el resultado alavés de Aralar, que ha cudariplicado los votos, deja claro que la ciudadanía alava el trabajo en juventud y promoción social que están haciendo en este territorio. EB, por su parte, ha quedado fuera del parlamento por este territorio. La ciudadanía lo ha tenido claro.\nY sí, Aralar tiene más alcaldías que EB, a ver si ahora vamos a tener que pedir perdón por ganar las elecciones en algunos pueblos, algo que EB ha sido incapaz de hacer en 20 años de Historia.\nLo que no se puede hacer es ser Gobierno y jugar a ser oposición, y si me permites la apreciación, creo que Madrazo perdió su escaño por Bizkaia en el debate cuando arremetió contra Aintzane Ezenarro y Aralar, como un robot quedando totalmente en ridiculo y desacreditado.\nMenos críticas y más, mucha más, autocrítica.\n5 de març de 2009 a les 16:18\nSE MARCA "BLANCA", TE UN PREU.\n5 de març de 2009 a les 17:19\nHola, Iñaki, m'ha agradat molt la teva anàlisi. És un gran exercici el que has fet malgrat el cop que ha suposat el resultat final... He sentit en Terricabras dir que hi ha dues maneres de guanyar les eleccions: o tenir un germà governador de Florida, o signar la Llei de partits... Potser aquesta cita va a tomb amb el que tu expresses... Una abraçada!\n5 de març de 2009 a les 19:33\nÀnims Iñaki! una abraçada\n5 de març de 2009 a les 19:54


FANS: “BOTIFARRA POWER”, primer acte\n“BOTIFARRA POWER”, primer acte\nEn el marc dels sopars temàtics del bar Pekín, dijous passat, es donava el tret de sortida al Botifarra Power 2013. El públic assistent, va poder gaudir d’un àpat molt especial i adien per l’acte que es presentava i va conèixer de primera ma, totes les novetats d’aquest any. L’acta va acabar amb un concert del Hank Marvin garrotxí, Josep M. Codinach, el qual, amb la seva Fender, va fer les delícies dels amants de la musica dels Shadows.\nLa presentació va anar a càrrec dels respectius presidents del MAG i de FANS, amb dos varen destacar les bones expectatives, que les dues associacions organitzadores, han posat en aquesta quarta edició del Botifarra Power, que es celebrarà aquest dissabte dia 20, un acte que uneix motor històric i musica de les dècades 60 i 70, amb una cercavila popular, acabant amb una botifarrada i festa per a tothom.\nVideo del Garrotxi.cat\nRoda de premsa FLOWER POWER 2013\nEntre principals novetats, cal destacar d’implicació de l’associació del Comerç d’Olot, i el suport de l’Ajuntament, així com l’adhesió de les principals “penyes” de la comarca. També que, aquests any, el sopar es farà al Torín, per aquest motiu, el recorregut serà sensiblement diferent. S’iniciarà a les cinc de la tarda, pel carrer de Sant Rafel, Plaça Rector Ferrer, el Firal de pujada, i, de baixada, Plaça Rector Ferrer, el carrer Major, Plaça Major i la Plaça del Carme, per tornar pel carrer Major, Plaça Major; Plaça Rector Ferrer i el Firal, acabant a l'espai TORIN, on tindrà lloc el sopar.\nJaume Cos, del MAG, confirmava que: “A partir de les quatre de la tarda es farà la concentració als terrenys de l’antiga estació per tal d’organitzar la sortida. Com és habitual, en aquesta festa, Hippie, hi participaran cotxes de l’època (60-70) formant part de la cercavila amb un recorregut paral·lel, per quedar exposats al Firal durant la cercavila musical. Un recorregut amenitzat pels grups Els Corbs Negres, Els Volcànics i el Dj. Joan Soler”.\nJordi Sellas de FANS, destacava la part “Fiki” de la festa, “Celebrar aquí un Flower Power al estil eivissenc era un repte, i cada any hem sigut mes participants. Aquesta festa es una bona excusa per tal de rememorar aquell esperit Hippie, això si, amb una dosis de bon humor. Tan el MAG com els FANS, pretenem fer una festa popular al carrer, on tothom s’ho passi be, amb la musica que ens agrada i veien de prop els cotxes i les marques que en aquells anys, ja feien historia, per aquest motiu es important que tothom vagi amb vestits Hippie, per tal de “sintonitzar” amb aquells anys”.\nresum FLOWER POWER 2012\nAra, “ESCALA EN HI-FI”\n“BOTIFARRA POWER” una altra festa\n4ª “BOTIFARRA POWER” d’Olot


Neus Valencia, experta en acompanyament i dol, ens explica com ajuda persones que viuen un trencament de parella, es queden sense feina o els diagnostiquen una malaltia\nL’acompanyament en les pèrdues i el dol, imprescindible per superar-los. // CC0\nAl llarg de la vida tenim pèrdues inevitables. Canviem de parella, de feina, perdem familiars, amics... En la majoria dels casos, desconeixem com gestionar aquests dols. Neus València és experta en acompanyament al dol i les pèrdues. Formada en ADE a la Universitat de Barcelona, ha sigut analista financera a Wall Street i durant vint anys ha treballat en consultoria d’empresa i sistemes de gestió a nivell internacional. A partir de la separació que va viure de la seva parella, va adonar-se que li faltaven respostes i va ser aleshores quan va decidir formar-se en creixement, lideratge i també en dol. Després d’aquesta última formació va ser quan, segons reconeix, “em vaig sentir compresa”. A partir d’aquell moment, València va decidir dedicar-se a ajudar altres persones a patir una mica menys i agafar les regnes de la seva vida després d’una pèrdua.\nValència explica que cadascú viu de manera diferent una pèrdua i per això és vital conèixer què li està succeint a la persona per adreçar-nos a ella. En aquest sentit, l’experta en acompanyament al dol ens ha donat aquests consells per ésser al seu costat en els moments més complicats.\nQuatre pautes per acompanyar millor les persones que tenen una pèrdua\n1. No donar res per suposat i saber què necessiten, respectant la seva manera de viure la pèrdua\n2. Oferir-los la nostra ajuda i demanar-los què és exactament allò que volen en aquests moments dificils\n3. Evitar projectar les nostres pors en ells i mostrar-los que l’acceptació és una bona base per superar la pèrdua\n4. Estimar-los, aconseguir que sentin la nostra xarxa i escalfor\nEl proper 25 de juny, Neus Valencia impartirà el taller “Cuáles son mis pérdidas”, de 18 a 21 hores. Una activitat que ens ha explicat amb detall en aquesta conversa amb Elisenda Camps i on ha convidat a tot els oients a participar-hi.\nPodeu recuperar l’entrevista, aquí.\nGestió del dol amb Neus València


Aquest anunci s'ha produit després que Fòrum Salut Mental, juntament amb altres entitats, que formen part del Pla Integral del Pla de Salut Mental i addiccions, i organitzacions com la Taula del Tercer Sector, La Coordinadora i Cocarmi, reclamessin el passat 25 de març a la Direcció General de l’Autonomia Personal i la Discapacitat que financiessin el 100% dels serveis.\nPer aquest motiu, el Departament ha anunciat que no suspèn cap contracte i que finançarà el 100% dels imports i no el 85% com havia anunciat. També ha assegurat que finançarà els serveis que han tancat, per assegurar els ingressos del sector que atén a persones vulnerables.\nS’aplicaran mesures excepcionals d’organització i recursos humans per mobilitzar tot el personal disponible en els àmbits on es necessiti, especialment el residencials i d’atenció domiciliària.\nEl conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir el Homrani, ha signat una resolució que garanteix el 100% del pagament dels serveis socials, també d’aquells centres que han hagut de tancar arran de l’emergència sanitària.\nAquesta mesura afecta tant els centres públics com privats que configuren el Sistema català de Serveis Socials i garanteix que no se suspengui cap contracte de l’àmbit social.\nTots els agents socials d’atenció a les persones amb problemes de salut mental i addiccions a Catalunya, entre ells Fòrum Salut Mental, celebren que Treball, Afers Socials i Famílies garanteixi el pagament del 100% dels serveis socials i assistencials.


