Les prediccions més pessimistes de Pedro Cavadas es compleixen: «encara ens queden anys»\nPedro Cavadas ha tornat a donar la seva visió sobre la situació actual | Archivo\nPedro Cavadas s'ha convertit en una important veu experta en la pandèmia encara que no és epidemiòleg\nper Eric Mendo 02/08/2021 15:57h\nPedro Cavadas s'ha convertit en una de les veus expertes més populars sobre la pandèmia de la Covid-19 malgrat que no és epidemiòleg. Quan van començar a sorgir els primers casos a la Xina, ràpidament va advertir-ne i va mirar d'avançar el que venia, encara que molts el van titllar d'alarmista i propagador de rumors.\nUns mesos després, la realitat li va donar la raó i mig món en la primera gran pandèmia del segle. Després d'un any i mig llarg, gairebé dos-cents milions de persones de tot el món ja s'han contagiat.\nSi bé les vacunes estan ajudant a controlar l'expansió del virus, hi ha matisos. Espanya és un clar exemple que la vacuna, per si sola, no és una arma infal·lible. La cinquena onada demostra que el virus se segueix propagant si no s'estableixen unes mínimes mesures sanitàries.\nLa diferència ara és que molta menys gent pateix la malaltia de forma greu i molta menys gent mor. Pedro Cavadas ha tornat a donar la seva visió sobre la situació actual i dista molt del que la majoria de gent creu. Al coronavirus encara li queda molt camí per recórrer, i també a alguns dels canvis que ha provocat, com l'ús de les màscares.\nPedro Cavadas va alertar sobre les variants\nFa alguns mesos, Pedro Cavadas ja va alertar que a les mascaretes els quedava encara molt de temps d'ús. En part, en aquest cas, la realitat ha canviat a Espanya. Ell va assegurar que seguirien sent obligatòries com a mínim fins a l'octubre, i al mes de juny es va avançar la supressió de l'obligatorietat per part del Govern.\nDe fet, diversos experts es van mostrar en contra de la decisió, que es prenia en ple ascens de la cinquena onada. Això va disparar les crítiques, encara que el seu ús segueix sent obligat a espais tancats. També cal seguir portant-la a tot arreu, també a l'aire lliure, on es produeixin aglomeracions.\nFins i tot en països amb millors dades i evolució de la situació epidemiològica s'ha tornat a recuperat una posició més conservadora per frenar la nova onada provocada per la variant Delta. Als Estats Units es torna a recomanar l'ús de la mascareta després d'haver estat pràcticament eliminades de la vida dels ciutadans.\nLes variants compliquen controlar la pandèmia\nSobre la pandèmia i la data per a aconseguir la suposada normalitat, Cavadas ho té clar: encara queden anys. Així ho va vaticinar fa diversos mesos i tot indica que podria tenir raó. Pfizer, el laboratori de la vacuna majoritària a Espanya, ja té plans per seguir produint la vacuna com a mínim fins a l'any 2023.\nLa raó per aquest retard es deu a les variants, algunes amb més facilitat per propagar-se, que van apareixent. La campanya d'immunització avança a un gran ritme als països més enriquits, però els més empobrits s'estan quedant endarrerits. Això fa que en aquests llocs qualsevol brot pugui esdevenir una gran transmissió comunitària i augmenti les probabilitats de mutació del virus.\nLa variant Delta ha demostrat la seva perillositat per facilitar la mutació del virus. Per tant, fins que no se solucionin les desigualtats, la pandèmia seguirà activa. De fet, molts experts ja ho han advertit: fins que tot el planeta estigui vacunat no podrem abaixar la guàrdia.\nL'exemple és clar: en un lloc sense població vacunada, el virus s'estén sense remei. En una d'aquestes transmissions, muta i es torna resistent als sèrums disponibles. Així, el virus traspassa i provoca onada rere onada en països. Per això, l'Organització Mundial de la Salut (OMS) insta els països més desenvolupats a col·laborar perquè a ningú li falti la vacuna.\nEspanya comença a donar el seu excedent de vacunes\nEspanya, en aquest sentit, ja ha començat a donar part dels vials que no s'han inoculat. Les primeres són les d'AstraZeneca, que s'han inoculat a persones d'edat avançada i s'han donat a l'ONU. El contracte de compra de la Unió Europea preveu que seguiran arribant sèrums a Espanya.\nAixí, l'excedent de vials d'AstraZeneca servirà perquè altres països amb menys recursos puguin vacunar a la seva població. Previsiblement acabarà passant el mateix amb Janssen, ja que per ara només s'administra a majors de quaranta anys a casa nostra.


Wikiloc - ruta Cala Galdana - Platja de Binigaus - Cala Galdana, Baleares (España)- GPS track\nCircular Cala Galdana - Cala Mitjana (senderisme)\nFem una ruta circular sortint de Cala Galdana pel Camí de Cavalls. Després d'un primer tram costaner, vorejant la bellíssima cala Mitjana, el camí s'endinsa en una zona boscosa. Creuem els barrancs de Trebalúger i de sa Cova, fins arribar a la platja de Binigaus. Retornem a cala Galdana pel sender litoral, en alguns trams per dins el bosc i en altres per damunt les roques erosionades, passant per algunes de les cales verges més boniques de la costa sud.\n(WP-01) Cala Galdana - 0,0 km - 0 minuts - 5 m d'altitud.\nA les 9:44 h baixem per unes passarel·les de fusta cap a l'arena de la cala i prenem un sender que surt darrere de la caseta de la Creu Roja. El camí s'endinsa a un petit barranc a través d'un ombrívol bosc d'alzines. En tendència a la dreta, ascendim per trams escalonats que ens menen a una cruïlla de carrers (plaça de na Gran), on segui cap a la dreta per l'avinguda de sa Punta. Avancem per aquest vial i girem pel primer carrer a ma esquerra (carrer del Camí de Cavalls), fins trobar el panell informatiu de l'etapa 14.\nL'ample camí, avança en sua passejada sota el bosc, flaquejat per una paret de pedra. Després de passar pel costat d'un forn de calç, deixem a la dreta un camí que va a un mirador que hi ha damunt cala Mitjana. Quan el camí marca una gran volta a la dreta, ens desviem uns metres a l'esquerra, per donar un cop d'ull a les històriques pedreres de marès de Mitjaneta. Reprenem el camí que baixa fins cala Mitjaneta, i al cap de poc, a la cruïlla de Cala Mitjana, on hi ha unes escales de fusta.\n(WP-02) Cala Mitja (Intersecció) - 2,6 km - 55 minuts - 18 m d'altitud.\nEn aquest punt, el nostre itinerari continua tot dret per dalt la cala, fins trobar un aparcament, on anem a la dreta i, tot seguit, a l'esquerra.\nL'ample sender ascendeix entre el bosc i, ben aviat trobem un camí transversal on ens desviem a l'esquerra. Passem pel costat d'una bassa pels porcs picada a la roca i, tot seguit per una barraca de pedra en sec. Ara el camí flanqueja una bona estona els camps de conreu de l'hort de Trebalúger, franqueja una pista transversal i, inicia una baixada a través d'un atapeït bosc de pins i alzines, fins arribar al barranc de Trebalúger, on hi corre l'aigua.\n(WP-03) Barranc de Trebalúger - 5,2 km - 1 hora i 56 minuts - 22 m d'altitud.\nCreuem un camp de conreu i el rierol per damunt unes pedres. Després de franquejar un portell amb la típica barrera de fusta, el camí avança, en suau ascens, pel costat de la llera del torrent i davalla al barranc de sa Cova, que traspassem per un pont de fusta.\n(WP-04) Barranc de sa Cova - 6 km - 2 hores i 15 minuts - 20 m d'altitud.\nEl camí carreter inicia una muntada, fa algunes voltes i arriba a la pista de cala Fustam, que agafem uns metres en direcció a les cases de Son Carabassa i voltem a la dreta.\nCamí endavant, franquegem diversos portells sense barrera, i a uns [25'], ens desviem per un camí cap a l'esquerra. Continuem baixant per dins l'alzinar, fins al barranc de sa Torre. Al fons de la barranquera, passem per un mur de paret seca i un alzinar. Més endavant, deixem vora el camí, les restes d'una antiga pedrera, així com una caseta de marès. Un xic més enllà, tornem a franquejar una pista forestal que du a cala Escorxada. Seguim baixant per un frondós alzinar, fins connectar amb la pista que baixa pel barranc de Torrevella (accés a la finca de Bingaus).\nEl camí s'orienta cap al sud i davalla paral·lel al barranc de Binigaus, fins arribar a una barraca amb porxada, així com l'enllaç amb el sender litoral, a la dreta. Cap a l'esquerra, arribaríem a la bonica platja de sorra blanca de Binigaus.\n(WP-05) Platja de Binigaus - 10,7 km - 3 hores i 54 minuts - 15 m d'altitud.\nDesprés d'un descans per dinar [30'], reprenem la marxa cap a la dreta. Un rètol blanc indica "Cala Galdana". El camí, senyalitzat amb sagetes de fusta; va en ascens pel bosc i discorre per damunt els penya-segats. Uns quinze minuts més tard, es troba protegit per una barana de fusta i discorre per damunt de les erosionades roques, fent petites pujades i baixades, salvant les petites desembocadures dels torrents, fins a cala Escorxada, una cala verge de sorra fina i blanca [30'].\n(WP-06) Cala Escorxada - 13,1 km - 5 hores i 20 minuts - 5 m d'altitud.\nSortim de la cala per un sender acotat amb cordes per protegir el sistema dunar i agafen una pista cap a l'esquerra, la qual deixem, al cap d'uns deu minuts, a l'altura de cala Fustam. Ens arribem a la platja i, prenem el camí que surt a la dreta de la cala, en pujada. El camí segueix vorera de la mar per damunt les roques i va guanyant alçada. Entre els pins, ja podem veure la paradisíaca cala Trebalúger, d'aigües turqueses. Ara el camí inicia una precipitada baixada per uns esglaons tallats a la roca, fins arribar a la sorra de la platja, on s'aboquen les aigües del torrent homònim.\n(WP-07) Cala Trebalúger - 15,6 km - 6 hores i 23 minuts - 7 m d'altitud.\nCreuem la platja, ens traiem les botes per traspassar el torrent i pugem per uns escalons de pedra, penyal amunt. Ara el camí es separa de la costa i discorre planer per dins el boscatge. Ignorem els trencalls de la dreta, traspassem una paret de pedra, amb un mirador a l'esquerra, i descendim a cala Mitjana, per uns esglaons de pedra. A continuació, pugem per unes escales de fusta i agafem a l'esquerra el Camí de Cavalls.\n(WP-02) Intersecció - 17,3 km - 7 hores i 7 minuts - 18 m d'altitud.\nA partir d'aquest punt fins Cala Galdana, tornem pel mateix camí.\n(WP-01) Cala Galdana - 19,6 km - 7 hores i 44 minuts - 5 m d'altitud.\nA les 17:28 h arribem a l'aparcament.\nInici/ Final: Cala Galdana (Ferreries)\nPujada acumulada: 421 metres\nAlçada mínima - màxima: 0 - 77 metres\nTemps efectiu sense parades: 6 hores i 12 minuts (Total: 7 hores i 44 minuts)\nExcursió realitzada el dia: 4 d'abril de 2019\nObservacions: Itinerari amb dos trams ben diferenciats. El tram del Camí de Cavalls és bo de fer, ben marcat i senyalitzat amb estaques de fusta i rètols indicatius. El sender costaner també es troba senyalitzat amb estaques de fusta. En alguns trams entre bosc i en altres per damunt les roques, on s'han tallat esglaons i instal·lat baranes rústiques.\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Cala Galdana - Platja de Binigaus https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/cala-galdana-platja-de-binigaus-38089090 Salutacions, Wikiloc - Rutes del Món


Petites gotes fredes tremolant. Roger Casero Gumbau. Girona: Paraulògic, o breu història d'una frustració personal\nPublicat per Roger Casero Gumbau a 29.12.21\nMargarida Falgàs 29 de desembre de 2021, a les 9:37\nSembla que dura més. A casa fa molt que hi juguen, petits i grans busquen paraules. A l'escola també hi jugàvem, en dèiem la barrejada, a vegades amb la lletra del mig i d'altres ,per començar sense lletra obligatòria.\nNo es tracta de guanyar, es tracta de posar-se reptes personals o de grup. I entreté, paraules noves, formació de paraules de la mateixa arrel ... Jugar amb la llengua i la nostra per la xarxa, em sembla excel·lent.\nEm sap greu que, si més no amb el títol, es banalitzi d'aquesta manera. Si fos en anglès dubto que es fes aquest enfocament de cert menyspreu.\nRoger Casero Gumbau 29 de desembre de 2021, a les 11:01\nReconec el valor del joc, i la seva aportació a la llengua catalana. També reconec que, a nivell personal, no m'ha atrapat. Certament potser m'ha pesat massa aquesta vessant competitiva que s'acaba produint, tot i que és cert que cadascú hi juga com vol. A mi personalment m'ha generat més frustració que plaer, i potser caldria que fes un replantejament i jugar-hi de nou, aïllant-me de tot el que l'envolta... No volia banalitzar-lo, simplement explicar, des del títol, la meva frustració personal amb aquest joc.


