DESSALADORA DE L'ÀREA METROPOLITANA DE BARCELONA (EL PRAT DE LLOBREGAT)\nDESSALADORA DE L'ÀREA METROPOLITANA DE BARCELONA (EL PRAT DE LLOBREGAT) (2006)\nEl 2006 s’adjudica l’execució del projecte i les obres de la dessaladora de l’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB). Càlculs preliminars de l’Agència Catalana de l’Aigua (ACA) preveuen que l’entrada en servei de la dessaladora gairebé no afectarà el preu final dels consumidors de l’aigua de l’AMB. D’altra banda, es preveu que aquesta nova infraestructura juntament amb la resta d’actuacions previstes per a incrementar el subministrament d’aigua a l’AMB permetran reduir el volum d’aigua que es transvasa del riu Ter cap a l’AMB de 180-190 hm3/any a 130-140 hm3/any.\nL’any 2005, l’Agència Catalana de l’Aigua (ACA) va presentar un pla alternatiu a la interconnexió de xarxes que preveia el PLA HIDROLÒGIC NACIONAL (PHN) [2004:140], a nivell de l’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB), amb el qual volia incrementar els recursos de l’AMB i millorar la qualitat de l’aigua per complir les directives comunitàries.\nEntre els projectes previstos pel pla alternatiu, el 2005 es va presentar el projecte de la dessaladora de l’AMB, una de les obres consensuades entre la Generalitat i el govern de l’Estat com a alternativa al projecte de transvasament de l’Ebre. El Departament de Medi Ambient i Habitatge (DMAH) va anunciar que s’ubicaria en uns terrenys annexos a la depuradora d’aigües residuals del Baix Llobregat. Aquesta dessaladora i la de Blanes havien d’aportar una setena part del cabal que es consumia a l’AMB per a evitar la sobreexplotació del Ter. Tot i així, segons el projecte previst, la dessaladora podria aportar quasi una tercera part del consum dels municipis de l’AMB servits per Aigües de Barcelona (Agbar). Això va suscitar les crítiques de les companyies subministradores, ja que aquest fet repercutiria en les tarifes. Malgrat tot, el projecte es va publicar al Butlletí Oficial de l’Estat (BOE).\nEs convoca el concurs per a adjudicar les obres de la dessaladora de l’AMB\nEl març de 2006, Salvador Milà (Iniciativa per Catalunya-Verds, ICV), conseller del DMAH, va convocar el concurs per a adjudicar la construcció de la dessaladora del Baix Llobregat. L’execució del projecte i les obres es van adjudicar al desembre a la Unió Temporal d’Empreses (UTE) formada per Agbar, Dragados i Dégrémont (Suez).\nLa dessaladora de l’AMB seria la més gran d’Europa en termes de volum d’aigua tractat (produiria el 15% del consum domèstic d’aigua a tot Catalunya). El seu objectiu principal era millorar la qualitat i la garantia de subministrament a l’AMB (incrementaria un 24%) i reservar cabals per als rius. Es preveia connectar-la a la Central Distribuïdora de la Fontsanta, a Sant Joan Despí, per reforçar l’abastament regional amb les connexions previstes amb la planta potabilitzadora d’Abrera, la central distribuïdora de la Trinitat i la xarxa d’Aigües de Barcelona (Agbar).\nDel pressupost total (238 MEUR), un 75% procedirien dels Fons de Cohesió de la Unió Europea (UE) i la resta d’Aigües Ter-Llobregat (ATLL), que gestionaria la planta i la inversió amb la venda d’aigua a les companyies subministradores.\nActuacions per a minimitzar l’impacte ambiental\nAl març, el DMAH va anunciar que la declaració d’impacte ambiental (DIA) de la dessaladora preveia, entre altres, l’adquisició de terrenys adjacents per declarar-los zona d’especial protecció d’aus (ZEPA).\nLa planta no incorporaria cap font pròpia de generació d’energia renovable per cobrir el consum que requeria (35 MW, un 30% més que la requerida per traslladar l’aigua des d’un altre indret) i estaria connectada a la xarxa d’alta tensió de 200.000 volts. Jaume Solà, gerent de l’entitat de Medi Ambient de l’AMB, preveia que això es traduiria en un cost de 0,35-0,40 €/m3, davant dels 0,25 que costaven llavors l’obtenció i el tractament que realitzava l’ATLL. Segons càlculs preliminars de l’ACA, publicats al març, l’entrada en servei de la dessaladora gairebé no afectaria el preu final que pagaven els consumidors de l’aigua de l’AMB, que llavors era d’uns 1,15 €/m3, ja que pagarien una quantitat mitjana al marge de l’origen de l’aigua. Malgrat tot, a l’octubre, Àngel Simó, conseller delegat d’Agbar, volia apujar el preu de l’aigua abans de 2009 per cobrir les inversions de l’obra. ATLL, responsable de pujar les tarifes, va respondre que el preu de l’aigua només apujaria per poder financiar el 25% de les obres, finançat amb diners d’ATLL.\nContext d’abastament a l’AMB\nAl maig, la Generalitat preveia que l’aplicació de la Directiva marc de l’aigua de la Unió Europea (UE), que defensava l’homologació de les tarifes per fomentar-ne el consum responsable, triplicaria el preu de l’aigua en deu anys. En aquells moments, a l’AMB el metre cúbic d’aigua es pagava a poc més d’1 € (francesos i alemanys en pagaven uns 3,5 de mitjana). El cost dels tractaments per a reduir la salinitat de l’aigua o descontaminar-la amb nitrats era d’uns 4,5 €/m3.\nAl juny, Francesc Baltasar (ICV), nou conseller del DMAH, va plantejar reduir a 130-140 hm3/any el volum d’aigua que es transvasava des de l’embassament de Sau, al riu Ter, cap a l’AMB (180-190 hm3/any), amb l’entrada en servei de la dessaladora del Llobregat i la resta d’actuacions previstes per a incrementar el subministrament d’aigua a l’AMB (ampliació de la dessaladora de la Tordera, increment dels aprofitaments de les aigües subterrànies de la conca del riu Besòs, etc.).