La multinacional californiana que busca 100 treballadors a Barcelona\nLa companyia ha escollit un local de la Torre Diagonal 00 i té previst inaugurar la nova seu durant el primer trimestre del 2020\nActualitzada 10/12/2019 a les 17:36\nLa multinacional tecnològica Ingram Micro ha elegit un local a la Torre Diagonal 00 per instal·lar-se a Barcelona. La companyia californiana té previst contractar fins a 100 empleats i ja ha obert un procés de selecció d'una vintena de perfils tècnics. Ingram Micro vol inaugurar la seva nova seu (de 1.279 metres quadrats i situada a la vuitena planta) durant el primer trimestre del 2020.\nLes oficines acolliran la divisió d'infraestructures i serveis al núvol de la companyia, així com la divisió de software independent 'ClouBlue' en aliança amb Microsoft.\nEn paral·lel, Ingram Micro compta amb uns altres 200 treballadors a l'Estat, repartits entre la seu central a Santander i una delegació a Sevilla. La Torre Diagonal 00, de 24 plantes i una superfície de més de 26.000 metres quadrats, és propietat de la divisió immobiliària del grup filipí Emperador, que va comprar l'edifici a Telefónica el passat mes de juny.\nComenta el contingut : La multinacional californiana que busca 100 treballadors a Barcelona


La FCV acull l'intercanvi juvenil "Empowering for Change" - Fundació Catalunya Voluntària\nFundació Catalunya Voluntària > Esdeveniments > La FCV acull l’intercanvi juvenil “Empowering for Change”\nLa FCV acull l’intercanvi juvenil “Empowering for Change”\nPosted on 03/06/2016 Categories: Esdeveniments, Intercanvis Juvenils, Noticies i Experiències! No comments yet\nDel 23 al 30 d’agost de 2016 la Fundació Catalunya Voluntària acull a la ciutat costanera de Molí de Mar, a la platja del Far de Vilanova i la Geltrú, l’intercanvi juvenil “Empowering for Change“, protagonitzat per 21 joves de Catalunya, Grècia i Letònia.\nL’intercanvi existeix per animar a tots els/les participants a entendre que, per aprendre, cal estar disposat/a a canviar.\nEls 5 objectius principals de l’intercanvi són:\nRedescobrir l’alegria del joc i de l’espontaneïtat com a font d’aprenentatge;\nDonar valor al coneixement d’un/a mateix/a, per gestionar millor les prioritats, el temps i els recursos disponibles;\nDonar valor a la comunicació com a font d’aprenentatge, aprendre a utilitzar diversos estils comunicatius (en funció de cada situació) i a comunicar amb més claredat, precisió i confiança;\nDonar valor al pensament com a font d’aprenentatge, aprendre a utilitzar diversos estils de pensament (en funció de cada situació) i a pensar de manera més positiva, crítica i creativa.\nTenim previst realitzar activitats que serveixin per millorar els diversos estils de comunicació i de pensament, així com per aprendre a aprendre; per aquest motiu es dedicaran espais per identificar nous talents, redescobrir interessos i reflexionar sobre quins són els reptes (personals, educatius i professionals) que més ens motiven i/o ens treuen la son, com a pas previ per a embarcar-se en nous projectes i tenir més control i iniciativa sobre les coses que ens afecten.\nNogensmenys, l’intercanvi oferirà a tots els participants la possibilitat de viure una experiència de solidaritat i de treball en equip, on podran expressar les seves idees i desenvolupar les habilitats i actituds que poden resultar més útils i rellevants, també per accedir a una feina.\nAmb l’objectiu d’adquirir noves perspectives i guanyar en motivació i inspiració, l’activitat explorarà l’enorme potencial de la metodologia de l’educació no formal, tot afavorint l’intercanvi entre els participants.\nL’activitat és el resultat de la col·laboració entre la FCV i les entitats “United Societies of Balkans – USB” (de Tessalònica) i l’associació europea “World at Our Home” (de Rezekne) i té lloc gràcies al suport del programa Erasmus+ de la Comissió Europea.\nPer a més informació o per a qualsevol consulta sobre l’activitat, pots consultar l’info kit, trucar al 934124493 o enviar un correu a projectes@catalunyavoluntaria.cat.\nPer participar en el procés de selecció, cal omplir la fitxa d’inscripció i enviar-la a: projectes@catalunyavoluntaria.cat abans del 15 de juny.