Actualidad - Blog | Nova incorporació de Garantia Juvenil\noctubre 21, 2021 By Observatori Tercer Sector Col·laboració organitzativa #garantiajuvenil #incorporacio 0\nA l'Observatori del Tercer Sector hem incorporat un nou perfil professional jove acabat de titular al nostre equip gràcies al programa Garantia Juvenil.\nA l'Observatori del Tercer Sector hem incorporat un nou perfil professional jove acabat de titular al nostre equip gràcies al programa Garantia Juvenil. Aquesta iniciativa europea fomenta la inserció laboral de les persones joves titulades, ja que els hi dona l'oportunitat de poder entrar en el mercat laboral i començar el seu camí professional.\nPotenciar perfils joves en l'entorn laboral pot ser molt enriquidor pels equips i dotar de major valor l'entitat. En termes d'iniciativa, noves pràctiques i modalitats per afrontar el dia a dia organitzatiu.\nÉs primordial fomentar entorns formatius i de primeres experiències laborals per a futurs professionals al sector.


La Red Cat - Ciudades que Caminan\nLa Xarxa de Ciudades que Caminan es una associació internacional sense ànim de lucre, oberta a ajuntaments i altres administracions publiques compromeses amb la caminabilitat. El nostre objectiu principal es que els vianants siguin els màxims protagonistes de la mobilitat urbana i de l’espai públic.\nLa integració a la Red implica un compromís amb la millora d l’espai públic com a lloc per a caminar, estar i socialitzar, abordant projectes per fomentar la caminabilitat i, en relació amb aquesta, la mobilitat sostenible, la accesibilitat universal, la seguretat viària, la qualitat del medi ambient urbà i la autonomia infantil.\nLa Xarxa realitza una gran quantiat de funcions de recolzament als ajuntaments associats, que dividim en quatre areas principals: Aprenentatge en xarxa, Altaveu, Projectes col.lectius i campanyes.\nDesde difondre els nostres propis com a entitat, el que podem anomenar com la cultura del caminar, fins exerci pressió a favor de que les ciutats puguin arribar a ser espais públics amb prioritat vianant en qualsevol dels seus barris o centres, siguin de la dimensió que siguin. Visivilitzar els èxits i avenços de les ciutats en materia de mobilitat natural i fomentar en general el canvi de òptica que necessitem per millorar la qualitat de vida urbana.\nA la nostra secció ACCIÓ pots consultar el tipus de iniciatives que portem a terme.\nRecolzar, donar suport i assessorar a les ciutats associades a la seva tasca de aplicar i divulgar els principis de la xarxa\nContriubuir a la difusió didàctica de les seves accions, crean un altaveu a nivell estatal, e inclús, internacional\nEstablir sinergies i intercanviar einas de treball amb altres col.lectius i entitats amb principis i objectius afins\nFomentar l'aprenentatge i el treball col.laboratiu entre ciutats de la xarxa per idear i executar accions lligades als seus principis\nInformar sobre actes, convocatories i noticies d'interès relacionades amb governabilitat, mobilitat i urbanisme sostenible\nAccedir als processos de participació ciutadana en els quals es prenen decisions sobre normativa a nivell autonòmic i estatal


Marc Màrquez estén la mà a Rossi i aquest l'hi nega\nActualitzada 07/09/2018 a les 10:01\n“Em sona estrany fer les paus, no hi ha cap problema”, diu irònic Valentino\n© Màrquez, en el moment d'estendre la mà a Rossi, que no va voler donar-l'hi.\nEl pilot lleidatà Marc Màrquez i l’italià Valentino Rossi, asseguts just al costat en la conferència de premsa prèvia al GP de San Marino de MotoGP, van ser protagonistes d’un capítol més en la seua polèmica relació. Després de l’incident a l’Argentina, en el qual l’italià va criticar durament Màrquez, semblava que les coses s’havien calmat entre tots dos, però atès el que es va veure ahir a la sala de premsa del Circuit de Misano la tensió continua sent enorme entre els dos pilots després que Rossi es negués a donar la mà al vigent campió del món, que en tot moment va actuar amb actitud conciliadora.\nTot va començar arran d’unes declaracions del pilot de Cervera a la televisió italiana TV8, en les quals es va parlar de fer les paus amb el de Yamaha. Abans de la roda de premsa va matisar les seues paraules i va assegurar que “només vaig dir que m’agradaria no tenir aquesta tensió” i després, ja a la sala de premsa, Valentino va replicar: “No ho sé. Se’m fa estrany escoltar això. En realitat no hi ha cap problema entre el Marc i jo. No sé per què hem de fer les paus, crec que tot està bé”, va comentar irònicament. Màrquez es va quedar sorprès a l’escoltar la resposta del de Yamaha, sense dir res, però després d’uns minuts responent preguntes relacionades amb l’asfalt de Silverstone tots dos van ser preguntats de nou pel mateix.\n“Per mi està bé, si ell no té problemes jo l’hi dono [la mà]”, va dir Màrquez, de nou conciliador i amb voluntat de llimar asprors amb el seu rival atansant la mà cap a Valentino. Però Rossi va contradir les seues paraules anteriors i va respondre mirant a Marc fent un no repetit amb el cap.\n“Bé, ja és la segona vegada”, va dir Màrquez, com recordant que Valentino ja no va voler acceptar les seues disculpes al mateix GP de l’Argentina, després que Marc el tirés a terra. “No necessitem donar-nos les mans, està tot bé. No tenim cap problema”, va etzibar tot seguit Valentino Rossi.


Innobaix et convida a pujar al bus metropolità de la innovació: l'Innobus! - Citilab\nTreball Inici » Actualitat » Actualitat » Innobaix et convida a pujar al bus metropolità de la innovació: l’Innobus!\nInnobaix et convida a pujar al bus metropolità de la innovació: l’Innobus!\nL’Innobus, el bus metropolità de la innovació, és una iniciativa que té com a objectiu ajudar a persones universitàries o emprenedores a aflorar el seu talent i a propiciar trobades amb empreses del territori per tal que captin noves idees i talent. La sessió informativa per a les empreses participants serà el proper 7 de febrer.\nAquest bus dedicat a la innovació i a la ocupació es posarà en marxa el 12 de març i, durant dues setmanes, farà un recorregut pel territori visitant empreses d’alt impacte econòmic i innovador i, alhora, oferint sessions inspiradores i formatives sobre temàtiques concretes. Els participants podran aprofitar l’itinerari per donar-se a conèixer i lliurar el seu currículum vitae.\nDesprés de dur a terme aquest trajecte, començarà la fase d’acceleració de reptes, en la qual els participants s’hauran d’implicar en diverses sessions de treballs amb mentors i en una presentació final d’una idea o prototip, que serà el 24 d’abril. Les millors idees podran participar en el programa Start Up Training d’Innobaix i gaudir d’una col·laboració empresarial becada per l’Àrea Metropolitana de Barcelona.\nEl programa està obert a persones amb estudis universitaris acabats, que es trobin en situació d‘atur o amb feines no relacionades amb la seva titulació, i a persones amb actitud i voluntat emprenedora.\nPer a tots els interessats en formar part del projecte, el proper 15 de febrer Citilab acollirà una sessió informativa oberta al públic. A continuació podeu trobar més informació sobre l’edició d’enguany o conèixer com va ser l’experiència de l’Innobus del 2017.\nL’Innobus és una iniciativa d’Innobaix, l’agència per a la innovació i el coneixement d’El Baix Llobregat, i de l’Àrea Metropolitana de Barcelona; comptant amb el suport del Citilab, el Servei d’Ocupació de Catalunya, la Generalitat de Catalunya i el Ministeri d’Ocupació i Seguretat Social.\nprevious post: En marxa el curs de Microinformàtica i Xarxes de Telecomunicacions al Citilab\nnext post: S’obre l’Escola Ciutadana de Dades al Citilab amb el workshop gratuït sobre reutilització de dades


Rajoy vol fer a Catalunya "el mateix" que al País Basc perquè hi cal un "canvi polític urgent"\nEl líder del PP, Mariano Rajoy, també ha comentat la convocatòria d'eleccions a Catalunya el 28 de novembre que ve. Rajoy ha assegurat que la seva formació farà a "Catalunya el mateix que ha fet al País Basc" i "donarà suport" al partit que defensi les mateixes polítiques. "No renunciem ni a estar al govern ni a no estar-hi", ha assegurat Rajoy en declaracions a Popular TV, i ha insistit que el canvi de política a Catalunya és "urgent i necessari".\n07/09/2010 - 19.00 Actualitzat 08/09/2010 - 16.15\nMariano Rajoy ha assegurat que el PP no té cap pacte amb ningú. La seva prioritat és que si el PP és "imprescindible" per aquest canvi, el suport obtingut a les urnes s'haurà de notar a les polítiques que s'apliquin.\nRajoy ha afegit, a preguntes dels periodistes, que és conscient que a Catalunya hi ha gent que creu que a la resta d'Espanya hi ha un sentiment anticatalanista i que es presenta el PP com a "instigador", cosa que no es correspon, ha dit, a la realitat. "Jo no veig aquest sentiment anticatalà", ha insistit Rajoy, que ha assenyalat, respecte al seu partit, que n'hi ha molts que han tingut com a eix de la seva campanya "ficar-se amb el PP", particularment -ha dit- el PSC.\nCamacho: "És l'hora d'un canvi de govern que es dediqui a crear ocupació"\nEl PP, disposat a fer a Catalunya el mateix que va fer al País Basc