\nA l’octubre, Baltasar va inaugurar les obres realitzades per a millorar l’abastament d’aigua potable a Barcelona, el Vallès i el Maresme, que incloïen alguns trams de la nova canonada que serviria per a desdoblar la conducció que anava des de la planta del Ter fins a la de la Trinitat, i també la millora de la xarxa d’abastament fins a Granollers i Montmeló. Es preveia que quan s’acabessin les obres la instal•lació abastaria 4,5 milions de persones.\nDessaladora de Blanes\nA final d’octubre, la dessaladora de Blanes va quedar fora de servei a causa d’un fort temporal marítim. Durant l’aturada d’uns quinze dies, el subministrament d’aigua potable als catorze municipis del Maresme i del Baix Empordà afectats es va realitzar amb cabals de l’aqüífer de la Tordera.\nL’alcalde de Blanes, Josep Marigó (Partit dels Socialistes de Catalunya, PSC), va afirmar que amb els temporals que hi havia a la població, el millor que es podia fer era retirar les instal•lacions del delta, tal com ja va demanar quan era el cap de l’oposició. L’any 2002, tots els partits menys Convergència i Unió (CiU) ja van advertir que hi hauria problemes amb la instal•lació elèctrica a causa dels temporals.\nAl març, Milà va anunciar que les obres de construcció de la dessaladora del Prat de Llobregat s’iniciarien el gener de 2007 i que s’inauguraria el gener de 2009.


Pere Alcober: "Barcelona pot liderar les polítiques de sostenibilitat a Europa. Però cal donar exemple" - RÀDIO COMERÇ\nPere Alcober: “Barcelona pot liderar les polítiques de sostenibilitat a Europa. Però cal donar exemple”\nPere Alcober va ser regidor de l’Ajuntament de Barcelona a partir de 1995 i fins al 2007, després de molts anys de treballar al mateix Ajuntament en àmbits molt diversos. L’entrevistem al Meeting Point Creu Coberta, espai provisional i estudi futur de Ràdio Comerç, des d’on analitza la ciutat des del seu punt de vista. Creu que Barcelona pot avançar a ritmes diversos, “no només amb grans esdeveniments que vertebrin la ciutat, si no també amb la gestió del dia a dia i les polítiques que s’hi apliquen”, i és en aquest àmbit on creu que “Barcelona és un referent”, i pot liferar les polítiques de sostenibilitat que avui són necessàries, però “sempre donant exemple de bones pràctiques”.\nCom a antic regidor d’esports i responsable també de l’Institut Municipal de Mercats explica que tan els esports com el comerç són sectors fonamentals de la vida ciutadana, i que sempre han estat exemples d’una forma de ser de Barcelona i de projectar-se al món. A més, també és crític amb alguns polítics que es defensen com a activistes. “Nosaltres, que el 79 proveniem de les associacions i entitats, també havíem estat activistes”. Però segons Alcobert no és el mateix que haver de gestionar una ciutat com Barcelona.


Títol V | ENTRECANCELAS\nDe les prestacions de l’Administració\nDe l’assistència sanitària\nPrincipis de l’assistència sanitària penitenciària\n1. L’assistència sanitària a l’àmbit penitenciari, que ha de tenir un caràcter integral, amb una orientació biopsicosocial que contempli tant la prevenció i promoció de la salut de la població reclusa general com la curació i rehabilitació dels malalts, haurà d’integrar els recursos d’atenció primària, especialitzada, hospitalària i sociosanitària que siguin necessaris per garantir una continuïtat assistencial a interns/es i alliberats/ades condicionals.\n2. Els programes i recursos preventius, així com els tractaments curatius i rehabilitadors que s’apliquin als/a les interns/es hauran d’ésser equivalents als dispensats al conjunt de la població.\nL’assistència sanitària dels/de les interns/es ingressats/ades en centres penitenciaris i dels alliberats/ades condicionals es realitzarà preferentment mitjançant la xarxa sanitària d’utilització pública depenent del departament competent en matèria de salut, tant pel que fa a l’atenció primària, l’especialitzada, l’hospitalària i la sociosanitària, com les prestacions farmacèutiques i altres prestacions medicosanitàries complementàries en matèria de salut bucodental, òptica, pròtesis i ortesis.\n1. El programa de salut penitenciària serà el marc de referència de totes les activitats i prestacions sanitàries i assistencials que es duran a terme en els centres penitenciaris, incloent-hi les competències en matèria de salut pública, i s’haurà de revisar i actualitzar amb caràcter anual.\n2. Aquest programa de salut penitenciària serà elaborat i implementat per l’entitat pública gestora de la sanitat penitenciària, dependent del departament competent en matèria de salut.\n1. L’entitat pública gestora de la sanitat penitenciària serà l’encarregada de definir les necessitats de formació del personal sanitari que presti serveis als establiments penitenciaris, i en gestionarà la implementació.\n2. Anualment, caldrà definir els cursos de formació que s’impartiran al personal sanitari, en especial els relacionats amb la formació obligatòria prèvia a la incorporació al seu lloc de treball.\n1. Els serveis sanitaris dels centres penitenciaris s’organitzaran sota la direcció d’un/a coordinador/a de l’àrea sanitària, que serà el/la responsable d’organitzar, dirigir i supervisar totes les actuacions generals i de l’activitat diària dels/de les professionals sanitaris/àries de l’establiment. També hi podrà haver un/a cap d’Infermeria, que actuarà sota la direcció del/de la coordinador/a de l’àrea sanitària, que serà el/la responsable de la direcció del personal d’infermeria i auxiliar d’infermeria destinat a l’establiment, i que supervisarà la qualitat de les tasques d’infermeria i l’adequada utilització dels recursos sanitaris del centre penitenciari en l’àmbit propi de les seves competències.