WorkSpace Curitiba by Thiago Ferri 377 views\nEl rincon diapositivas by Carmen Narcisa Ca... 324 views\nПутеводитель в мире Selenium by Kirill Klimov 8662 views\nClimate change and Thailand by National Science ... 1498 views\nNewsletter nº4 by Alexandra Domingos 148 views\n1. 70227 ORDRE - 2010, de 0:00 a 24:00 hores i que afecten tots els treballadors i treballadores de la Comunitat Autònoma de Catalunya; - nitzat a torns continuats la vaga s’iniciarà amb el començament del torn de nit del dia 28 i finalitzarà amb l’acabament del torn de tarda del dia 29; si el torn de tarda s’inicia el dia 29 i finalitza el dia 30, la vaga es realitzarà durant tota la jornada de treball, si almenys el 50% de la jornada de treball es correspon amb el dia 29; si la jornada laboral comença abans de les 0:00 hores del dia 29, la vaga començarà a l’inici d’aquesta jornada; En el sector de la premsa escrita diària en la seva edició en paper, agències informatives, així com aquelles empreses que realitzen la seva impressió, la vaga començarà a les 7:00 hores del dia 28 de setembre i finalitzarà a les 7:00 hores del dia 29 de setembre. En aquest sector, el personal d’administració podrà acollir-se a la mateixa convocatòria de caràcter general del dia 29, sempre que la seva funció no estigui lligada a redacció o producció. o pàgines web, amb contingut informatiu, faran la vaga el dia 29 en les mateixes condicions que la resta de treballadors. Si els redactors i treballadors fan la seva tasca informativa tant per a la producció en paper com per a la digital, començaran la vaga a les 7:00 hores del dia 28 de setembre i la finalitzaran a les 7:00 hores del dia 29 de setembre. Atès que es tracta d’una vaga general que afecta totes les activitats que es desen- volupen en el territori de Catalunya i que afecta tant personal laboral com funcionari i estatutari, cal vetllar per tots els serveis considerats essencials per a la població, que garanteixen drets constitucionals, llibertats públiques o béns constitucionalment protegits, i fixar-ne un contingut mínim, indispensable per garantir drets vitals i necessitats bàsiques, efectuant una restricció ponderada, justificada i proporcional del dret de vaga; Atès que, d’acord amb el que estableix el Decret 120/1995, de 24 de març, la consellera de Treball té la facultat per a la determinació dels serveis mínims dins de l’àmbit territorial de Catalunya, en el cas de vagues de personal laboral d’empreses, entitats o institucions encarregades de la prestació de serveis essencials sobre els quals recaigui la titularitat de la competència, així com en cas de vagues de per- sonal funcionari, laboral i estatutari que presti els seus serveis en departaments, Atès que cal distingir entre la fixació de serveis mínims per garantir els drets essencials de la ciutadania, objecte d’aquesta Ordre, i dels serveis de seguretat i manteniment, que correspon fixar-los a les empreses una vegada escoltada la repre- sentació de les persones treballadores; aquests serveis de seguretat i manteniment garanteixen la seguretat de les persones i coses durant la vaga, així com el man- amb la única finalitat que es pugui reprendre el treball sense dificultat, tan bon punt\n2. 70228 de 4 de març, sobre relacions de treball, i jurisprudència constitucional, entre la que cal citar la sentència 11/1981, de 8 d’abril; Atès que l’autoritat governativa ha de dictar les mesures necessàries per tal de mantenir el servei essencial, tenint en compte que aquesta restricció ha de ser jus- tificada i proporcional amb l’exercici legítim del dret de vaga, reconegut a l’article 28.2 de la Constitució i jurisprudència d’aplicació; Atès que en sectors com la sanitat, el transport de mercaderies per carretera i en empreses com Transports Metropolitans de Barcelona i Ferrocarrils de la empresarials més representatives durant els anys 2005 i 2006, sobre els criteris a seguir en cas de vagues sectorials o generals, que es tenen en compte en aquesta Ordre; Atès que els serveis que presten les empreses que cobreixen els números telefò- nics d’urgències i emergències resulten necessaris i imprescindibles per atendre necessitats vitals i, per això, l’atenció de les urgències d’ordre públic, bombers, policia, violència de gènere, protecció civil, salvament marítim, urgències de serveis sanitaris i altres d’anàlegs han de considerar-se serveis essencials per a la comunitat, ja que la seva interrupció afectaria drets i béns constitucionalment protegits, ja que mitjançant la comunicació s’atenen els serveis esmentats; Atès que el subministrament d’energia elèctrica, gas, abastament d’aigua potable, evacuació d’aigües residuals i enllumenat públic són elements imprescindibles per al desenvolupament de les necessitats ciutadanes que afecten la salut, la salubritat i la seguretat públiques i són mitjans necessaris per al desenvolupament d’altres drets, així com per donar servei als centres sanitaris i, en general, a totes aquelles empreses i institucions que presten serveis essencials pels ciutadans; Atès que els serveis de vigilància i d’extinció d’incendis de determinades instal- lacions és indispensable per mantenir la seguretat de la ciutadania, dret reconegut a l’article 17 de la Constitució, s’haurà de prestar aquest servei ininterrompudament durant la durada de la vaga, i també la prestació a d’altres activitats que requereixin custòdia; Atès que el servei de transports de mercaderies i viatgers que duen a terme les empreses del sector s’ha de considerar un servei essencial per a la comunitat, ja que la seva interrupció afectaria drets i béns constitucionalment protegits, com són el dret a la circulació que estableix l’article 19 de la Constitució; Atès que en el cas del transport de mercaderies cal garantir el transport d’aque- lles que abasteixen els establiments sanitaris i aquelles que, per la seva naturalesa perible, no siguin susceptibles de conservació més enllà de 48 hores; Atès que el moviment més elevat de viatgers i desplaçaments es produeix en les anomenades hores punta, coincidint amb les hores d’entrada i sortida de la feina, dels centres d’ensenyament i centres socials i sanitaris i afecta d’una manera espe- cialment greu les persones sense vehicle particular, les persones grans, les persones el desplaçament durant les anomenades hores punta; Atès que per garantir la seguretat del trànsit tant en les poblacions com en les semàfors, i tenir la capacitat d’actuació immediata en cas de situacions de risc, com poden ser accidents, incendis, etc., per fer front a les incidències o emergències que es produeixin;\n3. 70229 Atès que per poder garantir la seguretat de la circulació viària cal assegurar el pas en les àrees de peatge, com a element regulador, tant per les vies automàtiques com per les vies manuals, amb una presència mínima de personal, per així mo- dular-les en funció de la intensitat de les situacions de risc que puguin produir-se com a conseqüència del trànsit, així com assegurar les activitats de control i de manteniment, d’assistència i de senyalització d’incidències a causa de la seva re- lació directa amb la seguretat, per la qual cosa totes aquestes activitats han de ser considerades essencials; Atès que la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals i els ens que en depenen tenen, entre altres, una funció informativa que cal considerar un dret essencial dels ciutadans, el qual ha de realitzar-se conforme als principis assenyalats a l’article 20 de la Constitució; Atès que els serveis funeraris s’han de considerar serveis essencials ja que afecten drets com la salut i la salubritat, i altres prestacions bàsiques, recollits a l’article 43 de la Constitució, s’ha de garantir la recollida dels difunts quan no es disposi de cementiri o la incineradora; segons el cas, caldrà realitzar també la feina de neteja de nínxols així com les feines de paleta, i mantenir una dotació mínima per realitzar els serveis administratius i d’atenció als familiars; Atès que el servei que presten els centres d’assistència, teleassistència i de Catalunya, s’ha de considerar de caràcter essencial per als interessos ge- que depèn de l’assistència de terceres persones per realitzar les seves funcions vitals imprescindibles; Atès que la vaga afecta entre d’altres activitats un servei tan essencial com és el de la salut i la protecció de la vida, reconeguts als articles 15 i 43 de la Constitució, caldrà disposar la realització d’uns serveis mínims adequats i proporcionals al servei essencial que es garanteix per tal de donar cobertura a totes les actuacions sanitàries que no admetin demora; Atès que la dispensa de medicaments de les farmàcies és un servei essencial i prioritari en tant que té incidència directa en la salut i la vida, s’haurà de garantir el funcionament de les farmàcies de guàrdia; Atès que de la tasca dels centres educatius també deriva un dret fonamental de la ciutadania com és el dret a la conciliació entre la vida personal i laboral que deixen els seus fills sota la tutela de les llars d’infants i les escoles, així com el dret a la seguretat dels alumnes menors de dotze anys que accedeixen als centres, cal garantir un servei de vigilància i atenció; Atès que cal garantir el servei de restauració, tant si el servei es presta directament per personal del centre com si es subcontracta a empreses de càtering externes, en totes aquelles institucions o residències que garanteixen serveis essencials per a la ciutadania pel fet d’acollir menors, persones amb disminució, persones grans, malalts o reclusos, que no estan capacitats ni en disposició d’organitzar-se de forma autònoma, si bé a les escoles només és necessària la presencia d’un número mínim de monitors per garantir la seguretat; constitucional i l’Estatut d’Autonomia, presta serveis de caràcter essencial que cal garantir, com les funcions d’assistència sanitària i assistència social, de prevenció\n4. 70230 d’incendis i salvament, de salut pública, ambiental i animal, d’atenció a la infància i l’adolescència o els relatius a l’administració judicial i, tenint en compte que cal garantir l’accés a les dependències administratives, que permetin fer efectius els drets esmentats, a més de permetre l’accés als registres administratius per totes les actuacions sotmeses a terminis l’incompliment dels quals pugui comportar la pèrdua o perjudicis greus de drets o interessos de terceres persones; Atès que el dret a la seguretat és un dret essencial de la població, cal garantir els serveis d’extinció d’incendis, salvament i protecció civil en general, així com els controls sanitaris i veterinaris; Atès que els serveis públics d’assistència a persones amb dificultats per valer-se de forma autònoma és un servei essencial i cal garantir l’adequada atenció a les seves necessitats sanitàries, fisiològiques i d’higiene bàsiques; Atès que els centres penitenciaris i els centres d’atenció especial de menors tenen en comú una característica molt rellevant pel que fa a la seva naturalesa, consistent en què presten serveis públics a ciutadans que no gaudeixen de la seva plena capacitat ni de la seva total llibertat, sinó que es caracteritzen pel fet de prestar serveis a unes o limitada respecte la resta de la ciutadania; en aquest casos la manca de capacitats o llibertats ha de ser suplerta per l’Administració, de tal manera que la reducció de la prestació dels serveis habituals en aquests àmbits no pot ser considerada de la mateixa manera que per a la resta de ciutadans; Atès que en supòsits de vagues d’àmbit i durada similar es van dictar les - de 18 de juny, i considerant tant per la durada com pels efectes i àmbit personal que en l’actual vaga hi ha una situació de similars característiques a les anteriors, caldrà tenir-les en compte com antecedents; Atès que cal tenir en compte que en tractar-se d’una vaga general, que és una situació diferent i molt més complexa, en la qual es produeix una interacció de tots els sectors, a diferència de les vagues únicament sectorials, la fixació dels serveis a establir ha de tenir en compte que l’equilibri de tots els drets en joc no pot ser el mateix que el que s’ha de garantir en les vagues sectorials, la qual cosa justifica una minoració ponderada en la fixació de determinats serveis mínims respecte dels que es fixen en una vaga sectorial, en la qual la resta de serveis funcionen normalment; Atès que s’ha donat audiència als sindicats convocants de la vaga per tal que formulin una proposta sobre l’establiment dels serveis mínims, les quals es recullen del Treball, tal com consta a l’acta 20 de setembre de 2010; - de Treball, a més de a la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, a la Federació de Municipis de Catalunya i a l’Associació de Municipis i Comarques; d’autonomia de Catalunya; l’article 10.2 del Reial decret llei 17/1977, de 4 de març;\n5. 70231 del Tribunal Constitucional 11/1981, de 8 d’abril; 26/1981, de 17 de juliol; 33/1981, de 5 de novembre; 51/1986, de 24 d’abril; 27/1989, de 3 de febrer; 43/1990, de 15 de març, i 122/1990 i 123/1990, de 2 de juliol, ORDENO: Article 1 les particularitats que s’expressen al començament d’aquesta Ordre, i que afecten a tots els treballadors i treballadores de la Comunitat Autònoma de Catalunya, queda condicionada al manteniment del serveis mínims següents: 1.1 Funcions d’atenció telefònica de tot tipus d’urgències i emergències com les sanitàries, de policia, d’ordre públic, de violència de gènere, de protecció civil, de bombers, del salvament marítim, elèctriques, d’aigua i gas, d’informació de trànsit: El servei es prestarà amb el personal necessari i imprescindible per poder realitzar les comunicacions de la forma habitual. 1.2 El subministrament d’energia elèctrica, de gas, d’abastament d’aigua potable , d’evacuació i el tractament d’aigües residuals i l’enllumenat públic: El funcionament més enllà del període de durada de la vaga i que puguin afectar la salut, la seguretat o la salubritat públiques. 1.3 Seguretat i extinció d’incendis: En fàbriques i dipòsits d’explosius, centrals nuclears i tèrmiques i altres centres de producció d’energia, el mateix règim que en un dia festiu. 1.4 Transport de mercaderies: El transport de les mercaderies imprescindibles per abastir els establiments sanitaris. Pel que fa a la resta de mercaderies es trans- portaran les que per la seva naturalesa perible no siguin susceptibles de conservació més enllà de 24 hores. 1.5 Transport de viatgers urbà i interurbà: Servei de transport en les hores punta, de 6.30 a 9.30 del matí i de 17.00 a 20.00 de la tarda: 25% 25% del servei en les franges horàries de 6:30 a 9:30 hores i de 17:00 a 20:00 hores. 25% del servei en les franges horàries de 6:30 a 9:30 hores i de 17:00 a 20:00 hores Restaran en funcionament aquelles línies que cobreixin desplaçaments sense mitjà de transport alternatiu, entenent per mitjà de transport alternatiu el o la Renfe. 25% del servei en les franges horàries de 6:30 a 9:30 hores i de 17:00 a 20:00 hores. 1. Servei de transport urbà i interurbà: el 25% del servei en hores punta, de 6.30 a 9.30 i de 17.00 a 20.00 hores. En tot cas, es realitzarà un desplaçament complert d’anada i tornada. 2. Servei de transport de persones amb disminució: servei habitual.\n6. 70232 3. Transport escolar per accedir a centres públics d’infantil i primària que no tenen transport públic alternatiu de les zones rurals: manteniment del servei. 4. Servei de llançadora de les terminals de l’aeroport: 50% durant tota la jor- nada. - sa, d’acord amb el seu comitè d’empresa, podrà establir la distribució del nombre d’autobusos per línia, sempre que en còmput global no superi el màxim fixat anteriorment. horària fixada i caldrà efectuar el trajecte fins a la seva destinació, i qualsevol altre que sigui necessari per a la seguretat i pel següent inici del servei. Així mateix, s’estableixen com a serveis mínims tots aquells altres necessaris per al normal funcionament dels serveis fixats anteriorment. 1.6 Autopistes: - En el supòsit que la barrera estigui atesa habitualment entre 1 i 4 persones: 1 persona - En el supòsit que la barrera estigui atesa habitualment entre 5 i 8 persones: 2 persones - Si la barrera està atesa habitualment per més de 8 persones: 3 persones assistència a l’usuari: 25% del personal habitual. viària, els vehicles estacionats en passos de vianants i els que ocupin les places d’aparcament reservades a les persones amb discapacitat, i el seu trasllat al dipòsit de vehicles. També s’ha de garantir l’assistència dels vehicles avariats i accidentats. 1.8 Empreses que realitzen operacions relatives a la viabilitat i vigilància en poblacions, carreteres i túnels: Els equips d’urgència per fer front a les incidències o emergències que obstaculitzin la circulació o puguin incrementar la inseguretat a l’hora de circular. 1.9 Corporació Catalana de Radio i Televisió: per a la població. 1.10 Serveis funeraris: - ció. 1.11 Personal d’empreses que realitzen funcions d’assistència i serveis soci- als: servei. - bles. per part del personal educatiu d’assistència directa al menor i serveis habituals del personal de cuina, transport i vigilància. per garantir els serveis que es presten en un dia festiu.\n7. 70233 resta de serveis. 1.12 Assistència sanitària en els centres i els establiments sanitaris assistencials de titularitat pública i privada: - 1. El normal funcionament del servei d’urgències, tant l’atenció de malalts externs com l’atenció dels malalts ingressats a les unitats d’observació d’urgències, a criteri del metge encarregat del malalt. 2. El normal funcionament de les unitats especials: unitats de cures intensi- ves, unitats de vigilància intensiva, unitats coronàries, unitats d’hemodiàlisi, neonatologia, parts i tractaments de radioteràpia i quimioteràpia, així com totes aquelles altres que puguin tenir la consideració d’unitats especials d’urgència vital. 3. S’han de garantir els tractaments de radioteràpia i quimioteràpia en situaci- ons urgents i de necessitat vital i, en altres situacions, a criteri del facultatiu que atengui el malalt. 4. S’haurà d’atendre l’activitat quirúrgica inajornable derivada de l’atenció ur- gent i greu a criteri de la direcció mèdica, escoltat el cap de servei, tant pel que fa referència al preoperatori com al postoperatori. 5. Mentre estigui ingressat, tot malalt haurà de ser respectat en el seu dret a ser atès, tant des del punt de vista assistencial, com des del bàsic d’infermeria i hoteler. 6. En els centres d’assistència extrahospitalària, es garantirà l’assistència urgent durant l’horari habitual de cada centre. Aquest servei es prestarà amb un 25% de la plantilla, tot i que quan es garanteixi amb un dispositiu assistencial unipersonal s’haurà de considerar aquesta situació com a mínim i es prestarà amb l’assistència normal pròpia dels serveis especials i ordinaris i altres dispositius d’atenció con- tinuada. 7. El servei de neteja mantindrà l’activitat normal en les àrees d’alt risc. Tenen aquesta consideració els serveis següents: - Serveis d’urgència - Sala de parts i paritoris - Servei d’esterilització - Cuines i serveis d’alimentació - Sales de necròpsies - Desinfecció terminal (neteja d’habitacions en casos d’alta de malalts en pro- - Dins les àrees d’alt risc, el servei de neteja inclourà l’evacuació de roba bruta i residus. 8. El servei d’hoteleria ha de garantir el menjar de tots els malalts ingressats. 9. El serveis de neteja i d’hoteleria han de quedar garantits, tant si aquest servei el realitza el personal propi de cadascun dels centres, com si estan encomanats a empreses concessionàries. 10. Transport sanitari: s’haurà de garantir el servei per atendre totes les urgències sanitàries de qualsevol tipologia i requeriment, per tractaments oncològics, de diàlisi\n8. 70234 proves que siguin urgents a criteri del facultatiu. 11. S’haurà de garantir el normal funcionament del servei de coordinació d’ur- gències i els sistemes d’emergències mèdiques, en atenció a les especials caracte- rístiques de l’assistència prestada. mateix règim que en un dia festiu, exceptuant aquells centres on la plantilla sigui igual a la dels dies laborables, en que passarà a ser del 50% (en situació de nombre assistència, consulta i laboratoris d’anàlisis clíniques que no formin part de la S’estableixen els mateixos serveis mínims que en l’apartat anterior, excepte pel que fa als centres d’assistència extrahospitalària en els quals es mantindrà el personal imprescindible per garantir l’assistència urgent o inajornable -per les característiques del tractament- durant l’horari habitual de cada centre, com en un dia festiu. serveis en els torns de guàrdia i nits que estiguin establerts. 1.13 Farmàcies de guàrdia: 100% del servei. persona de l’equip directiu de cada centre (direcció, cap d’estudis, responsable de A més del personal esmentat: unitats. Per a llars d’infants: 25% de la plantilla. de Catalunya, no previst en els apartats anteriors: Serveis comuns a tots els centres de treball: - Centres de treball que tinguin fins a 100 treballadors/es: 3 persones. - Centres de treball de més de 100 treballadors/es: 4 persones. preclusius o d’actuacions l’incompliment de les quals pugui comportar la pèrdua o perjudicis greus de drets o interessos de terceres persones: una persona per servei afectat. cas, el director general de Protecció Civil. Departament de la Presidència - nal. Residència Blume del Consell Català de l’Esport: el mateix servei que en cap de setmana. Departament d’Acció Social i Ciutadania -\n9. 70235 - sistència directa al menor i serveis habituals del personal de cuina, transport i vigilància. 50% del personal de cuina, garantint en tot cas una persona per torn. - sonal necessari i indispensable per atendre les urgències. Departament d’Agricultura, Alimentació i Acció Rural servei. A cada oficina comarcal hi haurà un veterinari oficial, localitzable i a dis- situació. Als laboratoris hi haurà un veterinari en disposició de servei. Escoles de capacitació agrària amb residència: 50% del personal de restaura- ció. Departament d’Educació Residències d’estudiants dependents del Departament d’Educació: guàrdia de: el cos de bombers, els tècnics especialistes (manteniment d’helicòpters - plantilla. Departament de Medi Ambient i Habitatge tancada, així com el personal de guàrdia permanent. Servei Meteorològic de Catalunya: una persona tècnica de predicció i vigilància per torn. Cos d’Agents Rurals: l’inspector/a en cap, els/les caps d’àrea regional i un efectiu per comarca. Si s’activa el Pla Alfa nivells 2 o 3, s’afegiria un efectiu per comarca. El personal necessari per atendre el servei de comunicacions i suport. Departament de Política Territorial i Obres Públiques servei que en dia festiu. Departament de Salut 1. Serveis Centrals de l’Agència de Protecció de la Salut: un tècnic de la divisió de gestió de riscos. - miòleg. epidemiòleg.\n10. 70236 4. Per cada equip de protecció de la salut: 1 tècnic per raó del nombre de veterinaris que habitualment tinguin adscrits: 1. Escorxadors que disposen habitualment d’1 a 3 veterinaris: 1 veterinari 2. Escorxadors que disposen habitualment de 4 a 5 veterinaris: 2 veterinaris 3. Escorxadors que disposen de més de 5 veterinaris: 3 veterinaris de Protecció de la Salut. Departament de Treball Mesures de Medi Obert: 1. Atenció directa al menor: manteniment dels serveis habituals. 2. Personal tècnic del servei de mediació i assessorament i equip d’execució de mesures en medi obert: 50% del personal. 3. Personal d’assistència sanitària: manteniment dels serveis habituals. 4. Personal de serveis: 80% del personal. guàrdia per a la Sala Contenciosa i 1 per a la Civil i Penal i Social. 3. Audiències provincials, Sales Civils i Penals: 1 gestor o 1 tramitador per cada secció i 1 auxili per cada 4 seccions. 4. Deganat: Barcelona: 1 tramitador o 1 gestor per cadascun dels serveis de registre i repar- timent i el personal del torn diari de la informàtica de la guàrdia i 1 funcionari per al servei de presentació d’escrits i trasllat de còpies urgents i de termini. Fora de Barcelona: 1 funcionari de registre i repartiment. jutjats, a l’ordre civil i 1 gestor o 1 tramitador per cada jutjat, a l’ordre penal - nistratius: 1 gestor i 1 auxili , per cada quatre jutjats, i 1 tramitador per cada dos jutjats. En l’àmbit concursal de Barcelona 1 funcionari per a la presentació d’escrits. A Barcelona: 1 gestor, per cada dos jutjats, 1 tramitador per cada tres jutjats i 1 auxili per cada quatre jutjats. Fora de Barcelona: 1 gestor i 1 tramitador per jutjat i, per cada dos o tres jutjats, 1 auxili. A Barcelona: 1 gestor i 1 auxili per cada quatre jutjats, i 1 tramitador per cada dos jutjats. Fora de Barcelona: 1 gestor o 1 tramitador a cada jutjat i, per cada dos jutjats, 1 auxili. A Barcelona ciutat: 1 gestor, 1 tramitador i 1 auxili per a tots els jutjats\n11. 70237 Resta de territori: 1 gestor, 1 tramitador i 1 auxili 15. Registre civil: De Barcelona ciutat: 1 funcionari de la secció de defuncions, i un 1 gestor o 1 tramitador, per a atendre les altres funcions de registre. Fora de Barcelona ciutat: 1 funcionari 16. Fiscalia: 1 gestor, 1 tramitador i 1 auxili, a cadascuna de les fiscalies. 17. Seccions i Adscripcions de la Fiscalia: El funcionari que estigui adscrit a la guàrdia i en les que no hi hagi guàrdia 1 funcionari per cada Secció i/o adscripció territorial. responsabilitat penal dels menors tot el personal adscrit a la guàrdia. Servei de guàrdia en àrees i partits judicials: 100% dels efectius adscrits a la guàrdia. Partits judicials on hi hagi adscrits un o més metges forenses: 1 metge forense. Servei de Patologia Forense i Servei de Clínica Medicoforense de Barcelona: el 30% dels metges forenses, un funcionari/ària del cos de tramitació processal i administrativa i un funcionari/ària del cos d’auxili judicial, per cada centre de treball. processal i administrativa. de tramitació processal i administrativa i un funcionari/ària del cos d’auxili judicial. El nombre de funcionaris que s’esmenta en aquest apartat es mantindrà també en cas que el nombre de jutjats sigui inferior a l’establert en la determinació dels serveis mínims. 1.17 Entitats afectades per la vaga no incloses en els apartats anteriors que pres- tin algun dels serveis essencials a la ciutadania descrits a la fonamentació jurídica d’aquesta Ordre: el mateix règim que en un dia festiu. Article 2 treballadors, determinaran el personal estrictament necessari per garantir la pres- tació normal dels serveis mínims que s’estableixen en aquesta Ordre. Aquests serveis mínims els prestarà, preferentment, si s’escau, el personal que no exerceixi el dret de vaga. Article 3 Els cessaments i les alteracions en la feina per part del personal necessari per al manteniment dels serveis mínims que determina l’article 1 seran considerats il- legals als efectes del que estableix l’article 16.1 del Reial decret llei 17/1977, de 4 de març, en relació amb l’article 54 del Reial decret legislatiu 1/1995, de 24 de març, de l’Estatut dels treballadors. Article 4 a la seva publicació al .\n12. 70238 Barcelona, 22 de setembre de 2010 MAR SERNA CALVO Consellera de Treball *