Revolució IYO: l'innovador camp de granja DeFi\ndefraudingamerica.com > Actualitzacions de l'empresa > Revolució IYO: l’innovador camp de granja DeFi\nActualitzacions de l'empresa\nRevolució IYO: l’innovador camp de granja DeFi\nUn resum de la novena taula rodona OKExDeFi, amb membres principals de la comunitat YFII Ahmed Alsayadi i Dovey Wan\nA OKEx, mirem constantment cap al futur i creiem que això significa finançament descentralitzat.\nPer difondre el missatge, el nostre conseller delegat, Jay Hao, celebra una nova sèrie de xerrades virtuals sobre taules rodones OKExDeFi amb líders de diverses indústries per debatre sobre el seu progrés en DeFi, els seus coneixements i els seus plans futurs.\nEn aquesta taula rodona, Jay entrevista Ahmed Alsayadi i Dovey Wan, membres bàsics de l’organització autònoma descentralitzada de la comunitat DFI.money (YFII).\nAquests són els aspectes clau de la taula rodona.\nJay: Parlem del YFII Vault i del seu testimoni d’equitat, iToken. Quin és el paper d’iToken a l’ecosistema YFII? Qualsevol pla futur per a iToken?\nAhmed: Permeteu-me presentar primer Vault.\nVault és com un agregador per a la inversió en l’espai criptogràfic. Si inverteix en aquest magatzem, realment intentem trobar les millors oportunitats d’inversió a l’espai i invertir-hi. Per exemple, a l’agricultura de rendiments hi ha molts projectes que podeu invertir en vosaltres mateixos, però heu de saber que hi ha alguns riscos si us inverteu. Tanmateix, si us uniu a la volta, invertim aquests diners en projectes que en realitat no tenen lleis permanents. Per tant, només heu de posar els vostres diners al magatzem i fem l’auditoria per vosaltres, de manera que seria menys arriscat que si us invertiu.\niToken és el testimoni d’equitat d’aquesta volta. Quan depositeu DAI, per exemple, obtindreu iDAI. La vostra participació en aquesta volta i els interessos aniran directament a la volta, de manera que quan us retireu obtingueu el vostre DAI juntament amb el vostre interès..\niToken és comercialitzable i ara és compatible amb OKEx. Gràcies, OKEx: crec que s’acaba d’afegir a OKEx Earn perquè els usuaris d’OKEx també puguin invertir d’aquesta manera..\nJay: El llançament de YFII és un exemple típic de llançament just. YFII no té cap recompensa de pre-mineria, ICO ni desenvolupador. L’única manera d’obtenir YFII és proporcionar liquiditat als grups. Que els llançaments firals es posin de moda al camp DeFi?\nDovey: els llançaments justos no són només per a DeFi. El llançament de la fira és l’ètica fonamental de Bitcoin (BTC), així com de molts d’aquests cryptos de la vella escola, com Monero (XMR) i alguns altres. Per tant, coneixem molt el concepte, com a Bitcoiners, i coneixem molt el terme "llançament just" pel que fa a l’explotació de proves de treball, ja que el 2013 hi havia molta mineria inicial de PoW i, bàsicament, si no hi ha cap mina prèvia, el 100% de la distribució de fitxes es distribueix als miners.\nCrec que la segona generació de distribucions de tokens es va fer bàsicament mitjançant l’oferta inicial de monedes. El problema amb les ICO era que, si només mirem enrere el 2017 o el 2018, hi havia molt poca regulació al nostre espai i un munt d’asimetria de la informació. Els primers inversors tenien molta més informació i tenien molts més avantatges pel que fa a la base de costos.\nMolts inversors minoristes o primers usuaris no tenen un accés just. Com he dit abans, els llançaments justos no són el resultat. Es tracta d’equitat sobre accés i igualtat d’oportunitats. A la generació ICO, no hi havia igualtat d’oportunitats. Per tant, crec que el moviment de llançament de fira és en realitat un renaixement del món de les criptografies de la vella escola, per això crec que ha obtingut ràpidament atracció no només de la comunitat DeFi, sinó de tota la comunitat de criptomonedes, en general..\nDono suport al 100% als llançaments justos perquè els llançaments justos signifiquen oportunitats gratuïtes: la creació de valor real prové d’implicar-se en l’ús del protocol i d’aconseguir la pràctica dels productes i serveis. No es tracta només d’enriquir-se ràpidament perquè, durant l’era de l’ICO, tots els actius eren actius d’enriquiment ràpid: no hi havia cap utilitat real. La gent no en tenia ni idea i no els importava gens la utilitat. Quan es tracta de llançaments justos, heu de proporcionar el vostre capital per ser proveïdor de liquiditat o també podeu contribuir de manera essencial.\nEls llançaments justos versen sobre la meritocràcia; es tracta d’obtenir recompenses en funció dels vostres esforços i contribucions; per tant, estic 100% partidari d’aquest moviment i renaixement.\nAhmed: Estic d’acord amb tu, però, en realitat, s’està convertint en un joc per a les balenes. Aquest és un bon pas en termes de distribució justa, però no n’hi ha prou. Alguns projectes, com WHALE, s’acaben d’unint i s’han endut totes les fitxes i després les han deixat. A llarg termini del projecte, això no és saludable. Es tracta d’un bon pas, però crec que hi hauria d’haver més, diguem-ne, llargs períodes de tancament.\nJay: Analitzem la següent pregunta. Algunes comunitats de la Xina pensen que el DeFi i la mineria de liquiditat són com esquemes piramidals que creen bombolles. En comparació amb els amants de DeFi occidentals, la comunitat criptogràfica de la Xina ha experimentat el dolor de FCoin i la mineria de transaccions abans. Això els pot allunyar de la producció agrícola i del DeFi. Què opina ara la comunitat xinesa de DeFi?\nDovey: Molts membres de la comunitat xinesa (persones criptogràfiques en general) són conscients que aquest no és l’esquema de mineria de liquiditat que vam experimentar el 2018. Començat per FCoin, les coses van passar ràpidament i el cicle de construcció i explosió definitivament va marcar molts d’aquests. Membres criptogràfics xinesos.\nTot i que el disseny d’incentius és similar, crec que la funcionalitat bàsica i les propostes són totalment diferents. Per tant, els resultats també són diferents. Entenc totalment per què els membres de la comunitat xinesa poden pensar que la mineria de liquiditat o el DeFi són totalment esquemes o estafes de Ponzi, perquè hi ha realment un element de disseny de Ponzi quan es tracta de mineria de liquiditat, però no ho consideraria una estafa, tot i que hi ha moltes d’estafes per aquí. Però també n’hi ha un grapat de legítims. Crec que no es pot generalitzar tot.\nPerò només parlant dels riscos, crec que l’agricultura i la mineria de liquiditat no són per a usuaris mitjans. Estic molt emocionat perquè OKEx llanci una mena de fons de criptografia del mercat monetari. Em fa molta il·lusió això, perquè, per a l’esquema mitjà d’agricultura, bàsicament necessiteu un cert nivell de comprensió tècnica sobre el funcionament del contracte intel·ligent, i hi ha molts càlculs. No crec que siguin per a consumidors mitjans, i hi ha molts riscos pel que fa a la pesca de carteres o a les estafes. Crec que els riscos ajustats al retorn no són prou elevats per als usuaris mitjans. És per això que crec que, en el futur, veurem molts més agregadors agrícoles oferts per borses centralitzades com OKEx.\nOdio molt el relat que tot hauria d’estar a DeFi i que les finances centralitzades o CeFi no tenen futur. Hi ha alguna cosa com un punt mig perquè tots no són desenvolupadors de contractes intel·ligents. El 99% dels consumidors no poden llegir codis de contractes intel·ligents, oi? Definitivament, necessitem algun tipus de públic entremig, i crec que els intercanvis com OKEx són jugadors perfectes per a aquests propòsits.\nAquesta entrevista s’ha editat i condensat per a més claredat.\nUniu-vos als nostres canals per obtenir més informació sobre blockchain, criptomoneda i DeFi:\nJay Hao, conseller delegat d’OKEx\nCrèdit als nostres convidats de la taula rodona #OKExDeFi:\nAhmed Alsayadi, membre principal de la comunitat @YFII (DAO)\nDovey Wan, membre principal de la comunitat @YFII (DAO)\n#OKExCustServ Recap: الرئيس التنفيذي لشركة OKEx جاي هاو في خدمتك\nTècnica: la quarta revolució industrial: l’auge de l’economia autònoma\nHoward Marks, CEO von StartEngine – Interview Series\n6 начина как да закупите биткойн с кредитна карта\nBitcoin supera els actius tradicionals mentre el DeFi continua creixent\nБиткойнът вижда голям спад в затрудненията при копаенето, но майньорите все още са живи: Седмично наблюдение на пазара\nСкрити скъпоценни камъни на криптовалута # 1\nТехнически седмичник на OKEx: 9 март 2020 г.\nТехнология: Четвъртата индустриална революция: Възходът на автономната икономика\nOKEx Technical Weekly: 24 de març de 2020\nНай-добрите портфейли на Ethereum Classic (ETC) от 2019 г. | Кои са най-безопасните портфейли за съхранение и т.н.\nOperadors de derivats: interès superior en ETH que BTC\nLlistat de Bytecoin Binance: la bomba i el bolcat més coordinats del 2018?\nIn Materialise investieren (NASDAQ: MTLS)\nخزانات الدولار بينما يكسر Bakkt الأرقام القياسية – أخبار العملات المشفرة للأسبوع\nCustodianship – Ein Blick auf verschiedene Branchenlösungen\nTot el que heu de saber sobre la criptomoneda Aion | Guia per a principiants el 2018\nالاتجاهات المتطورة في الشبكات التي تعمل بنظام الرموز المميزة: الجزء الثاني\nCrypto Market Daily （1.10） | BTC 1-часовото ниво на главата и раменете се оформи, падането под $ 7 700 може да се върне към предишната слаба тенденция.\nرسوم Crazy Ethereum و Bitcoin ETP ودعوات لحظر Crypto في الهند: Crypto News of the Week\nنيك بهارجافا ، المؤسس المشارك لـ GROUNDFLOOR – سلسلة مقابلات\n5 نصائح رئيسية من قاعدة حماية المستثمر الجديدة للجنة الأوراق المالية والبورصات – قادة الفكر\nQuè és la xarxa Lightning i com funciona?\nأموال البيتكوين ستستمر في التكاثر في عام 2021\nBithoven Exchange: Beherrschen Sie das Crypto User Review Guide\nКакво е OKB? Поглед назад откъде започнахме\nТокени за сигурност срещу токенизирани ценни книжа – лидери на мисълта\nEls anuncis de Bitcoin apareixen a Hong Kong mentre PBoC descriu els impactes de DCEP\nWenn Bitcoin nicht über 7.000 US-Dollar zurückprallen kann, wird es wahrscheinlich erneut die Unterstützung von 6,5 US-Dollar testen: Crypto Market Daily\nOn puc comprar “fitxes de seguretat”?


Eto'o, convençut que podria jugar "fins als 50"\nEl davanter del Chelsea diu que encara té energia per seguir jugant uns quants anys més\n1 min. Londres 27/02/2014 14:52\n260x366 Samuel Eto'o, davanter del Chelsea / OZAN KOSE / AFP PHOTO Samuel Eto'o, davanter del Chelsea / OZAN KOSE / AFP PHOTO\nEl davanter del Chelsea Samuel Eto'o ha fet broma amb els dubtes que té el seu entrenador, José Mourinho, sobre la seva edat i ha assenyalart que podria jugar "fins als 50 anys", segons publiquen aquest dijous mitjans britànics.\nAquesta setmana la cadena de televisió francesa Canal+ ha emès un vídeo on es podia sentir a Mourinho dient: "El problema amb el Chelsea és que em falta un davanter. Eto'o té 32 anys, potser 35, qui sap?".\nDesprés d'aquestes declaracions, després del partit entre el Galatasaray i el Chelsea, Eto'o ha dit en una entrevista a Sky Sports: "Si als 36 i 37 anys puc marcar tres gols al Manchester United, vol dir que encara tinc l'energia que cal i puc marcar més gols fins que tingui 50 anys".\nEl jugador camerunès ha afegit que el que és realment important per a ell "és donar el màxim per a l'equip i ajudar-los a guanyar alguns títols", informa 'The Guardian'.


En cas de confinament el Tió vindrà a casa vostra! – Caçations\nHome / General @es / En cas de confinament el Tió vindrà a casa vostra!\nEn cas de confinament el Tió vindrà a casa vostra!2020-09-222020-10-15https://www.xn--caations-t0a.cat/wp-content/uploads/2019/08/logo-menu-300.pngCaçationshttps://www.xn--caations-t0a.cat/wp-content/uploads/2020/09/copia-de-disseny-sense-titol.jpg200px200px\nAquest any hem pres mesures extraordinàries a causa de la crisi sanitària. Una d’elles és el nostre compromís a portar els Tions a casa vostra en cas que hi hagi un confinament massiu, de tot Catalunya o de poblacions senceres.\nEl servei de portar el Tió a casa l’oferim gratuïtament en cas de visqueu a menys de 30Km d’un dels llocs on organitzem el Caçations, indenpendentment de per quin lloc vau fer la reserva. Per exemple, si sou de Barcelona i reserveu el Caçations de Rupit (que està a més de 30Km), en cas de confinament a Barcelona us portaríem el Tió a casa gratuïtament perquè esteu a menys de 30Km d’un lloc on també organitzem el Caçations (Collserola).\nA continuació us detallem les zones on el Tió s’entregaria gratuïtament:\nVallès Oriental i Occidental\nAquestes zones es podrien ampliar. Si tens cap dubte, posa’t en contacte amb nosaltres!\nSi vius fora de les zones de gratuïtat i hi ha confinament, consulta’ns el cost que tindria portar-vos el tió.\n¿Dónde ir a buscar el caga tió?General @es\nQuin gènere té el Tió de Nadal?General @es


Casa Amèrica Catalunya ofereix en línia obres d’Arístides Vargas i Augusto Boal | Barcelona Cultura\nEscena299, la programació de teatre de Casa Amèrica Catalunya, presenta dues propostes teatrals perquè en pugueu gaudir des de casa, aprofitant les possibilitats de les tecnologies en el context de confinament actual.\nA “Una mariposa dentro de una botella”, dotze actors i actrius, dirigits per Alfredo Alonso, interpreten a partir de diferents textos del reconegut dramaturg argentí radicat a l’Equador, Arístides Vargas.\nNascut a l'Argentina el 1954, Vargas s'exilia amb l’arribada de la dictadura militar. Establert a Quito, funda i dirigeix el grup teatral Malayerba, un referent internacional. Preocupat per temes com l'exili, la memòria, la identitat i el desarrelament, les seves obres tenen un llenguatge molt particular, on la poesia conviu amb un gran sentit de l'humor i la paraula crea mons en què el record, la imaginació i el joc intenten salvar-nos.\nL’altra representació que es pot veure en línia és “La fábula de Xuá Xuá”. Aquest és un text que recull el dramaturg Augusto Boal en el prefaci del llibre “Juegos para actores y no actores”. Una faula xinesa molt antiga explica la història d’una femella prehumana que va fer l'extraordinari descobriment de teatre. Va ser, doncs, una dona i no un home qui va crear aquest art fonamental, malgrat que els homes se’l van acabar apropiant.\n“Una mariposa dentro de una botella” es pot veure aquí i “La fábula de Xuá Xuá” aquí.