\n2. Els professionals dels serveis sanitaris dels centres penitenciaris dependran orgànicament de l’entitat pública gestora de la sanitat penitenciària, i funcionalment d’aquesta i de la direcció del centre penitenciari al qual estiguin adscrits en cada moment.\n3. L’entitat pública gestora de la sanitat penitenciària determinarà els torns i horaris d’atenció en consulta, ordinària i programada, així com els d’atenció d’urgències, mitjançant guàrdies de presència física o de localització, als efectes de garantir una atenció mèdica i sanitària continuada de la població reclusa.\n1. L’assistència primària dels/de les interns/es dels centres penitenciaris s’haurà de dispensar preferentment mitjançant la xarxa sanitària d’utilització pública dependent del departament competent en matèria de salut, i gestionat per l’entitat pública gestora de la sanitat penitenciària.\n2. Les dependències i les instal·lacions dels centres penitenciaris hauran de reunir les condicions arquitectòniques i de funcionalitat que determinin les autoritats sanitàries per poder executar els diferents programes d’atenció sanitària.\n3. En tot cas, les unitats de separació interior dels centres penitenciaris comptaran amb els espais destinats a les consultes d’assistència primària necessàries, les quals hauran d’estar equipades amb el mobiliari i el material sanitari necessari per poder prestar una assistència mèdica i sanitària adequada a la població reclusa.\nProfessionals d’assistència primària\n1. L’entitat pública gestora de la sanitat penitenciària determinarà, en funció del volum i de les característiques dels/de les interns/es que s’hagi d’atendre i de la tipologia del centre, el nombre i el tipus de professionals d’assistència primària que desenvoluparan la seva tasca a l’interior dels establiments.\n2. En tot cas, l’assistència primària que es presti en els centres penitenciaris es durà a terme, com a mínim, amb els següents professionals: metges/esses de família, ajudants/es tècnics/ques sanitaris/àries diplomats/ades en infermeria, i auxiliars d’infermeria. En aquells centres, unitats o seccions on hi hagi dones, es comptarà també amb l’assistència ginecològica i, si hi conviuen nens, amb l’assistència pediàtrica oportuna.\n1. El personal mèdic que presti els seus serveis als centres penitenciaris tindrà, amb caràcter general, les funcions que en el marc de la prestació de l’assistència sanitària, de la prevenció de la malaltia i de la promoció de la salut se’n derivin de la normativa reguladora de les professions sanitàries. També hauran de dur a terme aquelles actuacions que l’ordenament penitenciari vigent determini en el marc de la prestació d’assistència sanitària a la població reclusa i aquelles altres que li siguin requerides per part dels òrgans administratius i judicials competents.\n2. D’acord amb la seva titulació, capacitació i formació, el personal diplomat i auxiliar d’infermeria que presti els seus serveis als centres penitenciaris tindrà les funcions pròpies derivades de la normativa reguladora de les professions sanitàries, i col·laborarà en l’aplicació de les mesures preventives, curatives, de rehabilitació i de suport, si escau, amb els/les professionals de l’equip mèdic de l’establiment.\nL’assistència sanitària especialitzada adreçada a la població reclusa dels centres penitenciaris s’assegurarà mitjançant els diferents recursos de la xarxa sanitària d’utilització pública depenent del departament competent en matèria de salut, i l’entitat gestora de la sanitat penitenciària durà a terme la coordinació dels recursos especialitzats assignats.\n1. D’acord amb les necessitats que es detectin, a fi d’evitar l’excarceració dels/de les interns/es, s’haurà de procurar l’organització a l’interior dels establiments d’aquelles consultes d’especialitats mèdiques que tinguin major demanda.\n2. L’assistència en salut mental dels/de les interns/es s’haurà de dispensar preferentment a través dels mitjans, propis o concertats, de la xarxa sanitària d’utilització pública, i comprendrà els nivells assistencials que en cada moment es determinin a la normativa vigent.\n3. Els/Les interns/es podran sol·licitar al seu càrrec els serveis mèdics privats de professionals aliens, tant d’atenció primària com d’especialistes, excepte que raons de seguretat facin aconsellable limitar aquest dret.\n1. Els/Les interns/es tenen dret a les prestacions farmacèutiques que es derivin de la seva assistència sanitària i dels programes i protocols que s’estableixin per a la promoció i prevenció de la salut, mitjançant els serveis de farmàcia que s’organitzaran i es gestionaran d’acord amb les previsions que determini en cada moment l’autoritat competent en matèria d’ordenació farmacèutica, respectant en tot cas l’ordenament jurídic vigent, i que actuaran sota la direcció, supervisió i coordinació de l’entitat pública gestora de la sanitat penitenciària.\nL’entitat pública gestora de la sanitat penitenciària, mitjançant els centres hospitalaris propis o concertats de la xarxa hospitalària d’utilització pública dependents del departament competent en matèria de salut, haurà de dur a terme les gestions oportunes per que els/les interns/es que ho necessitin rebin l’atenció i el tractament hospitalari que el seu estat de salut requereixi.