El Joker de Joaquin Phoenix, explosiu Lleó d'Or de Venècia\nEl jurat presidit per Lucrecia Martel entrega a Roman Polanski el Gran Premi de la Mostra\n4 min. Venècia 07/09/2019 20:34\n651x366 El director Todd Phillips i l’actor Joaquin Phoenix amb el Lleó d’Or de la Mostra. / GETTY El director Todd Phillips i l’actor Joaquin Phoenix amb el Lleó d’Or de la Mostra. / GETTY\nLa sorprenent història del Lleó d’Or que ha aconseguit Joker, ben merescudament, la salvatge immersió de Todd Phillips, el director de Ressaca a Las Vegas, en l’imaginari dels superherois, va començar el 24 de juny. Aleshores la Mostra de Venècia va anunciar que la presidenta del jurat de la seva 76a edició seria Lucrecia Martel, una cineasta valenta i subversiva que fa uns mesos va explicar que havia rebutjat dirigir el film Black Widow de la factoria Marvel perquè li van dir que ella no s’hauria de fer càrrec de les escenes d’acció.\nAquesta explosiva història va continuar el 25 de juliol, quan Alberto Barbera, director artístic de la Mostra, va anunciar que Joker havia estat seleccionada per competir a Venècia. Era un fet excepcional, ja que les produccions de Hollywood de caràcter popular acostumen a presentar-se fora de competició als grans certàmens europeus. Aquesta memorable cronologia va culminar ahir quan Martel va anunciar l’entrega del Lleó d’Or a Joker poc després de celebrar el valor dels films “que ens permeten pensar sobre el món”.\nResulta gairebé impossible no entendre el premi a Joker com una decisió d’ampli abast polític, i no només perquè la sinistra pel·lícula de Phillips utilitza l’enemic de Batman com una eina per reflexionar sobre un món marcat per la lluita de classes i per una certa dictadura de la felicitat (arrelada en la comercialització massiva de psicofàrmacs), sinó també per la manera com Joker, una producció de Warner Bros, aconsegueix impugnar l’infantilisme que impera al Hollywood actual. Com un veritable cavall de Troia, el film s’aboca al gest sacríleg de destapar els orígens de Joker -un personatge que, històricament, havia enterrat el seu passat rere un rigorós hermetisme- prenent com a principal referent el Nou Hollywood de la dècada dels 70, i en particular dues obres capitals en la filmografia de Martin Scrosese: Taxi driver i El rei de la comèdia.\nUn Joker terroríficament humà\nA diferència dels anteriors Jokers, el que interpreta Joaquin Phoenix -a qui Phillips va definir com “el lleó més ferotge i valent que conec” al dedicar-li el Lleó d’Or- no es presenta en cap moment com el portaveu de cap causa, ni tan sols és possible veure’l com un emissari del caos. Atrapat entre la incomprensió i la set de reconeixement, aquest nou Joker resulta especialment terrorífic perquè la monstruositat del personatge sempre queda en un segon pla, rere la seva incontestable i tràgica humanitat. En aquest film sense gaires efectes especials, més enllà de l’animalista interpretació de Phoenix, els obscurs impulsos que porten el personatge a esdevenir un malvat de llegenda tenen més a veure amb el desig d’un alliberament íntim que amb uns anhels megalòmans.\nLes sorpreses del palmarès no es van acabar amb el Lleó d’Or. Després de la polèmica encesa per les declaracions de Lucrecia Martel, a l’inici de la Mostra, contra la figura de Roman Polanski -pels problemes del cineasta amb la justícia nord-americana per un antic cas de violació-, el Gran Premi del Jurat a J’accuse, el nou film de Polanski, va deixar la premsa acreditada a Venècia amb un pam de nas. Encara més tenint en compte que J’accuse, una acadèmica crònica històrica del cas Dreyfus, és fàcilment interpretable com una paràbola sobre la condició de Polanski com a víctima de la infàmia.\nEl jurat de la Mostra va encertar-la destacant, amb el premi a la millor direcció, la tasca del cineasta suec Roy Andersson a About endlessness. La Copa Volpi al millor actor pel sensacional treball de l’italià Luca Marinelli a Martin Eden, adaptació de la novel·la homònima de Jack London, va sonar a premi menor per a la millor pel·lícula vista al festival, mentre que el guardó a l’actriu Ariane Ascaride per Gloria Mundi va ser un premi excessiu per al film de Robert Guédiguian. Aquest palmarès tan polititzat es va completar amb el Premi Especial del Jurat per al documental satíric La mafia non è più quella di una volta de Franco Maresco, una denúncia de la inoperància d’Itàlia en el desmantellament de la cultura mafiosa.\nPer acabar, cal destacar els dos premis que va conquerir el cinema espanyol en el palmarès de la secció paral·lela Orizzonti. L’hispano-xilè Théo Court va guanyar el premi a la millor direcció per Blanco en blanco, una meditació, en clau de western itinerant, sobre el genocidi indígena durant la conquesta de la Terra del Foc per part dels occidentals, mentre que la murciana Marta Nieto va ser escollida millor actriu per Madre de Rodrigo Sorogoyen, continuació del curtmetratge homònim del mateix director que va ser nominat a l’Oscar.\n'Madre', un esteticista estudi sobre la superació d’una pèrdua traumàtica