Apocalipsi i criminals de guerra\n24 setembre 2020 06:56\nGuillem Frontera | 07 març 2010\nLa fi del món -del planeta Terra- està escrit, segons els científics del ram, amb lletra clara. Amb alguns milions d'anys de marge, la ciència ha establit que el creixement continuat del radi solar generarà el procés de la desaparició de la vida en el planeta, per un escalfament que produirà l'evaporació dels oceans i un efecte hivernacle accelerat. L'Apocalipsi cristal·litza les temences de la Humanitat sobre la fi del món, una prefiguració gegantina de l'horror de l'hecatombe. Més a prop -per litúrgia-, la Sibil·la dels nostres encontorns es recrea en la descripció de les calamitats terrenals i els turments humans -també en la glòria dels virtuosos- que crearan una digna coreografia al Judici Final.\nLa Humanitat ha pressentit des del principi la fi del món. La Terra, sotmesa a la brutalitat de les seves forces obscures, emet constantment missatges d'alarma i de terror. El planeta, aquests mesos, ens parla de les seves capacitats apocalíptiques, s'ha obert a Haití i a Xile amb una brusquedat espaventosa, s'ha complagut a destruir allò que els homes havien fet per manera de viure a la seva escorça. També a Xile, ha obrat un petit avenç de la seva golafreria mortal, devastant zones de costa amb un tsunami anihilador. Mentrestant, es repartien arreu de la Terra uns diluvis que arrambaven aigua avall amb vides i hisendes. Els temporals es passejaven per Europa per confirmar-hi la seva incontestable potestat, i per on passaven ens recordaven que la vida humana no ens pertany tant com tenim ganes de creure. Les imatges dels vaixells engrunats en el gel del Bàltic ens ajuden a afigurar-nos alguns indicis de la fi de tot plegat. En aquell silenci glaçat, alguns hi han pogut distingir el ressò de les potades dels quatre genets de l'Apocalipsi.\nUn d'ells és la guerra. Davant les catàstrofes dites naturals, l'ànsia d'avançar en el coneixement dels seus mecanismes i les seves causes atorga a la ciència un rol preponderant, compartit pel disseny d'estratègies pal·liatives, des de rectificacions urbanístiques fins a la millora dels serveis d'emergències. Però sempre hi ha aquella força inabastable dels orígens, potser la mateixa de la fi. El sentiment d'impotència i d'indefensió és aclaparador. És inevitable que un solam de resignació bategui sempre en els nostres cors.\nPerò la suma del dolor humà generat per les forces de la Naturalesa és insignificant al costat del que ha causat la guerra. L'home és la pitjor força de la Naturalesa, la seva crueltat no té límits, llevat que la pròpia Humanitat sigui capaç de bastir un sentit de la justícia que la pugui contrarestar. En aquesta direcció s'han creat grans institucions, decebedores en molts capítols de la seva història, però dipositàries, al capdavall, de l'aspiració humana a la pau. Podem celebrar que el TPI de la Haia encausi Slobodan Milosevic o Radovan Karatzi, però no veurem mai George Bush responent, com a criminal de guerra, davant d'un tribunal, tot i haver posat en marxa la maquinària de la guerra a Iraq, que encara continua matant en forma de rèpliques de la pròpia guerra.\nFa ja una vintena d'anys, vaig demanar a l'amo en Pep des peix, que tenia fama d'endevinar sempre, si plouria o no. L'amo en Pep em va contestar: "No ho sé, rei meu; amb tants d'avions volant per aquí dalt s'ha remogut tot."\nPer B.D., fa mes de 10 anys\nI de les extraccions de petroli? Tampoc no se'n parla, però els seus efectes s'han deixat notar a punts del Mar del Nord.\nNo som geòleg, però sempre he cregut molt possible que la gran quantitat de proves de bombes atòmiques fetes dècades enrere (durant alguns anys foren freqüentíssimes) han d'haver afectat les plaques tectòniques, les quals, que ja per si mateixes eren capaces de produir espantosos terratrèmols, havien d'ésser ajudades pels grans tremolors produïts per una explosió atòmica. Normalment no se'n parla d'això, potser perquè és un doi o perquè no és "políticament correcte". Sigui com sigui, ho tenim ben fotut.


TRIB - Informació sobre la marca\nTRIB - Informació sobre la marca\nMarca TRIB a Espanya\nInformació sobre la marca TRIB amb el nombre M2033011\nLa marca TRIB amb el nombre M2033011 va ser sol·licitada el 06/06/1996. Es tracta d'una marca a Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta de països. La marca TRIB amb el nombre M2033011 va ser sol·licitada per TRAIBER, S.A. mitjançant els serveis de José Antonio Hernández Rodríguez.\nRenovació de la marca TRIB amb el nombre M2033011\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades per TRAIBER, S.A., entre les quals es troba la marca TRIB amb el nombre M2033011. Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades per TRAIBER, S.A. clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades a través de JOSÉ ANTONIO HERNÁNDEZ RODRÍGUEZ entre les quals es troba la marca TRIB amb el nombre M2033011. Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades a través de JOSÉ ANTONIO HERNÁNDEZ RODRÍGUEZ clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques publicades a Espanya entre les quals es troba la marca TRIB. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de marques a Espanya. Conèixer les marques registrades en un país és important per saber les possibilitats de registrar una marca a Espanya.


Un encertant de la Primitiva a Vila-seca guanya més de 120.000 euros\nLa Primitiva, loteria,\nLa sort ha deixat més de 120.000 euros a Vila-seca aquest dijous.\nEl premiat ha encertat la 2a categoria del sorteig corresponent a ahir dijous 7 de febrer\nActualitzada 08/02/2019 a les 17:20\nUn encertant de la Primitiva a Vila-seca ha guanyat més de 120.000 euros en el sorteig celebrat ahir dijous, 7 de febrer. En aquest sorteig no hi ha hagut encertants de les categories especial i 1a, però sí que n’hi ha hagut dos de la 2a (5 + complementari). Aquests dos premiats han validat les seves butlletes a Vila-seca i Logronyo i han guanyat 121.794,74 euros.\nL'Administració de SortAventura de la plaça dels Països Catalans ha estat la que ha repartit la sort al municipi amb una butlleta venuda a finestra. La combinació premiada ha estat la dels número 7, 37, 8, 27, 45, 41 amb el 14 com a complementari i el 1 de reintegre.\nAmb el pot generat, en el proper sorteig de La Primitiva un únic encertant de la màxima categoria podrà guanyar 16 milions d’euros.\nSortAventura, dijous, va repartir dos premis més però a través de la seva pàgina web. Un amb cinc encerts a la Primitiva de 3.050,74 euros i una Bono Loto amb cinc encerts de 1.110,99 euros.\nJavi Jiménez, Cristian Lobato i Eloy Gila ...\n#1 Paqui Ferreron Arpalme parece\nEs fantastico un premio como este y si le hace feliz mejor FELICITATS\nComenta el contingut : Un encertant de la Primitiva a Vila-seca guanya més de 120.000 euros


Ser una bona mare - TuPots Psicologia\njuny 05, 2012 By Lidia Blog Família amor maternal, bona mare, emocions, maternitat, nadons, valor 0 Comments\nL’Amor i el Valor com a punts fonamentals per al nostre propi manual de la Bona Mare.\nÉs tal la bibliografia sobre el tema, que acabem estressades per buscar el millor Manual de la bona mare. Ens agradaria trobar LA guia. Aquella que parlés de NOSTRE cas: de com tractar adequadament al nostre / a fill / a, de com superar les nostres pors, de com recuperar la nostra relació de parella o de com entendre’ns amb la nostra família política. Clar que, posats a demanar, podria incloure alguns capítols que ens donessin LA veritat de com donar el pit, de com portar-lo en cotxe, de com millorar aquest ull que li plora o de com escollir, i conduir el cotxet. Però, sobretot, que ens indiqui a qui hem d’escoltar o demanar consell, o a qui és millor evitar. Perquè clar, pel carrer, i dins del propi entorn familiar, les informacions que ens van arribant en forma de consells poden ser tan dispars com ho són les talles de la roba de nadó.\nSer bona mare és una qüestió d’AMOR. Ser bona mare comença per estimar aquest petitó que plora a les nits, a aquesta personeta que necessita la nostra assistència constant. Ser bona mare és qüestió, doncs, d’amor però també de VALOR. Valor per afrontar cada dubte, per lluitar contra el cansament o l’estrès. Valor per a un cara a cara amb les hormones que acompanyen i, en ocasions, alteren les nostres emocions. Valor per confrontar consells que van en contra del nostre sentit comú o per fer callar veus poc agradables. I, especialment, valor suficient per aprofitar aquesta fase de la nostra vida per conèixer-nos a nosaltres mateixes, observant el nostre caràcter més a fons i fer-ne el nostre millor amic. Així, amb amor, el nostre nadó troba calor a cada contacte: és feliç en els nostres braços i està tranquil a la nostra falda. El nostre nadó s’adona de les nostres alegries! Però també de les nostres pors. Per això, hem d’afrontar aquesta etapa amb valor i amb la confiança en els nostres instints, la nostra intuïció i la capacitat d’adaptació i de millora que hem demostrat en tants altres àmbits de la nostra vida.


Et prometen unes sabatilles Adidas gratis, però t'acaben robant les dades personals\nLogotip d'Adidas reflectit en una de les seves botigues.\nEls usuaris reben un missatge en motiu del Dia de la Dona on informen del fals regal\nActualitzada 09/03/2021 a les 11:22\nL'Oficina de Seguretat de l'Internauta (OSI) ha alertat d'una campanya fraudulenta que suplanta a Adidas i utilitza com a reclam el regal d'unes sabatilles amb motiu del Dia de la Dona per a robar les dades dels usuaris.\nL'organisme, dependent de l'Institut Nacional de Ciberseguretat (Incibe), indica que les víctimes reben un missatge a través de Whatsapp on se'ls insta a clicar a un enllaç que redirigeix a una pàgina web on se'ls diu que participin en un joc que té com a premi unes sabatilles.\nPer a poder obtenir el premi, a més, els demana que comparteixin el missatge amb cinc grups o vint contactes de la seva agenda. Un cop fet, se'ls redirigeix a una altra web on apareixen més jocs per aconseguir més premis.\nSota el pretext que són regals d'alta gamma, es demana als usuaris que realitzin un pagament simbòlic o per a cobrir despeses d'enviament. En incloure la víctima les seves dades bancàries per a procedir al pagament la web dóna un missatge d'error i els ciberdelinqüents ja han obtingut les dades introduïdes.\nComenta el contingut : Et prometen unes sabatilles Adidas gratis, però t'acaben robant les dades personals