\n2. El/La metge/essa de l’establiment haurà de sol·licitar la sortida hospitalària amb caràcter urgent al/a la director/a del centre penitenciari, fent constar si és necessari que es dugui a terme amb ambulància i/o personal sanitari durant el trasllat.\n3. La sortida de la persona interna sempre haurà d’anar acompanyada d’un informe mèdic de derivació, elaborat pel professional mèdic que l’hagi atès, sens perjudici, si escau, que aquest es posi en contacte amb el servei d’urgències de l’hospital de referència. Igualment, en els casos greus, el/la metge/essa realitzarà un seguiment acurat de l’evolució de la salut de la persona interna mentre sigui atès pel servei d’urgències, informant puntualment el/la director/a.\n2. L’ingrés d’un/a malalt/a en un recurs sociosanitari requerirà prèviament una sol·licitud d’ingrés, que haurà d’anar acompanyada de la informació mèdica i social més rellevant sobre el cas, per tal que l’equip multidisciplinari del recurs pugui valorar si el/la pacient reuneix els criteris d’ingrés en el recurs.\n3. També podran ser derivats als recursos sociosanitaris existents de titularitat pública aquells/es interns/es que per raó de la seva dependència a substàncies alcohòliques, drogues tòxiques, estupefaents, psicotròpiques o altres d’anàloga naturalesa, requereixin el seguiment d’un programa de tractament específic.\n1. Els/Les interns/es que gaudeixin del règim de vida obert rebran l’assistència sanitària i sociosanitària que necessitin per mitjà de la xarxa sanitària i sociosanitària d’utilització pública. L’entitat pública gestora de la sanitat penitenciària realitzarà la coordinació d’aquesta prestació sanitària, la qual, amb la finalitat de mantenir la continuïtat assistencial, realitzarà les gestions que siguin oportunes amb els serveis mèdics de l’establiment i, si s’escau, amb els/les treballadors/es socials que coneguin la persona interna.\n2. Els serveis sanitaris de l’establiment dispensaran als/a les interns/es els medicaments que aquests tinguin pautats fins que sigui atès pel recurs sanitari o sociosanitari extrapenitenciari, fent un seguiment periòdic de l’estat de salut i del compliment que realitzin de les prescripcions mèdiques.\n1. Tots els/les interns/es hauran de tenir oberta una història clínica, que s’obrirà en el moment del seu ingrés en un centre penitenciari, i que acompanyarà la persona interna si s’efectua un trasllat a un altre centre o establiment.\n3. La història clínica serà l’instrument bàsic que recollirà les dades relatives al procés assistencial de cada malalt/a.\n4. En el marc de la intervenció assistencial, sens perjudici dels drets que, d’acord amb l’ordenament vigent assisteixen els/les pacients, els/les interns/es tindran dret a ésser informats i a conèixer tota la informació relativa a la seva salut, la qual haurà de ser verídica i s’haurà de transmetre en termes adequats i comprensibles en funció de les circumstàncies que presentin. Això no obstant, caldrà respectar la seva voluntat de no ésser informat/ada.\n5. Igualment, qualsevol intervenció en l’àmbit de la salut requerirà que l’intern/a hagi atorgat el seu consentiment específic i lliure, el qual es podrà revocar en qualsevol moment, i que hagi estat informat/ada en els termes establerts a l’apartat anterior i amb els requisits previstos a la normativa vigent.\n6. Quant a la definició i tractament de la història clínica, el contingut, usos i conservació d’aquesta, així com del dret dels/de les interns/es a la informació i accés al seu historial clínic, confidencialitat de les dades i el consentiment informat caldrà tenir en compte, amb caràcter general, les previsions contingudes a la legislació sobre els drets d’informació concernents a la salut, l’autonomia del pacient i la documentació clínica i a la normativa vigent en matèria de protecció de dades de caràcter personal i, singularment, les referides a la protecció de dades de caràcter mèdic i sanitari.\n1. Tot/a intern/a tindrà dret que es faciliti als seus familiars, representants legals o persones que hi estiguin vinculades la informació assistencial d’acord amb les previsions contingudes a la normativa relativa als drets d’informació concernents a la salut, l’autonomia del pacient i la documentació clínica.\n1. La població penitenciària no podrà ser objecte d’investigacions mèdiques més que en els casos i amb les mateixes garanties que les persones en llibertat, i sempre i quan es pugui esperar un benefici directe i significatiu per a la seva salut.\n2. Els principis ètics en matèria d’investigació sobre els éssers humans s’hauran d’aplicar de manera estricta i, en particular, pel que fa al consentiment informat i a la confidencialitat. Tota investigació duta a terme a la presó haurà d’estar sotmesa al dictamen previ favorable d’un comitè ètic d’investigació clínica degudament acreditat pel departament competent en matèria de salut. Així mateix, i quan es tracti d’una investigació clínica amb medicaments o productes sanitaris, haurà de comptar amb l’autorització corresponent atorgada per l’autoritat sanitària competent d’acord amb el que s’estableix en la normativa que regula aquest tipus d’investigació.\nSistemes d’informació sanitària i epidemiològica\nEls serveis sanitaris hauran de disposar de sistemes d’informació sanitària i de vigilància epidemiològica que els permetin saber quines són les malalties prevalents entre la població reclusa i els grups de major risc amb la finalitat d’adequar els sistemes i l’assistència a les necessitats reals detectades. En tot cas, els/les interns/es hauran d’estar informats de l’existència dels estudis epidemiològics que els afectin que es duguin a terme a l’establiment on romanguin ingressats.