La violència dels titulars (Antoni Maria Piqué)\nLa violència dels titulars\nANTONI MARIA PIQUÉ Actualitzada el 09/09/2011 00:00\nLa resolució del TSJC sobre l'espanyol a l'escola ha estimulat l'afany de la premsa nacionalista espanyola per construir la realitat paral·lela de Catalunya que fan consumir als seus lectors. Editen en portada expressions com " Acoso al español " per descriure un fenomen del qual fins ara no teníem notícia. O bé diuen que " La Generalitat reta a la Justicia y le comunica que no acatará sus fallos ", en referència al recurs legítim que el Govern ha interposat contra la resolució -que aquesta premsa anomena amb expressions carregades de malvolença com " ultimátum " i " varapalo judicial "-. Etcètera.\nQuè volen? Volen dominar.\nEl primer valor de les paraules és que fan palesa la realitat. Parlem per fer conèixer alguna cosa real -o bé algú- anomenant-la. Les paraules serveixen així per comunicar-se, per exposar la realitat a d'altres. Distorsionar el llenguatge corromp la relació de les paraules amb la realitat i destrueix el seu caràcter comunicatiu. La degeneració de les paraules per amagar o manipular la realitat transforma el llenguatge en un acte de violència.\nPer als que tant se'ls en fot sis com seixanta, la veritat o la mentida no són cap problema. Deixem-ho clar, però: qui manipula conscientment les paraules, qui no s'ocupa de la veritat perquè li interessa alguna cosa diferent -dominar, vèncer, imposar-se-, no respecta els altres com a persones. En sentit estricte, el mentider, el manipulador, ha deixat de dialogar, ha trencat una relació entre iguals. "L'enviliment de l'home per l'home […] comença […] en el moment, gairebé imperceptible, en què la paraula perd la seva diginitat", diu el filòsof alemany Josef Pieper a Abús de poder, abús del llenguatge . L'abús del llenguatge -aquells titulars- és senyal que la convivència és una ruïna i que s'ha de forçar amb violència, amb abús del poder.