A dos decrets... (Antoni Vives)\nQuins són els corrents nacionals i internacionals que s'amaguen darrere del confús dia a dia espanyol? Quin paper hi pot jugar Catalunya per no sortir-ne perdent, com gairebé sempre que Espanya s'enfronta al destí? En la història de l'Espanya contemporània tan sols hi ha tres moments en què Catalunya sembla haver reeixit, moments de gran feblesa de l'aparell de l'Estat: l'any 1913 el govern d'Eduardo Dato ens concedeix la possibilitat de crear la Mancomunitat de Catalunya. L'obra de la Mancomunitat és coneguda i es pot dir que el solc profund de la seva arada encara arriba fins als nostres dies. Ho aprofito per dir que és d'esperar que les institucions catalanes, els mitjans de comunicació i la societat civil del país facin l'homenatge que cal als homes d'aquella generació, exemple de persones al servei d'un ideal compartit de nació. La concessió de Dato es produeix gràcies en part a la situació de feblesa de l'Estat, sortint de l'atemptat que costà la vida a Canalejas. Després vingué la Generalitat del temps de la República, massa breu i de final tràgic.\nL'altre moment és el de la Transició. Amb ulls d'avui es pot dir que tot era millorable. Catalunya, però, aconseguí un reconeixement constitucional inigualat des de la pèrdua de les llibertats nacionals l'any 1714. Ho va fer gràcies a dos factors claus: el primer, la por. Espanya, l'Espanya d'arrel castellana, no volia perdre l'oportunitat de fer un salt cap endavant, i necessitava comptar amb tothom. La por que Catalunya no s'hi sumés era gran. La por de la divisió de l'Estat per l'eix nacional va ajudar a redactar una Constitució matisada, oberta, acollidora en el seu resultat. El record de les exclusions i dels seus efectes era massa viu.\nL'altre element important va ser el de l'intercanvi constant de relacions entre polítics i intel·lectuals catalans i espanyols durant gairebé un quart de segle. Catalunya era la regió més dinàmica des del punt de vista econòmic, però també des del punt de vista de la producció intel·lectual i de la creativitat. Venir a Barcelona va ser important per a Zubiri, i també per a Aranguren i per a Ridruejo. Venir a Barcelona va ser clau per a Ruiz Jiménez i per a Martí Zaro, Raúl Morodo i Vicent Ventura. Eren trobades a Can Bordoi o col·loquis a la Costa Brava organitzats pel Círculo de Economia inspirat per Jaume Vicens. El contacte entre totes aquestes persones, potser tan lluny les unes de les altres ideològicament però cada cop més pròximes des del punt de vista personal, va facilitar el camí cap a la Transició.\nAvui a Catalunya i a Espanya hi manen homes que comparteixen generació. Són fills d'una època en què semblava que es congriava un futur possible en comú. El cert és que avui podem constatar que, com abans de la guerra, com després del desastre del 1898, som davant de dues generacions de la mateixa època crescudes sota designis contraposats. En un costat hi ha la perplexitat catalana, que alimenta dia sí i dia també la idea de la separació d'un Estat que considera que Catalunya és seva, però no dels seus. És la perplexitat de qui pensava que ho tenia ben encarat per poder reeixir sota el signe de la història compartida i finalment torna a veure que el somni dels altres és precisament el d'acabar amb tota possibilitat del somni propi.\nA l'altre costat, el somni espanyol, consistent a posar les coses a lloc en un Estat que, si no funciona, no és, diuen ells, per la incapacitat de modernitzar una estructura massa hereva, massa marcada culturalment, laboralment fins i tot per les estructures vives del postfranquisme. No: el problema, diuen, torna a ser Catalunya. La crisi els ho ha tornat a fer veure, i no en tenen cap dubte. Els cal trobar el desllorigador del problema català immediatament. Com es fa, això? Qui té la poció màgica per assolir aquest objectiu? L'enorme creixement econòmic semblava que precipitava la "solució definitiva". Espanya podia esdevenir finalment un estat harmoniós, europeu, sense fissures disgregadores, tolerant amb els estrangers i fins i tot amb les particularitats regionals perquè per fi era capaç de no dependre de la puixança industrial catalana. En desempallegar-se de la nostra dependència, esdeveníem secundaris. "El problema d'Espanya?", ens deien amb posat mofeta no fa gaire. "Si Espanya va bé, si som com Itàlia! Vosaltres sí que teniu un problema!" Els corrents internacionals van escombrar el posat espanyol i els van posar a ells (i de retruc a nosaltres) a lloc. I en posar-los a lloc, el problema va tornar a ser el català. Ara, però, sense ponts, sense diàleg, sense excuses: a guanyar o a perdre. I pensar que tot és a un parell de decrets de distància...


El municipi de Beade pateix les restriccions més importants a Galícia. | Concello de Beade\nEl poble gallec amb la incidència de covid pels núvols, però sense positius: «És contradictori»\nLa localitat de Beade ha viscut una Setmana Santa amb fortes restriccions, malgrat no registrar nous casos de Covid-19 en els últims set dies\nper Andrei Crista 06/04/2021 17:44h\nSituació inèdita la que es viu en el municipi gallec de Beade, a la província d'Orense. Segons explica el diari '20 minutos', aquesta localitat de població inferior als 400 habitants és l'única dels 313 ajuntaments de la comunitat autònoma que mantenen el nivell màxim de restriccions. Així, des d'abans de Setmana Santa, els veïns de la localitat tenen prohibides les reunions amb no convivents, es troben tancats perimetralment i permet que l'hostaleria obri únicament per a servei a domicili, entre altres mesures anti-Covid.\nSegons les dades de la Xunta de Galícia, la incidència acumulada en els darrers 14 dies en aquest municipi és de prop de 1.800 casos per cada 100.000 habitants. Una xifra molt superior a la mitjana de la comunitat, que se situa en els 68,03 casos, una de les més baixes de tota Espanya. Tot i aquestes xifres, la realitat és que en els darrers set dies no s'ha detectat cap nou positiu a Beade.\nA la resta de Galícia hi ha dotze localitats amb un nivell alt de mesures contra la Covid-19. Es tracta d'Abegondo, Baiona, Cortegada, O Irixo, Ortigueira, Padrenda, Pazo de Barbén, A Pobra do Brollón, Rábade, Sanxenxo i O Saviñao.\nL'Ajuntament confia que la situació acabi aquesta setmana\nLa situació de Beade ha indignat els veïns del municipi i a les autoritats locals. En aquest sentit, l'alcalde, Senén Pousa, confia que durant aquesta setmana la Xunta posi fi a aquest «contrasentit», ja que es dona la paradoxa que el seu municipi ostenta la millor i la pitjor situació epidemiològica al mateix temps de tota Galícia. El batlle ha confirmat un únic positiu de coronavirus a la seva localitat.\n«Un senyor de 91 anys en una residència, la resta estan tots a casa complint la quarantena perceptiva. Tots ells són de la mateixa família», ha assegurat. En aquest sentit, el regidor lamenta que s'apliqui un tancament tan estricte amb les dades actuals, i assegura que els afectats es troben molt bé a les seves cases.\nEntre altres mesures, els habitants de Beade s'han vist tancats i aïllats al seu municipi des d'abans de la Setmana Santa. Ara com ara, no poden sortir del terme municipal, ni tampoc rebre visites, mentre els establiments de restauració es mantenen tancats.\nLa singularitat dels pobles petits\nSegons el citat mitjà, diversos ajuntaments han reclamat que es tinguin en compte les singularitats dels pobles petits a l'hora de decidir les restriccions i els tancaments. En aquest sentit, al municipi de Beade es va arribar a realitzar un cribratge massiu, en què van participar 179 veïns i que no va detectar cap positiu de Covid-19.\nAixò, però, no va evitar el tancament perimetral del poble, en unes dates assenyalades com la Setmana Santa. L'alcalde espera que aquesta setmana acabi ja el malson pels habitants d'aquest petit municipi gallec. «Ja està bé d'aquesta conya», ha reblat el batlle.


L'Associació de Cases de Turisme Rural de l'Urgell estrena pàgina web - Nova Tàrrega\nL'Associació de Cases de Turisme Rural de l'Urgell estrena pàgina web\nL'entitat que presideix Jaume Ramon aplega 11 dels 19 allotjaments rurals de la comarca\nDijous, 3 d'octubre de 2019 a les 12:59h\nLa portada de la nova pàgina web que aplega les cases rurals de la comarca\nEl Consell Comarcal de l’Urgell va acollir ahir a la tarda la presentació de la nova pàgina web de l’Associació de Cases de Turisme Rural de l’Urgell, que aplega gairebé el 60% dels allotjaments rurals que hi ha a la comarca.\nDurant l'acte es va explicar a les persones assistents quina és la funció i els objectius de l’Associaciól, que compta amb 11 cases associades de les 19 que hi ha a la comarca. En total, aquesta vintena d'allotjaments rurals compten amb 189 places d'allotjament, que formen part del miler de places d'allotjament que hi ha a l'Urgell.\nEl dissenyador de la nova web urgellrural.org, Joan Trilla de l’empresa Mar-k, va exposar els continguts i les novetats de la pàgina web, que ofereix amb una imatge i continguts "més frescos", amb un disseny actual i innovador.\nL’acte va comptar amb la presència del president del Consell Comarcal de l’Urgell, Gerard Balcells; la consellera comarcal de Turisme, Consum i Fires, Gràcia Auró; el president de l’Associació de Cases de Turisme Rural de l’Urgell, Jaume Ramon; i el dissenyador de la nova web, Joan Trilla.\nNova marca per promoure la Vall del Corb\nRosassa romànica d'Agramunt feta joia\nMúsica i patrimoni, a la 4a edició de 'Trencant el silenci a la Vall del Corb'


Es comptabilitza el nombre de llibres d'investigació editats per la UPC amb ISBN assignat.\nEDP (Equivalent a dedicació plena)\nIndica si una determinada persona és o no computada com un efectiu amb la finalitat d’obtenir mesures de productivitat de la producció científica (PAR/EDP) i de la transferencia de resultats de la recerca (PATT/EDP) dels grups de recerca i de les unitats acadèmiques.\nVegeu "PDI a temps complet".\nDarrera modificació: 20/04/2016 17:57:00\nVegeu "Estudiantat Equivalent a temps complet".\nDarrera modificació: 16/05/2012 12:19:00\nEstudiantat que ha completat tots els crèdits que conformen el pla d’estudis sense considerar si ha sol·licitat o no el títol universitari.\nDarrera modificació: 08/05/2012 11:08:00\nEmèrita/ts o Professorat emèrit contractat\nCol·lectiu de professorat contractat, amb caràcter temporal i en règim laboral, entre professorat jubilat funcionari de la mateixa Universitat o d'una altra que hagin prestat serveis destacats a la Universitat. Pot col·laborar en activitats específiques de docència o de recerca a la Universitat. (LUC art. 52).\nEncàrrec docent o preassignació de docència\nProcediment mitjançant el qual, els centres, màsters universitaris i programes de doctorat assignen els punts d'assignació de CdG a les unitats acadèmiques.\nDarrera modificació: 24/08/2016 11:32:00\nSigles de l'Associació Europea per a la Garantia de Qualitat de l’Educació Superior (European Association for Quality Assurance in Higher Education).\nDarrera modificació: 16/05/2012 12:18:00\nE-prints UPC cobreix dues finalitats: per una banda, és el dipòsit institucional de la UPC que recull els articles de revista, les comunicacions de congrés i els reports de recerca generats en les activitats de recerca del personal docent i investigador de la universitat; per l'altra, és una eina que permet accelerar la producció científica, allotjant versions de documents prèvies a la publicació en una revista o a les actes d'un congrés. L'objectiu d'E-Prints UPC és augmentar la visibilitat i l'accessibilitat d'aquests documents, així com garantir la seva preservació.\nL'equiparació es produeix a partir d'un canvi de pla d'estudis dins el mateix centre. Té el mateix tractament que les adaptacions, però amb una diferenciació a nivell econòmic, ja que no es cobren.\nErasmus Mundus (Màster o Programa de Doctorat)\nTitulació interuniversitaria entre diverses universitats europees -han de ser de més d'un país-, reconegut com a tal per la Comissió Europea en base a l'acompliment d'una sèrie de requisits preestablerts. Si és així, els Erasmus Mundus gaudeixen d'uns ajuts europeus amb la finalitat de captar estudiantat amb currículums acadèmics notables. Els governs de la Unió Europea van acordar reconèixer aquests títols com a oficials.\nDarrera modificació: 24/08/2016 11:34:00\nProjecte iniciat amb la Declaració de Bolonya (1999) que promou la convergència de diferents sistemes d'educació en un sol marc amb la finalitat de millorar la qualitat, la transparència i la compatibilitat dels estudis, títols i diplomes de tots els països europeus. Aquest projecte ha de permetre un reconeixement internacional més fàcil de les titulacions i facilitar la mobilitat de l'estudiantat, el personal docent i investigador i el personal d'administració i serveis, així com la integració dels titulats en un únic mercat laboral. D'acord amb els principis promoguts pel procés de Bolonya, la integració del nostre sistema universitari a l'EEES comporta, d'una banda, una profunda transformació de tots els aspectes relacionats amb l'estructura universitària (sistema de cicles, crèdits ECTS, títols, etc.); i d'una altra, una renovació de la metodologia i els objectius de l'educació superior (tipus d'aprenentatge i formació, processos d'avaluació, programes d'intercanvi, etc.).\nConstitueix una concreció o contextualització d'un criteri de qualitat. Per exemple, "els mòduls del pla d'estudis són coherents amb el perfil de formació descrit" és l'estàndard, i la coherència és el criteri.\nDarrera modificació: 08/05/2012 11:50:00\nConjunt d'accions i comportaments de les persones, equip i organisme responsable, coordinats i orientats per a la consecució dels objectius establerts.\nDarrera modificació: 08/05/2012 11:51:00\nUn estudi és semipresencial quan la docència s'imparteix de forma repartida entre la presència i la no presència de l'estudiantat.\nEstudiantat de la fase no selectiva/no inicial\nPersones que no estan matriculades de crèdits de fase selectiva/inicial.\nEstudiantat de la fase selectiva/inicial\nPersones que estan matriculades de crèdits d'aquest bloc curricular .\nDarrera modificació: 16/05/2012 12:20:00\nEstudiantat de la UPC que participen en programes d'intercanvi internacional\nCòmput del nombre d'estudiantat de titulacions de cicles, graus o màsters de la UPC que participa en programes d'intercanvi internacional.\nDarrera modificació: 24/08/2016 11:35:00\nEstudiantat de nou ingrès\nNombre d'estudiantat que ha formalitzat la matrícula a l'estudi per primera vegada.\nEstudiantat de nou ingrés al programa de doctorat o Total nous\nNombre d'estudiantat matriculat per primera vegada al programa de doctorat.\nEstudiantat Equivalent a Temps Complet (EETC)\nEquivalència en alumnes, que consisteix a considerar el nombre de crèdits matriculats pel conjunt d'estudiants de la titulació dividit per la mitjana de crèdits que un estudiant ha de cursar cada any per finalitzar els seus estudis en el temps mínim previst. En el càlcul dels ETC s'han de tenir en compte els crèdits corresponents als complements de formació que matriculin els estudiants si la titulació avaluada té altres vies d'accés als estudis diferents a les de preinscripció, i els preveu. En canvi, no es consideren en cap cas els crèdits convalidats, reconeguts, adaptats i/o equiparats.\nEstudiantat estranger que participa en programes d'intercanvi internacional a la UPC\nCòmput del nombre d'estudiantat de titulacions de 1r i 2n cicle/grau estrangers que participen en programes d'intercanvi internacional.\nDarrera modificació: 16/05/2012 14:15:00\nEstudiantat titulat o Nombre de titulades/ats\nNombre d'estudiantat que ha superat el 100% dels crèdits necessaris per a l'obtenció del títol al llarg d'un curs acadèmic.\nEstudiants totals matriculats\nCòmput del nombre total d'estudiants que han formalitzat la matrícula a la titulació corresponent.\nDarrera modificació: 16/05/2012 12:22:00\nEstudis que condueixen a l'obtenció d'un títol de grau i que, d'acord amb la proposta "L'organització dels ensenyaments universitaris a l'Estat espanyol" del Ministeri d'Educació i Ciència, hauran de tenir una extensió d'entre 180 i 240 crèdits ECTS. Amb els estudis de grau, l'estudiant ha de rebre una formació general bàsica de l'àrea de coneixement de la titulació i una preparació adequada per a l'exercici professional.\nDarrera modificació: 18/05/2012 09:16:00\nEstudis de postgrau que condueixen a l'obtenció del títol de màster. Es cursen després d'obtenir un títol de grau (o bé excepcionalment mitjançant altres títols que es considerin equivalents al títol de grau). D'acord amb la proposta "L'organització dels ensenyaments universitaris a l'Estat espanyol" del Ministeri d'Educació i Ciència, els estudis de màster hauran de tenir una extensió d'entre 60 i 120 crèdits ECTS. El màster finalitza amb l'elaboració i defensa oral pública d'un projecte o treball de fi de màster i pot formar part de la formació per a l'obtenció del títol de doctor. Nota: En el marc de l'EEES, es parla de màsters universitaris per referir-se als màsters que tenen validesa administrativa en tot l'Estat espanyol. En canvi, els màsters propis no tenen aquesta validesa administrativa, però sí compten amb la validesa que els atorga el mercat laboral. L'Administració estableix el preu dels màsters universitaris, que té caràcter de preu públic. El preu dels màsters propis és establert per les institucions que els organitzen i no és un preu públic.\nSón els estudis oficials adaptats a l'espai europeu d'educació superior (EEES) i que donen dret a l'obtenció del títol de màster universitari. Impliquen l'especialització de l'estudiantat en la seva formació acadèmica, professional o investigadora, a la qual es pot accedir després d'haver cursat estudis de grau. Per al títol de màster es requerirà haver completat entre 60 i 120 crèdits europeus.\nEnsenyaments els plans d'estudi dels quals no estan inclosos al catàleg oficial del MEC i, per tant, no han estat sotmesos a l'homologació del Consejo de Coordinación Universitaria. Els efectes acadèmics dels títols obtinguts són avalats per la Universitat que els organitza.\nDarrera modificació: 16/05/2012 12:25:00\nSón aquells estudis, els plans d'estudis dels quals estan regulats per una normativa general, ja sigui pel que fa referència al seu contingut com per la seva forma d'aprovació o establiment.\nÉs una prova o circumstància que confirma la veracitat de la informació aportada. L’evidència pot ser de tipus documental (per exemple, els informes de seguiment de les titulacions, les actes dels òrgans de govern, els quadres d’indicadors, etc.) o de tipus prova (mostrar el funcionament d’una aplicació, una entrevista oral, etc.)\nDarrera modificació: 27/03/2014 10:13:00\nPràctica notable en la gestió de l'organització i en la consecució de resultats basada en un conjunt de conceptes fonamentals que inclouen l'orientació als resultats, l'enfocament en l'usuari, el lideratge i la constància en el propòsit, la gestió per processos i per fets, la millora contínua i la innovació, les associacions en benefici mutu i la responsabilitat social.\nDarrera modificació: 08/05/2012 11:53:00\nExpectativa de l'usuari\nEl que l’usuari espera que l’organització li ofereixi, en termes de serveis concrets o de la manera com es presten els serveis.\nUna exposició és una mostra al públic d'idees o objectes, siguin de tipus artístic, industrial, científic o tecnològic, amb diverses finalitats.\nDarrera modificació: 09/05/2012 12:05:00