\n1. Per garantir la prevenció i la promoció de la salut en els centres penitenciaris, d’acord amb el que disposi l’ordenament jurídic vigent, s’haurà de vetllar pel compliment de les normes de netedat i higiene que coordinadament determinin el centre directiu i l’entitat pública gestora de la sanitat penitenciària.\n2. Els serveis sanitaris de l’establiment organitzaran i supervisaran les inspeccions que s’hagin de dur a terme de les diverses instal·lacions del centre, així com també aquelles actuacions periòdiques que es determinin quant a la desinfecció, desratització i desinsectació de l’establiment.\n1. Els serveis sanitaris de l’establiment controlaran que l’alimentació dels/de les interns/es sigui equilibrada, que respongui a criteris adients de nutrició i que s’ajusti, en tot cas, a les exigències dietètiques de la població reclusa i a les especificitats de salut i que en respecti les conviccions personals i religioses.\n2. Serà objecte de supervisió específica per part dels serveis mèdics de l’establiment l’alimentació dels malalts, així com la dels menors que, d’acord amb la legislació penitenciària, convisquin amb les seves mares.\nDe l’educació als centres penitenciaris\n1. Els departaments competents en matèria d’execució penal i d’educació, des de la perspectiva de la formació integral de la persona, hauran de garantir l’accés de les persones internades als establiments penitenciaris als programes formatius, tant reglats com no reglats, de conformitat amb el sistema oficial d’educació.\n2. Les activitats educatives i culturals que s’organitzin als establiments s’ajustaran, en la mesura del que sigui possible, a la legislació vigent en matèria de formació d’adults a Catalunya, de manera que la població interna pugui obtenir les titulacions corresponents.\n3. Correspondrà al departament competent en matèria d’execució penal vetllar perquè les persones ingressades en establiments penitenciaris tinguin accés als ensenyaments que els corresponguin d’acord amb el grau d’instrucció i a les necessitats educatives que presentin, i en especial, els/les analfabets/es, els/les joves i els/les estrangers/es.\n4. També s’hauran de tenir en compte les necessitats educatives i formatives dels/de les menors que, d’acord amb la normativa vigent, convisquin amb les seves mares als centres penitenciaris.\nFormació professional i per a l’ocupació\n1. Als efectes de facilitar la reinserció social i professional dels/de les interns/es, d’acord amb allò que disposi l’ordenament jurídic vigent, es promourà i fomentarà els ensenyaments de formació professional específica, la qual s’ordenarà en els cicles formatius de formació professional que resultin més adients en funció del perfil sociològic d’aquells/es i de l’entorn socioeconòmic de cada centre on es desenvolupin aquests ensenyaments.\n2. Pel que fa als crèdits de formació pràctica de l’esmentada formació, es podran portar a terme als centres de treball gestionats pel Centre d’Iniciatives per a la Reinserció, mitjançant els convenis que aquesta empresa pública adscrita al Departament de Justícia pugui establir amb el departament competent en matèria d’educació.\n3. Igualment, correspondrà al Centre d’Iniciatives per a la Reinserció, el foment i el desenvolupament de tots aquells projectes i programes de garantia social, de formació per a l’ocupació o experiències assimilades que puguin promoure les administracions amb competències en matèria sociolaboral.\nObligacions del departament competent en matèria d’execució penal\nAl departament competent en matèria d’execució penal li correspon la titularitat dels establiments penitenciaris i, per tant, de les seves dependències i equipaments. En aquest sentit:\na) Haurà d’oferir les dependències en les quals s’haurà de dur a terme la activitat docent en les condicions requerides perquè es puguin impartir els diversos nivells educatius i les modalitats d’ensenyament de les persones adultes, segons sigui procedent en cada cas.\n1. El servei educatiu en els establiments penitenciaris s’ha de prestar en un període lectiu que sigui adequat amb les necessitats i les peculiaritats que se’n derivin de la prestació d’aquesta activitat als esmentats centres.\n2. Igualment, haurà d’organitzar la prestació de l’activitat docent de manera que aquesta s’ajusti a l’organització interna general dels establiments penitenciaris, amb la finalitat d’adaptar-la i coordinar-la, amb criteris d’eficiència i en funció del tipus d’ensenyament, amb les peculiaritats del medi penitenciari, en matèria de tractament individualitzat, classificació i normes de règim interior.\n1. Amb caràcter general, el personal de les administracions educatives que presti els serveis als centres penitenciaris haurà d’observar, en el desenvolupament de la seva funció, les normes de control i de seguretat que prevegi l’ordenament jurídic respecte d’aquests establiments i, en particular, aquella normativa que pugui dictar el departament competent en matèria d’execució penal en ús de la seva potestat d’autoorganització.