Espais hospitalaris | Fundació Barça\nUn projecte en col·laboració amb els sis hospitals de referència a Catalunya\nEl projecte Espais Hospitalaris té com a objectiu millorar el benestar dels infants ingressats o dels que ho estan al centre de dia a través de reforçar les seves emocions positives.\nEs tracta d'un projecte destinat principalment als sis hospitals de referència a Catalunya amb els quals la Fundació té un acord: Hospital Sant Joan de Déu, Hospital Vall d’Hebron, Hospital Sant Pau, Hospital Germans Trias i Pujol, Hospital Parc Taulí de Sabadell i Hospital de Nens de Barcelona.\nEl projecte engloba un seguit d’accions que es defineixen amb cada centre hospitalari en funció de les seves necessitats.\nProjecte "Nadal és tot l'Any"\nUn petit gran gest per fer que la malaltia passi a un segon pla\nEl projecte "Nadal és tot l'any" consisteix en les visites dels esportistes professionals del FC Barcelona, i vol millorar l'estada d'uns dos mil infants a l'any durant el seu període d'hospitalització. A més de les visites al Nadal dels jugadors i jugadores del primer equip de futbol masculí i femení, i del Barça B, les seccions professionals de bàsquet, hoquei patins, handbol i futbol sala també fan més amena l'estada els nens hospitalitzats durant la resta de l'any.\nMagic Memories trasllada el Camp Nou als espais hospitalaris\nAquest projecte, fruit de la col·laboració de la Fundació Barça amb l’empresa Magic Memories, consisteix a fer-se una fotografia -amb un croma i Photoshop- amb els jugadors del primer equip de futbol. La fotografia s’entrega als infants perquè la puguin tenir de record. Mentre els nens i nenes esperen la impressió d’un llibret personalitzat, gaudeixen d’un Tour virtual pel Camp Nou mitjançant unes ulleres 3D. Aquesta acció es duu a terme gràcies a la col·laboració voluntària dels empleats de Magic Memories.\nReviu les emocions de la darrera visita dels jugadors del primer equip equip als hospitals El 100% de l’equip mèdic considera que el projecte facilita l’experimentació i vivència de sentiments i emocions positives en els infants.