L'escola La Draga aquest dimarts al migdia.\n2.162 alumnes de primària han començat aquest dilluns el curs escolar a Banyoles\nLes classes han començat sense incidències, amb 10 grups nous de P3 i 12 grups de 1r d’ESO. Com a novetat, s’ha ampliat la xarxa d’agents de seguretat escolars a l’escola Camins.\nAquest dimarts han començat les classes a les cinc escoles públiques de Banyoles i a la concertada de Casa Nostra. En total, 2.162 alumnes han començat el curs a primària, 220 dels quals són nous alumnes de P3. En total, hi ha 10 nous grups de primària, dues línies a cada un dels centres públics, més una de concertada.\nAquest curs comença amb nous mòduls prefabricats a l’escola Camins, que incorpora dues línies de P3 i creix fins a 3r de primària. Si bé l’any passat els nous mòduls es van acabar d’instal·lar al setembre, ben just per l’inici de les classes, enguany ja s’han col·locat a principis d’estiu.\nL’Ajuntament també ha aprofitat l’estiu per fer diversos arranjaments als centres escolars de Banyoles per deixar-ho tot a punt per al nou curs. La regidora d’Educació de Banyoles, Ester Busquets, ha fet un bon balanç del primer dia de curs, que ha transcorregut sense cap incidència, i ha explicat que, com a novetat, s’ha ampliat la xarxa d’agents escolars amb un nou agent a l’escola Camins.\nAgent de seguretat a l’avinguda de la Farga\nEl nou agent de seguretat es col·locarà a l’avinguda de la Farga, i la regidora ha detallat que no tallarà el trànsit sinó que ajudarà a travessar els alumnes que vulguin passar pel pas de vianants que hi ha a tocar de la rotonda del Mercadona.\nAltres mesures de seguretat que ha dut a terme l’Ajuntament, d’acord amb l’AFA i l’equip directiu de l’escola Camins, són la instal·lació de bandes reductores de velocitat o la disminució de places d’aparcament a l’avinguda de la Farga per millorar la visibilitat als passos de vianants.\nA secundària, 12 grups nous\nPel que fa a secundària, on les classes arrenquen aquest dimecres, començaran 1.465 alumnes als 3 instituts del Pla de l’Estany, 357 dels quals són escolars de Banyoles que començaran 1r d’ESO. Aquest curs, a la ciutat hi haurà 12 grups de 1r d’ESO (4 a cada un dels instituts), més 1 de concertat a Casa Nostra, amb l’agreujant que el departament d’Ensenyament ha augmentat la ràtio de 28 a 30 alumnes per aula.\nTambé a l’Ins Pla de l’Estany s’ha instal·lat un nou mòdul prefabricat. La setmana passada faltava col·locar les pissarres, però la previsió és que les classes puguin començar amb total normalitat als nous espais, on s’hi ubicaran els alumnes de 4t d’ESO.\nTAGS: Inici, curs, 17/18, primària


Accions municipals per afavorir la igualtat amb el llenguatge i per combatre la violència masclista - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nAccions municipals per afavorir la igualtat amb el llenguatge i per combatre la violència masclista\nS'ha editat una guia amb formes gramaticals no sexistes i s'ha organitzat un concurs a la xarxa TikTok\nredacció 08.11.2020 | 22:30\nAccions municipals per afavorir la igualtat amb el llenguatge i per combatre la violència masclista Regió7\nL'Ajuntament, a través de la regidoria de Feminismes i LGTBI, ha posat en marxa una campanya de sensibilització per promoure que el llenguatge sigui més inclusiu i lliure d'estereotips sexistes.\nPer una banda, s'ha editat una guia pràctica que facilita a la ciutadania les diferents formes gramaticals no sexistes (es pot consultar a la web de l'Ajuntament), i s'han editat anuncis publicitaris on les protagonistes són dones i nenes de Manresa que ja es poden veure en diferents mupis de la ciutat i que també es difondran per mitjans de comunicació i xarxes socials. La campanya té com a lema «Per un llenguatge no sexista, les coses pel seu nom», i proposa frases que incorporen un llenguatge inclusiu no discriminatori envers les dones. Per exemple, que dir «veïnat» és més inclusiu que dir «els veïns», o que dir «l'equip docent» no exclou les dones, com si es diu «els professors».\nD'altra banda, s'han preparat dues formacions gratuïtes, una dirigida als i les professionals municipals i l'altra a la població en general, per entendre, conèixer i aprendre com fer un ús no sexista del llenguatge. La formació destinada a la ciutadania es portarà a terme en format en línia. Les persones interessades s'hi han d'inscriure a través del correu siad@ajmanresa.cat o del telèfon 93 875 23 10. Es realitzarà al llarg de tres dimecres consecutius (25 de novembre, 2 i 9 de desembre), de 2/4 de 7 de la tarda a 8 del vespre, a través d'una plataforma virtual.\nPer part seva, el Servei d'Informació i Atenció a les Dones Montserrat Roig de l'Ajuntament ha posat en marxa el concurs Gravant contra la violència masclista, que recopilarà vídeos a la xarxa social TikTok que conscienciïn sobre la igualtat de gènere, les relacions afectives sanes i el rebuig i la prevenció de la violència de gènere.\nUn vídeo a TikTok\nPer participar-hi, cal pujar un vídeo a TikTok amb l'etiqueta #gravantcontralaviolènciamasclista i omplir el formulari d'inscripció que hi ha a la web de l'Ajuntament. El termini finalitzarà el 16 de novembre. Per participar en el certamen caldrà que la persona participant visqui, estudiï, treballi o hagi nascut a Manresa. El concurs té un primer premi dotat amb un iPad. Els treballs guanyadors se sabran el 25 de novembre, dia contra la violència masclista.\nL'Ajuntament de Manresa posa en marxa un concurs de vídeos contra la violència masclista per TikTok.\nL'assassí de Brians que va clavar 29 ganivetades a un pres: «És un violador de nens, tranquils que ja és mort».\nUn reclús n'apunyala mortalment un altre a la presóde Brians 2.


UPIC | Actualitat » LA MOBILITAT ALS PAE, FACTOR CLAU PER LA COMPETITIVITAT\nLA MOBILITAT ALS PAE, FACTOR CLAU PER LA COMPETITIVITAT\nDurant els quinze anys de trajectòria, dedicats a la defensa dels interessos de les àrees industrials del país, a la UPIC hem constatat que la mobilitat als polígons industrials és un factor clau per a la millora o pèrdua de competitivitat d’un territori. Cada vegada es fa més necessari que administracions locals i associacions empresarials vagin alineades en aquest àmbit, donat que en la gran majoria de PAE la mobilitat és un factor de conflicte, ja que no ha estat correctament planificada, i les necessitats actuals sobrepassen de llarg les previsions inicials. Si hi afegim el vector de la sostenibilitat, ens adonem que els PAE no satisfan les demandes ni de les empreses ni de les persones que hi treballen.\nDes de la UPIC gestionem la mobilitat als PAE de forma integral, oferint assessorament i implantació de projectes que condueixen a accions concretes de millora i orientació sostenible. Per fer-ho estem molt amatents als ajuts dels fons europeus Next Generation per a desenvolupar projectes tractors als PAE de Catalunya, i treballem amb xarxa amb l’acompanyament i confiança d’entitats com l’ATM, amb la qual participem del Consell de Mobilitat Ampliat, o de l’Ajuntament de Riudellots de la Selva qui recentment ens ha encarregat l’elaboració d’un estudi de mobilitat del polígon del municipi.