\n2. El personal de les administracions educatives que presti els serveis als centres penitenciaris quedarà sotmès a la legislació que, en matèria de funció pública, sigui d’aplicació als funcionaris dels cossos docents. Durant el curs acadèmic, s’integrarà en els òrgans col·legiats del centre penitenciari amb la finalitat d’afavorir la incardinació de la programació educativa en la general de l’establiment per a la millor consecució de les polítiques penitenciàries de reeducació i reinserció.\n1. En cada establiment penitenciari s’establiran els centres docents i/o les unitats educatives que es considerin necessaris en funció de les necessitats formatives que es detectin i del volum d’interns/es que hagin de rebre assistència educativa, i hauran de comptar amb les dotacions de professionals i amb els mitjans materials adients per dur a terme de manera adequada les diferents activitats que es programin.\n2. Al front dels centres docents i/o unitats educatives, els quals es regiran per la normativa de formació d’adults a Catalunya, hi haurà un/a professional de l’àmbit docent, com a director/a docent.\n2. En cas de trasllat a un altre establiment penitenciari d’interns/es que estiguin seguint algun tipus d’ensenyaments, el seu expedient acadèmic complet serà remés al centre penitenciari de destinació.\n1. El departament competent en matèria educativa, mitjançant el/la director/a docent de cada establiment penitenciari, facilitarà la informació i els resultats relatius a l’avaluació continuada de l’aprenentatge, del procés educatiu i dels nivells adquirits pels/per les interns/es.\n2. Per la seva banda, el departament competent en matèria d’execució penal mitjançant la subdirecció de tractament informarà el/la director/a docent de les dades que siguin d’interès per desenvolupar correctament l’activitat docent.\n1. Els departaments competents en matèria d’execució penal i d’educació podran establir els mecanismes i protocols de coordinació i seguiment que considerin adients per garantir una correcta prestació del servei educatiu als centres penitenciaris.\n2. Amb independència del que es preveu a l’apartat anterior, al Consell de Direcció de cada establiment penitenciari s’hi incorporarà el/la director/a docent quan s’hagin de tractar qüestions en matèria educativa, amb les funcions bàsiques següents:\na) Propiciar la incardinació de la programació educativa en la general de l’establiment penitenciari, especialment en la relacionada amb el tractament individualitzat, la classificació i les normes de règim interior.\nb) Afavorir la seva connexió amb la resta d’activitats complementàries de l’establiment penitenciari.\nc) Realitzar el seguiment del desenvolupament de l’activitat educativa mitjançant els informes de resultats de l’avaluació contínua de l’alumnat intern.\nf) Conèixer i adoptar les solucions sobre qualsevol altra qüestió que pugui suscitar la realitat de la convivència i la coordinació entre els departaments competents en matèria d’educació i d’execució penal.\nPer tal que els/les interns/es puguin accedir al servei públic de l’educació universitària, serà necessari, de conformitat amb el que disposa la legislació penitenciària, que el departament competent en matèria d’execució penal subscrigui els oportuns convenis amb les universitats públiques de Catalunya, preferentment amb les que tinguin un ensenyament no presencial, i amb la Universitat Nacional de Educació a Distància.\nDels serveis socials en l’àmbit de l’execució penal\n1. El departament competent en matèria d’execució penal, des de la perspectiva del lliure i ple desenvolupament de la persona i dels col·lectius dins la societat, haurà de vetllar pel respecte dels drets dels usuaris de serveis i establiments socials reconeguts a les lleis i haurà de garantir als/a les interns/es i alliberats/ades condicionals l’accés a les prestacions assistencials i socials que, d’acord amb l’ordenament jurídic, els puguin correspondre.\n2. El compliment de l’objectiu d’acció social encomanat al departament competent en matèria d’execució penal es durà a terme per les unitats orgàniques o entitats gestores dels Serveis Socials d’Execució Penal, les quals s’organitzaran territorialment per demarcacions en unitats exteriors dels centres penitenciaris, d’acord amb les necessitats que es determinin en funció del volum i de les característiques de la població que s’hagi atendre. Aquestes unitats o entitats actuaran en coordinació amb el sistema públic de Serveis Socials existent a Catalunya.\n3. Correspondrà també a les unitats o entitats esmentades, en els termes previstos a la normativa vigent, el control, el seguiment i l’execució de la llibertat condicional i de totes aquelles mesures penals que suposin una alternativa a l’ingrés en presó.\nUnitats orgàniques o entitats gestores dels Serveis Socials d’Execució Penal\n1. D’acord amb la normativa vigent a Catalunya en matèria d’assistència i serveis socials, les unitats orgàniques o entitats gestores dels Serveis Socials d’Execució Penal es configuren com a serveis socials encarregats de cooperar en la consecució de les finalitats de les polítiques d’assistència i serveis socials envers els/les preventius/ives, els/les penats/ades i els/les sotmesos/es a mesures de seguretat, que actuen a l’àmbit territorial de Catalunya, de conformitat amb la programació de les diverses actuacions establertes en els plans estratègics de serveis socials de Catalunya.