Haus Kirschner Jerzens Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDorf 204, Jerzens, Jerzens, Àustria, 6474 - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Jerzens, Haus Kirschner és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Haus Kirschner asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa.\nL'ambient de Haus Kirschner es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, cuina americana són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de esquí, jardí. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Haus Kirschner no troba competidors en cap categoria.\nTots els tipus de viatgers (19) Parelles (13) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (1) Famílies amb infants grans (1) Grups (1)


Serinyà amplia els «Quaderns de la Revista de Girona» - Diari de Girona\nSerinyà amplia els «Quaderns de la Revista de Girona»\nL´acte de presentació del llibre. diputació de Girona\nUna nova monografia sobre el municipi de Serinyà ampliarà la col·lecció Quaderns de la Revista de Girona. Can Xerric de Serinyà va acollir dissabte la presentació del llibre, escrit per Maria Rosa Cortada i Sònia Tubert.\nLa presentació del volum va anar a càrrec d'Albert Piñeira, vicepresident de la Diputació de Girona; de Maria Rodríguez, sotsdirectora de l'oficina CaixaBank de Banyoles; de Josep Antoni Ramon, alcalde de Serinyà; de Rosa Maria Gil, directora de la col·lecció; de Julià Maroto, arqueòleg, i de les dues autores del llibre.


Dino Buzzati: del desert i dels tàrtars - Cultur Plaza\nVALÈNCIA. Dins del dens panorama de la literatura italiana del segle XX, la figura de Dino Buzzati (Belluno, 1906 – Milà, 1972) és un dels noms més atraients i singulars, però no dels més coneguts. Probablement l’ombra tan allargada i universal d’escriptors com Gabrielle D’Annunzio, Cesare Pavese, Giuseppe Tomasi di Lampedusa, Alberto Moravia o Italo Calvino (entre molts altres) no ha deixat massa espai lliure, i sobretot la particular temàtica de l’obra de Buzzati ha allunyat lleugerament la seua figura dels cercles principalíssims, del panteó més o menys definitiu que les diferents edats i els mandarinats vigents en cada moment establixen.\nQui estava destinat a escriure una de les novel·les més fascinants de la centúria va nàixer en la menuda localitat de Belluno, propera a Venècia, al començament del segle XX (i per això enquadrat en l’anomenat Novecento, la brillant generació d’autors com Vasco Pratolini, Elsa Morante o Ennio Flaiano). De família d’arrels hongareses, discret segon d’un total de quatre germans i fill d’un jurista prestigiós que l’induiria a seguir uns estudis de Dret que mai acabaria, des de ben jove Dino Buzzati mostraria inquietuds i interessos ben variats, però tots ells relacionats amb les disciplines artístiques, i que faran que en la seua fitxa biogràfica es puga parlar sense reserves de músic, periodista, crític d’art, pintor, novel·lista, poeta, dramaturg, corresponsal de guerra, escenògraf o fins i tot llibretista d’òpera, i amb uns resultats més que dignes en totes eixes matèries i que descarten la desagradable condició d’intrús en qualsevol d’elles.\nEl seu temps i el seu destí com a escriptor semblava obligar-lo a seguir les passes dels seus companys de generació, inserits sense miraments entre eixes brillants marques del realisme i el neorealisme italià, però les coses no anirien per ahí. Des dels seus inicis com a escriptor de contes, Buzzati obviarà tot eixe poderós i triomfant corrent per a instal·lar-se en una narrativa que fuig d’eixe exitòs retrat cru de la realitat. I fuig per a superar-la. En eixa obsessió taxonòmica difícil de fintar, s’ha dit, escrit i proclamat que Dino Buzzati és un autor surrealista, però sembla exagerat. El surrealisme com a actitud plena precisa d’una mínima càrrega d’impostura o de mistificació, d’una certa parafernàlia estetitzant -vital o present en l’obra- de la qual Buzzati prescindix obertament.\nSí és sens dubte un escriptor simbolista. Com Italo Calvino, trobarà en la fantasia, el misteri i els símbols les metàfores adequades per a vessar el seu talent, donant-li formes de contes o novel·les. Fins a sis d’estes últimes arribarà a fer, des de la primerenca Bàrnabo delle montagne (1933), on posarà de manifest la seua passió per la muntanya, fins a l’ultima, Un amore (1963), un retrat dels amors madurs inspirat en la seua pròpia turbulenta vida sentimental i en la relació amb Almerina Antoniazzi, trenta anys ben llargs més jove que ell. Entremig, i a banda de les seues brillants incursions en altres arts, com a narrador estricte va deixar uns quants llibres de relats i quatre novel·les més. Entre eixes quatre, apareixerà una fita d’eixes que de tant en tant detenen l’alé de la literatura amb vapors d’eternitat: Il deserto dei Tartari (1940).\nEl desert dels Tàrtars (Empúries, 2006) és la història del jove oficial Giovanni Drogo, destinat a una antiga fortalesa situada en el confí nord del país. I des de l’arribada, mostrada en la progressió d’un llarg i inquietant camí, els murs esdevindran al mateix temps presó i brúixola atraient, ineludible, per al jove tinent. Aquell punt de defensa, la fortalesa Bastiani, espera el sempre imminent però mai consumat atac de forces hostils, i en eixa espera es consumixen jóvens i vells, i els jóvens que romanen es faran vells aguardant obsessivament l’atac que ha d’arribar per la planúria inhóspita que s’estén davant de la fortalesa, l’anomenat des de temps immemorials desert dels Tàrtars, l’espai que els ha de portar la batalla i la glòria.\nDes de l’inicial i efímer rebuig desassossegant de Drogo, assistim al llarg del llibre als efectes d’atracció i repulsió que finalment impediran al jove oficial abandonar el seu lloc, la conformació en el seu pensament de l’acceptació, de la irreversibilitat de certes coses, de les forces quasi tel·lúriques que el lligaran durant dècades al seu ingrat destí. Hi ha presències intuïdes, ombres en les nits, focs en la llunyania, i tot un seguit d’indicis que ancoraran a la guarnició en la ridícula defensa del no-res, però que ells sentiran com una obligació ineludible. El teòric retorn desitjat a la ciutat durant un permís només servirà per a confirmar al ja no tan jove oficial que el seu temps ha passat, que el seu entorn natural ha pres els seus camins i que ell, amb la decisió voluntària i involuntària al mateix temps de romandre en la fortalesa, ha quedat fora de tot aquell món.\nFàbula antibel·licista llaurada en temps del bèl·lic Mussolini, repleta de símbols existencials, fins i tot místics, carregada d’una atmosfera tediosa, hipnotitzant i inquietant alhora, El desert dels Tàrtars és una de les obres fonamentals del segle XX europeu, elogiada sense treva pel mateix Jorge Luis Borges, i romandrà sempre com un arcà misteriós, una obra de culte però perfectament assequible per al gran públic, per a tots aquells que demanen a la vida i a la literatura no tindre por i anar, sense cansament, un pas més enllà.


Les dones i l’espai públic » Avalot\nFa pocs dies la Federació Catalana d'Associacions d'Activitats de Restauració i Musicals (Fecasarm) va anunciar que una veintena de discoteques catalanes disposaran de taps per a les begudes.\nLa mesura vol evitar que s'introdueixin drogues a les begudes per cometre agressions sexual mitjançant la submissió química.\nA priori, la mesura pot semblar que és positiva, però realment no és més que un pegat. Per solucionar-ho veritablement hauríem d’anar a l’arrel del problema perquè tot plegat és més complex i òbviament no se solucionarà amb aquesta mesura.\nPer reduir les agressions sexuals fa falta un canvi profund a tots els nivells. Entenent que les violències sexual no són quelcom individual, sinó social i estructural, calen mecanismes integrals e interdisciplinars que permetin la seva eradicació.\nEn aquest sentit, la nova Llei Orgànica de Garantia Integral de Llibertat Sexual estableix mesures de formació per a les professionals amb responsabilitat directa en la prevenció i detecció de la violència sexual, com per exemple, l’àmbit judicial, sovint molt criticat per la revictimització que provoca a les víctimes.\nPoder habitar l’espai públic amb llibertat i seguretat, avui en dia, no està assegurat per a tothom. Especialment preocupant és l’augment de violència i agressions que pateixen les dones, les persones LGTBI, les persones racialitzades i migrants, les persones amb discapacitat, etc. en l’espai públic. I és que l’ús de l’espai públic no és quelcom neutral i es veu en la violència que s’exerceix en ell.\nEntenem doncs, que mesures com la de disposar de taps per a les begudes tornen a posar el focus en les potencials víctimes i no pas en modificar els comportaments dels potencials agressors. Portem molts anys de missatges i mesures des de l’àmbit institucional que van destinades a “protegir” les dones, però que no criminalitzen els homes i aquest no és el camí.\nDe fet, no és estrany que les dones deixem d’habitar determinats indrets a determinades hores per culpa i conseqüència de la violència estructural que s’exerceix contra nosaltres però relegar-nos a l’espai privat, on també d’exerceix violència, no és la solució.\nTenim dret a poder viure amb llibertat i sense violència.