▷ ⭐Definició de cafetera⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de cafetera\nDefinició de cafetera\nara pots descobrir La definició i diversos exemples de com utilitzar la paraula cafetera, en aquesta col·lecció de rectificacions ortogràfiques pots veure com es pot usar en un text Veritable aquest mot i fer servir un dels sinònims que et proposem de la llista completa que veuràs aquí a més veuràs la seva Definició perquè et sigui molt més simple comprendre què significa cafetera.\nRecipient per a servir el cafè.\nMàquina per a fer la infusió de cafè.\nObjecte vell, màquina que funciona malament.\nPersona revellida, inhàbil, maldestra.\n¿Cóm es diu cafetera en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice cafetera en catalán?\nSi vols saber com s’escriu en castellà cafetera has de saber que la seva traducció és cafetera pots descobrir en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar cafetera\nMou el ratolí per la […] imatge per veure la cafetera des d’una altra perspectiva.\nAlhora, […] també a la zona cafetera hem tingut lamentablement […] uns terratrèmols que han fet un mal molt, molt gran.\nHem de prestar un suport financer addicional als governs ACP, proporcional als ingressos que estan perdent […] a causa de la crisi cafetera actual.\n17. Exigim la revisió de la política pública cafetera perquè brindi garanties a la petita i mitjana producció.\nMentre estigui […] netejant la seva cafetera, no oblidi verificar […] la nansa de la gerra de vidre.\nTotes les habitacions disposen de terrassa privada (amb excepció de les que disposen de cuina), microones, nevera, taula menjador, cafetera, TV per cable i Wi-Fi.\nUna part cuina amb una nevera, cremadors a gas, una pica, una cafetera i armaris\nA més, aquestes […] pluges de la Zona Cafetera Colombiana estan […] influenciades per les circulacions locals entre les valls i les muntanyes.\nDesenvolupament de la nova identitat de BONKA L’ESPRESSO la gamma de cafè torrat i […] monodosi per cafetera express de BONKA\nParament de cuina: plats, gots, coberts, olles, paella, escorredor, vinagreres, cafetera, gerra d’aigua i paperera.\nAquest procés ressalta les característiques organolèptiques (suau, de tassa neta, amb acidesa i cos […] mig / alt, aroma pronunciat i complet) que són intrínseques al Cafè de Colòmbia verd […] originari de la zona cafetera colombiana .\nColòmbia es diferencia d’altres països cafeters per comptar amb una […] institucionalitat cafetera que treballa per […] la sostenibilitat de la caficultura i garanteix […] el benestar dels caficulturores.\nEl funcionament del sistema i els consells per a un […] perfecte ús de la cafetera.\nLes reaccions anafilàctiques van ocórrer en un […] […] lapse de 20 a 30 minuts després d’haver ingerit quantitats bastant petites de pol·len d’abella – en un cas menys d’una cullerada cafetera.\n10 – Quina és la millor […] manera per netejar la cafetera?\nCàrrec: Cap de la Divisió de Tractats Internacionals, Oficina de Coordinació de […] Estudis de l’Economia Cafetera.\nVigilava una cafetera en un laboratori […] informàtic, per tal que els investigadors poguessin veure si quedava cafè.\nEll i el seu germà van utilitzar els seus narcodòlars per apoderar-se de la producció cafetera de l’Estat.\nPer a les persones, que els agrada aixecar-se amb l’olor del cafè […] acabat de fer, la cafetera exprés de Bosch […] és el regal perfecte.\nAixò ens facilita els recursos per fer alguna cosa important i hauríem concentrar-nos en iniciatives de ràpida disseminació, concebudes per proporcionar un suport pressupostari descentralitzat a zones en les […] que es conrea cafè, per mitigar els efectes […] de la crisi cafetera a l’accés […] a l’assistència sanitària i l’educació.\nLa sobreproducció del Vietnam va coincidir amb un increment dràstic de la producció cafetera a Brasil.\nHi ha dues empreses actives en aquest camp: BTG (amb vuit projectes AC en el camp de la incineració de biomassa i fermentació, a Europa Central i Europa de l’Est i deu […] projectes de fermentació de la biomassa a [… ] la indústria cafetera a Amèrica Central) […] i Van der Wiel (extracció de gas d'[…] abocador i aprofitament, a l’abocador de Bandeirantes en Són Paulo).\nforn o microones en armari inferior forn i / o microones en armari columna forn de cocció a vapor cafetera escalfaplats\nÀsia i Oceania: Dr. P. […] K. Vinod Kumar, cap de la Divisió d’Entomologia, Institut Central d’Investigació cafè, Junta del Cafè de l’Índia.\nVè. Encara no s’ha despertat del tot i ja està fet el seu cafè: només […] […] 36 segons es necessiten per poder assaborir el primer cafè, no hi ha cafetera més ràpida que la nostra Gustino, que funciona amb el sistema de coixinets.\nI el millor: aquesta cafetera compacta dóna vida a la cuina per la seva bonic disseny.


Antiarrugues de nit de gessamí ZIAJA\nIndicada per a pells madures, suavitza les arrugues existents i evita l'aparició de noves arrugues. Favoreix la producció de col.lagen i elastina. Incrementa l'elasticitat de la pell i frena el envelleniment. Redueix les arrugues, suavitza la pell i millora la hidratació. Estimula la producció natural de lípids. Redueix les taques i assegura una pell radiant i uniforme.\nIndicada per a pells madures, suavitza les arrugues existents i evita l'aparició de noves arrugues. Favoreix la producció de col.lagen i elastina. Incrementa l'elasticitat de la pell i frena el envelleniment. Redueix les arrugues, suavitza la pell i millora la hidratació. Estimula la producció natural de lípids. Redueix les taques i assegura una pell radiant i uniforme. Conté microcol.lagen, genisteïna, hidroxiprolina, calci, àcid hialurònic, mantega de gessamí, àcids grassos esencials d'oli d' oliva, oli de coco,oli de palma, oli de canola i extracte de mandarina japonesa. 50 ml.


Endormiscada al llit, de matinada, amb els ulls tancats, notant encara les carícies de la nit anterior per tot el cos, les mans d’ell recorrent-la dolçament, igual que els seus llavis càlids, ardents, … estava relaxada i feliç, i ell, acostant-se per darrera li passava la mà prudent per sobre els malucs, abraçant-la, mentre ficava la cara entre els seus cabells, inspirant la seva olor fins a omplir els pulmons i deixant anar l’aire lentament, tornant-se a adormir. No era estrany que estiguessin cansats, després d’una nit de passió com aquella, havia estat brutal!\nJa feia uns mesos que sortien, il·lusionada com el primer dia, li semblava increïble estar amb un noi com el Lluc, poques vegades s’havien discutit, s’entenien molt bé i gaudien d’una complicitat plena, sense secrets, ni dubtes, només respecte, Amor i tendresa.\nVa posar la mà damunt les d’ell i també es va deixar portar pels somnis, sense sospitar, que aquell matí, el destí els posaria a prova.\nJa eren les 7h30, allargà el braç i, tantejant, trobà el despertador i l’apagà, encengué el llum i es tornà a tapar el cap amb el llençol, sentia ploure fora, quin dilluns que li esperava!!! Tirà el peu enrere buscant-lo a ell, però no hi era, el seu cervell s’estava despertant, no plovia, era la dutxa, millor... estirà braços i cames i s’aixecà d’un salt i es posà el picardies de sobre la tauleta de nit, descalça, caminà fins a la cuina, encengué la cafetera i anà cap al bany, on ell s’assecava amb la tovallola; en obrir la porta la mirà dolçament i es besaren. Quina olor a after-shave que feia...\n– Bon dia guapa, qui t’ha despentinat així? – li somrigué divertit.\n– Bon dia... ja...ja... molt graciós! la feina que tindré ara per desenredar-lo. - li guinyà un ull burleta - Va estar bé, eh? – en Lluc assentí complagut, mentre ella s’asseia al lavabo i començava a fer un riu.\n– He rebut un mail de la feina i marxo aquest migdia de viatge, seré fora fins divendres, fan una convenció a París i l’Enric no hi pot anar – es posà la tovallola a la cintura i es passà la pinta pels cabells.\n– Vaja, tota la setmana? I qui hi aneu?\n– Res, els del departament, en Joel, l’Isidre i jo – sortí cap a l’habitació – segur que serà un pal.\n– Potser no, és París!!! Alguna cosa hi podreu fer, no? – anà cap al llit i s’hi assegué mirant com es vestia.\n– Ja t’explicaré...\nEn deu minuts, prengué un cafè, li féu un petó dolç i marxà corrents, havia de ser a l’aeroport en dues hores i mitja.\nLa Berta es va dutxar, hidratar, assecar els cabells i maquillar una mica abans de vestir-se, avui volia arreglar-se, se sentia pletòrica, una camisa blanca de punys amples, uns texans foscos i les botes de pell girada, de conjunt amb l’americana i el cinturó, dubtava si foulard o collaret... dependria de les arracades, ho pensaria fent un cafè, encara tenia temps abans d’anar a obrir la llibreria, i llavors va sentir l’Ipod, un missatge nou, anà cap a l’entrada i davant la seva sorpresa el Lluc s’havia deixat el mòbil, i justament era el que feia pampallugues, l’agafà i obrí el Whatsapp, era un missatge de la Laura de la feina: “Bufó, haig de passar per l’oficina, ens trobem al bar de l’aeroport, ja tinc ganes de veure’t, un petó”. Potser el va llegir trenta vegades, abans no va sentir com la pena l’envaïa, no volia creure el que la lògica li feia pensar; no era el missatge, era la mentida, li havia dit que hi anava amb els del departament, i la Laura treballava a comptabilitat, quelcom se li trencava per dins, el cervell no deixava de pensar i s’estava enfadant, buscava senyals, moments, fets, paraules d’ell que el delatessin, però no en trobava, o ella no s’hi havia fixat, encegada, crèdula... va respirar a fons, anà cap a la cuina i començà a triar la càpsula del cafè, li era igual, agafà la primera que hi havia i se’l preparà amb llet. Seguia pensant mentre apagava la cafetera, mentre remenava el sucre sense haver-n’hi posat, mentre se’l bevia amargant, no podia parar el cervell. Impulsivament, volia saber on era el Lluc, trucar-lo i demanar-li explicacions, però sense el mòbil, no sabia on localitzar-lo, maleïda dependència telefònica! A més, ell no podia marxar sense l’Ipod. Ja ho sabia! Aniria a l’aeroport a portar-li, però... si l’enganxava amb ella, es moriria, només de pensar-ho ja sentia el cor bategar amb totes les forces, era igual, sí, hi aniria, no podia estar així, imaginant la fantasia d’ells dos a París durant cinc dies... “Hòstia! Quina merda!”\nGuardà els dos mòbils a la bossa, s’acabà d’arreglar: arracades, foulard i perfum, i avisà a la Dolors que obrís la botiga, que ella havia d’anar a portar el mòbil al Lluc. Esperava arribar-hi a temps.\nAl cotxe, evidentment, seguia raonant-ho tot; com a parella eren l’enveja de les seves amigues, i ella era feliç, no li encaixava que el Lluc li posés les banyes, però aquestes coses mai se sabien. Conduïa per inèrcia, alterada d’aquella manera no l’hauria d’haver agafat, però bé, l’estupidesa humana estava confirmada feia temps, a veure, Terminal 1, pàrking, segona planta, tiquet, blablabla... ja havia aparcat, l’estómac girat, ho estava passant francament malament, va sortir del cotxe i es dirigí cap a dins.\nQuin bar deuria ser? Decidí passar pel d’arribades, on tantes vegades l’esperava després d’un viatge, i si no, aniria cap a l’altre. Hi havia molta gent, la rutina de cada dia, suposava; quasi tothom il·lusionat pel rencontre amb gent estimada, una versió reduïda de Love Actually. Bon exemple! tenint en compte la situació. En passar per darrera la pantalla d’informació, va mirar cap al bar central, cercant per les taules, i eren allà, en Lluc i la Laura, ell d’esquena, ella de cara. Mentre s’apropava, les galtes vermelles li cremaven de vergonya, i no sabia perquè, també li suaven les mans, i llavors la Laura alçà la mirada i la va veure, primer es va sorprendre, però llavors la mirà desafiant i aixecant-se, es tirà endavant cap al Lluc i li feu un petó als llavis. “Què puta!” Va pensar la Berta, quedà petrificada, allà al mig, dempeus entre la gent que l’esquivava per totes bandes, observant la traïció. Els ulls aturaven les llàgrimes i li enterbolien la mirada, es volia girar, marxar, però el cos no reaccionava, llavors el Lluc s’enretirà cap enrere sorprès, obrint els braços.\n– Però, què fots tia? – es passà l’anvers de la mà per la boca per esborrar el petó – estàs boja???\nEn aquell instant, la Laura mirà cap a la Berta i en Lluc li seguí la mirada, en tombar-se i veure-la dreta al mig del hall, la cara se li desencaixà, una barreja de sorpresa i por el posseí; es girà i anà directe cap a la Berta, qui no havia pogut retenir una llàgrima que baixava lentament per la galta esperant que la seguissin les demés, amb el primer sanglot que alliberés aquell nus de la gola.\nNo entenia res, allò era el final, o no, passaven tantes coses pel seu cap, que no sabia què decidir, sentia que estava en una altra realitat, no veia a la gent, només al Lluc, caminant decidit amb aquella mirada trencada i dòcil, mostrant als ulls el dolor que veia en els d’ella, no era neguit, estava patint per la Berta, i per fi arribà on era i l’abraçà molt fort, igual que ella a ell, rodejant-lo i prement-lo per sentir-lo seu una vegada més. Van passar segons, o minuts, massa poc pel seu voler, llavors ell s’enretirà i li agafà la cara entre les mans.\n– Berta, no ploris, escolta, no hi ha res entre nosaltres, no sé perquè ha fet això, em creus oi? – semblava sincer.\n– Sí, suposo, però has dit que anaves amb el Joel i l’Isidre, i...\n– És que hi vaig amb ells només, i tu què hi fas aquí?\n– T’has deixat l’Ipod a casa, i ella t’ha enviat un missatge – traient el mòbil li donà i ell el llegí, contrariat – i no sé, he vingut...\n– Si, he trucat a la feina, perquè li donessin un Ipod als altres amb una còpia de la targeta, no tenia temps d'anar a casa teva, i li he demanat a la Laura que t’avisés, que ja et trucaria quan tingués mòbil, però s’ha presentat ella fa uns minuts i, bé... no tinc més explicació, estic tant sorprès com tu.\n– Així, tu i ella, no...\n– Què va! Berta, t’estimo a tu, i molt, ni t’ho imagines, sento el què ha passat – li feu un petó prement-li els llavis àvidament.\n– Ostres, ho he passat fatal...\n– Jo també, em sap greu, de veritat... vine – l’agafà de la mà – anem cap allà a parlar, hi he deixat la maleta.\nEn girar-se, l’altre ja no hi era, havia desaparegut. Millor. S’assegueren a la taula agafats de les mans, repetint el que ja s’havien explicat, veient que tot havia estat un malentès provocat per la Laura.\nLa Berta, ara més calmada, es sentia malament per la reacció que havia tingut a casa, no hauria d’haver desconfiat d’ell tan ràpid, el seu passat no havia d’influir d’aquella manera en el present, però l'estimava tant, que havia perdut els papers.\nEl mirava embadalida.\n– Escolta, ja que ets aquí, perquè no vens amb mi? De dia seré a la convenció, però a partir de mitja tarda, podrem gaudir de París plegats, què me’n dius?\n– Ostres! Seria genial! però no porto roba, ni passaport... i la Llibreria? No puc deixar a la Dolors sola una setmana.\n– Ja, bé, era una idea, perquè em controlessis, ja veus l’atracció que provoco en les dones... jajaja...– la mirà alçant una cella i mofant-se d’ella.\n– Tu riu, però amb aquella, millor que no m’hi trobi... si no vol que la deixi calva...\n– Feia broma, perdona...\n– Ja... El que sí podria fer és venir dijous a la tarda i hi passem el cap de setmana, t’aniria bé?\n– Ok, fet!...\n– Apa, anem.\nEs van aixecar i la Berta l’acompanyà fins a la porta d’embarcament on l’esperaven els altres dos. En deixar-se anar de la mà, el Lluc la va rodejar per la cintura i la va atraure cap a ell, ella pujà les mans fins al seu clatell i mirant-se fixament, s’aproparen unint els llavis, en un bes dolç i càlid, desitjant que no s’acabés, però la noia de l’altaveu, feia l’últim avís per embarcar cap a Charles de Gaulle; a desgana, es van separar, un últim petó ràpid i entregant el bitllet, el Lluc travessà la porta, la saludà a través del vidre i desaparegué cap al passadís d’embarcament. Ella restà un minut allà i marxà cap al cotxe.\nUn cop a la llibreria, asseguda darrera el mostrador, va reconstruir mentalment tot el que havia passat aquell matí, encara no se’n sabia avenir, amb ho contenta que s’havia llevat, i com li havien esgarrat el dia, ara estava bé, la reacció del Lluc li havia agradat i sorprès, i reafirmat el que sentia, si abans ja n’estava segura, ara encara més, i desitjava tornar a estar amb ell. Des de que es coneixien no sabia què era la soledat, anaven junts a tot arreu, i la sensació de voler-lo i sentir-se volguda la confiava a ser ella mateixa i gaudir de cada present al seu costat.\nDringà la campaneta de la porta, era una nova clienta, mentre triava llibres, la Berta va començar a marcar els que acabaven de rebre de l'editorial. De sobte, sonà el mòbil, era un whatsapp amb una foto de la Tour Eiffel: “T’estimo”.\nDedicat a la @patilainz la meva follower núm. 150... espero que t’agradi...\nTema: AMOR. Paraules: Passió, tendresa, viatge, fantasia, enveja, rutina, traïció, por, final i soledat. ;-)\nEtiquetes de comentaris: Amor CATALÀ Enamorada Escrit