\n2. Per fer efectiu el dret d’accés als serveis socials, prestacions, recursos i activitats generals de prevenció, atenció i promoció social de les persones esmentades, les unitats orgàniques o entitats gestores dels Serveis Socials d’Execució Penal comptaran amb el personal professional preparat i amb el suport d’equipaments i recursos adequats. D’acord amb un criteri d’especialització pel que fa a les àrees d’actuació, quant als recursos personals, comprendran, d’una banda, els professionals especialistes titulats en treball social que prestaran els seus serveis als equipaments penitenciaris i, d’una altra, els professionals dels equips multidisciplinaris, que estaran assignats a les unitats territorials que es determinin.\n3. Al front de cadascuna de les unitats de les demarcacions que es determinin, hi haurà un/a cap de la unitat, que tindrà les funcions de direcció, planificació, coordinació i supervisió de l’execució de les tasques i funcions encomanades als/a les professionals de les unitats orgàniques o entitats gestores dels Serveis Socials d’Execució Penal. Aquest/a cap comptarà amb el suport d’un/a responsable de serveis tècnics, qui assumirà les funcions que s’estableixin per la normativa de desenvolupament d’aquest Reglament.\n4. El/La cap de la unitat orgànica o entitat gestora dels Serveis Socials d’Execució Penal formarà part de l’equip directiu dels serveis territorials del Departament de Justícia que s’estableixin, en els termes i amb les funcions que es determinin a la normativa d’organització que pugui existir en cada moment.\n1. Els/Les professionals del treball social que prestin serveis als centres penitenciaris dependran orgànicament del/de la cap de la unitat orgànica o entitat gestora dels Serveis Socials d’Execució Penal del territori on estigui ubicat el centre penitenciari. Aquests/es professionals treballaran coordinadament amb els membres dels diversos equips multidisciplinaris que es configurin al centre penitenciari, d’acord amb la metodologia pròpia del treball social i dins del model de suport i d’intervenció socioeducativa i comunitària.\n2. S’organitzaran sota la direcció del/de la cap de programes de treball social, que serà el/la responsable d’organitzar, dirigir i supervisar totes les actuacions generals i de l’activitat diària dels professionals de l’àrea social de l’establiment, així com de la coordinació, quan sigui necessari, amb els professionals dels serveis socials territorials d’execució penal i amb els recursos existents de la xarxa de serveis socials i de recursos comunitaris, tant d’iniciativa pública com privada, per garantir l’accés de la població atesa a les prestacions socials que els puguin correspondre.\nD’acord amb la seva titulació, capacitació i formació, amb caràcter general, els/les treballadors/es socials que atenguin la població interna preventiva i la penada fins a l’accés a la llibertat condicional tindran les funcions que en el marc de l’execució de les tasques encomanades se’n derivin de l’estatut professional corresponent. En tot cas, hauran de dur a terme aquelles actuacions que l’ordenament penitenciari vigent determini en el marc de la prestació d’assistència social i comunitària a la població reclusa, així com l’accés als serveis socials bàsics i especialitzats que corresponguin, i aquelles altres que li siguin requerides per part dels òrgans administratius i judicials competents.\n2. Els/Les professionals d’aquests equips actuaran mitjançant els òrgans col·legiats i unipersonals que s’estableixin, d’acord amb les necessitats específiques que se’n derivin, als/a les quals s’aplicarà la normativa reguladora de l’organització, procediment i règim jurídic de l’Administració de la Generalitat de Catalunya.\nD’acord amb la seva titulació, capacitació i formació, els/les professionals dels equips multidisciplinaris tindran, amb caràcter general, en l’àmbit de les diferents disciplines, les funcions que en el marc de l’execució de les tasques encomanades se’n derivin de l’estatut professional corresponent. En concret, els correspondrà dur a terme les actuacions d’execució, control, seguiment i informe dels/de les alliberats/ades condicionals així com també respecte de l’execució de la pena de treball en benefici de la comunitat, de la pena de localització permanent, de les mesures de seguretat que no s’hagin d’executar en els centres especials penitenciaris, de les regles de conducta que s’acordin en el marc de la suspensió de l’execució de les penes privatives de llibertat, així com qualsevol altra mesura que es pugui encomanar en el futur al departament competent en matèria d’execució penal.\n1. Els departaments competents en matèria d’execució penal i d’assistència i serveis socials podran establir els mecanismes de coordinació i seguiment que siguin adients per a una correcta prestació dels serveis assistencials a interns/es, alliberats/ades condicionals i a les seves famílies; i perquè les persones condemnades pels delictes relacionats amb la violència de gènere puguin seguir programes específics de prevenció i reeducació.\n2. Igualment, el departament competent en matèria d’execució penal podrà celebrar els convenis necessaris amb altres administracions públiques o amb entitats col·laboradores per a l’execució de les penes i mesures previstes al Codi Penal.\nDe la coordinació general del Centre d’Iniciatives per a la Reinserció amb els centres penitenciaris\n1. La planificació, organització, gestió i direcció del treball penitenciari, de la formació ocupacional i de la inserció sociolaboral correspondran, de conformitat amb la normativa de la Generalitat de Catalunya, al Centre d’Iniciatives per a la Reinserció, el qual es configurarà en cada centre penitenciari com una unitat de servei, amb entitat pròpia i representació al Consell de Direcció i a la Junta de Tractament.