Victòria d'Albert Hermoso al concurs de salt del Club Hípic Sanui\nEl concurs va comptar amb una setantena de sortides a pista en les proves des de 0,60m a 1,20m\nMés d’una seixantena de genets i amazones van prendre part aquest diumenge del quart concurs puntuable per la lliga de Salt d’Obstacles de les Terres de Ponent 2019 a les instal·lacions del Club Hípic Sanui, a Lleida. El concurs va comptar amb proves des de 0,60 fins a 1,20m.\nEn la prova d’1m la primera posició va ser per Carlota Marqués i “Bandit” amb un recorregut sense falta i 59,74 segons, seguida per Ariadna Benaiges amb “Zahira” també sense falta i 65,74 segons i finalment, en tercera posició, Albert Hermoso amb “Crazy About Wonderland Z” també sense falta i 80,13 segons.\nA 0,90m es va fer amb la primera posició Ariadna Benaiges amb “Zahira” sense penalització i amb un temps de 60,12 segons, seguit per Alejandro Costa amb “Aramis” també sense falta i un temps de 70,5 segons seguit per Rubén Martínez també amb un zero i 80,42 segons.\nGriselda Cristòfol, jutgessa de la Federació Catalana d’Hípica, va destacar la peculiaritat d’aquest concurs que es disputa sobre gespa i també el bon ambient de la jornada que va concórrer sense cap incident destacable.\nInforma: Redacció / Foto: M. Peiretó AEELL


Alerta amb el burnout: si us heu de cremar, feu-ho per esgotament professional (Via Empresa)\n.Treball .Ciències de la salut\nLa síndrome d'esgotament professional ja és reconeguda per l'Organització Mundial de la Salut com una malaltia laboral.\nNo ens enganyem: en català, les 'fake news' són notícies enganyoses (Via Empresa)\n.Informació. Documentació Xarxes socials .Comunicació\nAquest article ens explica que l'alternativa catalana a 'fake news' és notícia enganyosa o bé notícia falsa.\nCoral o corall? (RECERCAT)\nAquest article ens explica com n’hem de dir en català d’aquest organisme marí.\nQui són els 'centennials'? Com en diem en català? (Via Empresa)\nEn aquest article es comenta el terme 'centennistes' i ens explica qui són.\nI si passem de l''e-commerce' al comerç electrònic? (Via Empresa)\n.Economia Comerç .Tecnologies de la informació i la comunicació (TIC)\nEn aquest article s'explica com hem de traduir les paraules angleses que porten el prefix e-.\nCom cal escriure el nom malaltia d’Alzheimer? (Neurologia Catalana)\n.Ciències de la salut Neurologia\nEn aquest article s'explica com cal escriure el nom malaltia d'Alzheimer.\nEl 'retail' al detall (Via Empresa)\nEn aquest article es comenten les alternatives catalanes existents a la forma anglesa retail.\nÉs el mateix recerca que investigació? (RECERCAT)\nEn aquest article es planteja si, terminològicament parlant, hi ha alguna diferència entre recerca i investigació.\nPreparats! Comença la hackató! (Via Empresa)\nEn aquest article es comenta el terme 'hackató', que fa referència a un esdeveniment organitzat en què es troben durant un període curt de temps diversos professionals, generalment desenvolupadors i enginyers informàtics, per a col·laborar en la creació d'un projecte comú.\nLa declaració de la renda terme a terme (Via Empresa)\nEn aquest article es presenta el Diccionari de la renda, una obra que conté els termes més utilitzats a l’hora de presentar la declaració a Hisenda.


Vols barats de La Corunya a Managua des de 530 € a Iberia\nVols barats de La Corunya a Managua de La Corunya a Managua La Corunya-Managua, Nicaragua\nVols barats de La Corunya a Managua (MGA)\nLa Corunya Managua\nConsulta l’oferta de vols de La Corunya a Managua i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de La Corunya a Managua.\nEls preus mostrats corresponen a cerques de vols a de La Corunya a Managua fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


El CFS Molins 99 aconsegueix el seu rècord de punts a Tercera Nacional | Viu Molins de Rei\nEl CFS Molins 99 aconsegueix el seu rècord de punts a Tercera Nacional\nEls molinencs cauen contra el segon en l’últim partit a casa però completen una gran temporada on han superat els registres anteriors.\nEl CFS Molins 99 celebra un gol // Jose Polo\nEl Club Futbol Sala Molins 99 ha fet la seva millor temporada a Tercera Nacional. Els entrenats per Álex Bautista sumen 41 punts i són vuitens a la classificació a falta de només una jornada per acabar, la que disputarà a la pista del Pallejà, que ha guanyat la lliga amb autoritat, amb gairebé 20 punts de distància sobre el segon. És el rècord de l’entitat en el seu tercer curs a la categoria.\n“Ha estat una temporada una mica irregular, on hem fet partits molt bons i altres que hauríem d’haver guanyat a casa 4 a 1 i ens han remuntat“, valora Bautista en declaracions a Viu Molins de Rei. “Hem fet grans partits i altres que no hem competit, hem de ser més regulars de cara a pròximes temporades”, afegeix l’entrenador.\nTot i això, Bautista està “content” perquè l’equip ha fet rècord de punts. A més, el CFS Molins 99 ha fet més gols que mai. “Sempre dèiem que aquest equip no tenia gol i n’hem fet 140”, argumenta el míster. “Jo crec que aquest equip anirà creixent”, sentencia Álex Bautista.\nAmb tot, la temporada del CFS Molins 99 es pot considerar molt bona. L’equip ha aconseguit la permanència sense patir en excés, com havia passat en altres ocasions. A més, les noves incorporacions han aportat valor afegit i, si no han estat competint en posicions més altes, ha estat per problemes de mentalitat en partits que tenien mig guanyats i no pas per falta de qualitat. Per tant, tot fa pensar que aquest bloc podria estar entre els capdavanters de la categoria per poc que millori.\nVíctor Sanmartín va tenir un homenatge al principi del partit // Jose Polo\nL’últim partit a casa, on es va rebre la visita del tercer classificat, l’Esplugues, va finalitzar amb derrota per 4 a 6. La notícia, però, va ser la retirada del gran Víctor Sanmartín després de 13 temporades a la porteria del primer equip el CFS Molins 99.\nBautista animant des de la banqueta // Jose Polo\nEl matx contra l’Esplugues va ser igualat i, de fet, el CFS Molins 99 va portar el domini en el marcador fins a ja entrada la segona part. El partit, però, es va fer llarg per als molinencs i els visitants van treure tota la seva qualitat -és un gran equip i per això van tercers- durant els últims minuts.\nAmb gols d’Àlex Sánchez Ajo, Agustín Garabito i Alfredo Valdez per part molinenca, es va arribar amb un 3 a 2 a l’electrònic a la mitja part. El Molins 99 va jugar molt bé i Sanmartín va estar immens en el seu últim partit a la Sínia.\nA la segona part, tot i que el CFS Molins 99 va continuar plantant cara, va ser de l’Esplugues. Primer van empatar els visitants i tot i que Sánchez Ajo va tornar a marcar, els visitants van acabant exposant la seva superioritat fins a acabar 4 a 6.\nEtiquetes:Agustín Garabito Àlex Bautista Àlex Sanchez Ajo Alfredo Valdez CFS Molins 99 Esplugues futbol sala Víctor Sanmartín