Alberto Coto, l'heptacampió del món en càlcul mental i rècord Guiness visita Almussafes - Diari Valencià\nPortada » Actualitat » Alberto Coto, l’heptacampió del món en càlcul mental i rècord Guiness visita Almussafes\nUn total de 500 estudiants de l’IES Almussafes aprenen els secrets matemàtics que aplica este espanyol, conegut com “la calculadora humana”\nEl Departament de Matemàtiques del centre educatiu ha organitzat les dos conferències, impartides en la sala d’actes del Centre Cultural\nEl matemàtic asturià, Alberto Coto García és, sens dubte, la persona més ràpida del món fent càlculs mentals. Així ho demostren els seus Rècords Guiness, els seus set títols de campió mundial, aconseguits en 2004 i 2010, i les seues tres medalles (dos ors i una plata) en l’Olimpíada de l’Esport Mental, celebrada a Istanbul fa ara una dècada. Precisament, un total de 500 estudiants d’educació secundària i també de Batxillerat de l’IES Almussafes han pogut enriquir-se de la seua rapidesa i mestria mental este mateix matí en el Centre Cultural d’Almussafes, gràcies a la iniciativa convocada des del Departament de Matemàtiques del propi centre educatiu.\nUna pissarra blanca en el centre de l’escenari i les operacions matemàtiques realitzades sobre la mateixa han servit perquè Alberto Coto, que té un quocient intel·lectual 156 en l’escala Stanford-Binet, mostrara el seu gran potencial en càlcul mental, als 500 alumnes presents en les dos demostracions públiques i amb un clar component pedagògic, impartides a Almussafes.\nAgilitat, rapidesa i precisió són termes estretament units a este matemàtic espanyol que, amb tan sols 5 anys, va aprendre a comptar amb la finalitat de véncer els seus germans majors en les partides de cartes. “Per al meu, els números sempre van ser els joguets de la meua infància”, ha explicat als estudiants que, hui dimarts 17 d’abril, han disfrutat dels seus coneixements.\nEncara que els seus estudis universitaris es van encaminar, en un primer moment, cap al món de l’Economia, passant per la Facultat d’Empresarials i llicenciant-se en Ciències del Treball, molt prompte este súper comptable va encaminar es va especialitzar en Matemàtiques, convertint-se en un expert en el camp de la Criptologia.\nDe fet, l’habilitat d’Alberto Coto per al càlcul part d’una base innata i a mitjan anys 90, va descobrir que la seua extraordinària habilitat anava més enllà del que haguera imaginat. En aquell moment va veure com un concursant de televisió enlluernava fent una multiplicació que ell realitzava en la quarta part de temps. Des d’eixe moment va passar a documentar-se sobre el tema, descobrint que la seua velocitat de càlcul superava a la de calculistes famosos haguts durant els segles XIX i XX.\nDurant els últims anys s’ha dedicat a perfeccionar amb tècniques la seua habilitat, aconseguint tindre un ampli repertori, i passant des de llavors per nombrosos programes de televisió nacionals i internacionals, enlluernant amb demostracions úniques que no passen desapercebudes per a l’espectador i que l’han convertit en una presència mediàtica sense parangó.\nDe fet, la seua carrera com a calculista va començar en 1998, després d’aconseguir el primer premi en el programa de televisió espanyola ¿Qué apostamos?. Tan sols un any després, es va alçar amb el primer rècord Guinness, desenrotllant una meteòrica carrera que li ha portat a participar en platós de televisió de tot el món, així com a impartir conferències en els més selectes col·legis, universitats i també per al món empresarial.\nEs va proclamar doble campió del món de càlcul en el Festival celebrat en Annaberg-Buchholz (Alemanya), a l’octubre de 2004.\nHa arribat a establir Rècords Guinness fins en 14 ocasions en sumes, multiplicacions, arrels quadrades i dates de calendari, convertint-se en el calculista mental que més triomfs ha conquistat: 9 (set mundials i dos olímpics), així com altres dos medalles de plata i tres de bronze en estos tornejos internacionals


De regió a república : 125 anys de les Bases de Manresa\nJunyent i Torras, Valentí, 1960-\nDebat de remembrança del 125è aniversari de les Bases de Manresa. S'analitza com fa 125 anys es parlava d'una Constitució regional i ara es parla de la Constitució d'una República.\nBases de Manresa Catalunya Constitució Independència Nacionalisme català\nHoritzó 2020 : el projecte del catalanisme polític en l'horitzó de la integració política europea. 5\nLlimona i Balcells, Joaquim\nL'aposta per a una major integració política de la Unió Europea també implica repensar el projecte del catalanisme polític com a eix vertebrador d'un model de societat basat en el progrés social i econòmic. Per a aquesta renovació cal coratge…\nCatalunya Independència Unió Europea\nHoritzó 2020 : el projecte del catalanisme polític en l'horitzó de la integració política europea. 3\nIceta, Miquel, 1960-\nLlorente, Ignasi, 1973-\nTercera taula rodona sobre el futur del catalanisme polític en l'horitzó de l'Europa 2020, en la que participen Miquel Iceta, Ignasi Llorente i Vicenç Villatoro, que pretenia promoure el debat i la reflexió al voltant de la renovació i la…\nDiàlegs sobre la independència\nLópez Bofill, Hèctor, 1973-\nBuch, Roger, 1970-\nTaula rodona sobre la independència de Catalunya amb Héctor López Bofill, Patricia Gabancho i Roger Buch\nEl debat encarna diferents posicions, des dels independentistes fins als partidaris de la no secessió, passant per d'altres que apunten que és necessari el referèndum, sense tenir clar cap on cal anar. Els conferenciants conversen sobre els…\nCuixart, Jordi, 1975-\nMartínez i Castells, Àngels\nSànchez i Picanyol, Jordi\nAssemblea de Parlamentaris fou el nom que va rebre un conjunt de diputats i senadors que s'ajuntaren en diverses ocasions en reunions a Barcelona i Madrid entre el juliol i l'octubre de 1917. El 1917 l'estat espanyol vivia tres crisis simultànies:…\nIndependent i sostenible\nCom serà la governança mediambiental en la nova república?. Quina serà l'estratègia i el model energètic de país?. Com s’abordarà la sostenibilitat en el nou Estat propi?. Quines seran les prioritats en la gestió d'infraestructures del…\nAspectes ambientals Catalunya Desenvolupament sostenible Independència Medi ambient Política ambiental República\nDomingo García-Milà, Jordi\nDebat sobre sí el referèndum per la independència de Catalunya hauria de servir per debatre i divulgar les idees fonamentals del què ha de ser la construcció d'un nou estat de la mediterrània i d'una constitució moderna que sintonitzi amb les…


15 octubre, 2014 sinnombre MITES NACIONALISTES / MITOLÓGICAS Deja un comentario\nManel Valls, primer ministro francés\nLa futura macroregió proposada pel govern de París amb capital a Tolosa ja no esmentaria “Roussillon” en el nom, sinó Languedoc\nDe moment només és una proposta dels batlles de Montpeller i Narbona, Philippe Saurel i Didier Mouly, amb el beneplàcit de l’Ajuntament de Tolosa del Llenguadoc. La futura macroregió on estaria inclosa la Catalunya Nord, amb capital a Tolosa del Llenguadoc, s’hauria d’anomenar Languedoc. Desapareixeria així qualsevol esment a la identitat territorial catalana dins l’Estat francès. La macroregió proposada pel govern de París integrarà les actualment existents del Midi-Pyrénées i Languedoc-Roussillon. La proposta dels alcaldes de les ciutats occitanes encara no ha estat aprovada pel ministeri de l’Interior francès, que és qui té el poder de decisió en aquesta matèria.\nLas diócesis francesas en 1789\nPrevious Post: FELICITACIONES a DOLÇA CATALUNYA: 7 MILLONES de VISITAS en un AÑO\nNext Post: Dites: Com eren els catalans del segle XIX, segons Joan Cortada (1859)