\n2. El Centre d’Iniciatives per a la Reinserció, com a empresa pública amb personalitat jurídica pròpia, adscrita al Departament de Justícia, té l’objectiu primordial de facilitar la inserció sociolaboral dels/de les interns/es, mitjançant el desenvolupament de programes formatius i educatius, la creació de llocs de treball i altres actuacions encaminades a facilitar llur reinserció. En l’exercici d’aquestes funcions se supeditarà a les normes de la legislació penitenciària, tenint en compte l’especial estatus jurídic de les persones internes i sense perjudici de l’aplicabilitat de la resta de l’ordenament jurídic.\n3. Per dur a terme la planificació, organització i execució de les seves funcions i competències, el Centre d’Iniciatives per a la Reinserció haurà de coordinar-se, mitjançant els seus representants, amb els òrgans unipersonals superiors dels centres penitenciaris.\n4. El Centre d’Iniciatives per a la Reinserció vetllarà per la correcta configuració i gestió dels expedients relatius a l’activitat laboral, de formació ocupacional i de reinserció sociolaboral dels/de les interns/es, que s’hauran d’incorporar, mitjançant la unitat de gestió penitenciària, a l’expedient administratiu de cada intern/a afectat/ada.\n5. Amb caràcter general, el personal del Centre d’Iniciatives per la Reinserció que presti serveis als centres penitenciaris haurà d’observar, en el desenvolupament de les seves tasques, a més de les normes que li siguin pròpies, les normes de control i de seguretat que prevegi l’ordenament jurídic respecte d’aquests establiments i, en particular, aquella normativa que pugui dictar el departament competent en matèria d’execució penal en ús de la seva potestat d’autoorganització.\n1. El treball, com a dret i deure dels/de les interns/es, es configurarà com un element fonamental del tractament pel seu caràcter formatiu i creador i conservador d’hàbits laborals, i el Centre d’Iniciatives per a la Reinserció podrà organitzar els seus tallers productius, tant dintre com fora dels centres penitenciaris.\n2. A aquest respecte, es vetllarà perquè el treball sigui compatible amb la resta de programes i activitats existents i s’haurà d’ajustar al model individualitzat de tractament i d’intervenció establert per a cada intern/a.\n3. La relació laboral entre el Centre d’Iniciatives per a la Reinserció i els/les interns/es dels centres penitenciaris serà de caràcter especial, remunerada i regulada per la seva normativa especifica, i es desenvoluparà de conformitat amb les condicions laborals i de seguretat i higiene fixades per la legislació vigent.\n1. Correspondrà al Centre d’Iniciatives per a la Reinserció desenvolupar activitats formatives i d’inserció encaminades a preparar professionalment als/a les interns/es per poder cobrir les demandes del mercat laboral.\n2. Les programacions didàctiques de totes les especialitats que s’imparteixen en l’àmbit de la formació ocupacional s’hauran d’adaptar als certificats de professionalitat vigents en cada moment, per tal de fomentar l’aprenentatge dels coneixements professionals adequats per aconseguir la integració sociolaboral.\n4. Igualment, el Centre d’Iniciatives per a la Reinserció desenvoluparà plans i projectes encaminats a la incorporació dels/de les interns/es al món laboral, fora del centre penitenciari, sempre i quan ho permeti la situació penal, i realitzarà el seguiment i control corresponents. Als efectes esmentats, els/les professionals del Centre d’Iniciatives per a la Reinserció hauran d’actuar degudament coordinats/ades amb els òrgans i serveis del departament competent en matèria d’execució penal, en especial amb els dels centres i unitats de règim obert, i fomentaran la col·laboració amb entitats, públiques o privades, que contribueixin a una inserció laboral efectiva.


ARTNIT selecciona dues obres d’art dels alumnes de l’IES Damià Huguet - Diari Campos\n#DIARIC\tCULTURA\tARTNIT selecciona dues obres d’art dels alumnes de l’IES Damià Huguet\nARTNIT selecciona dues obres d’art dels alumnes de l’IES Damià Huguet\nLa vuitena edició del Festival d’art contemporani Art Nit de Campos també donarà veu als adolescents, en aquest cas als alumnes de 1er d’ESO de l’IES Damià Huguet de Campos. Els alumnes presentaran dues propostes: Play Dog, inspirada en l’obra de Jeff Koons i Arròs i cúrcuma, inspirada en Wolfgang Laib. Aquestes dues obres formen part del projecte conjunt DHARTMUSEU, un Museu viu, creat per tots els alumnes de 1r d’ESO en el que els joves, treballant en equip, viuen l’Art i la Música com a mitjans de comunicació de les seves pròpies idees, com a mitjans d’expressió i com a instruments per transmetre i/o rebre emocions i sentiments.\nAquest projecte s’ha dut a terme a l’Institut Damià Huguet dins les assignatures d’Educació Plàstica i Música, on es persegueix despertar l’interès, la sensibilitat i el respecte cap aquestes dues disciplines artístiques i representa l’esclat final del Projecte SONART de l’IES Damià Huguet. Els principals objectius del DHARTMUSEU és donar eines als alumnes per a poder ser crítics i amb criteri en qualsevol museu o concert, entendre l’Art com a cultura social, de tots i per a tots, aprendre a gaudir de l’Art per l’Art , de la Música per la Música des de la sensibilització i l’experimentació, com a gaudi personal, amb llibertat, lluny d’esnobismes i estereotips.\nDurant tres dies, els diferents grups d’alumnes del Projecte varen rebre els alumnes de 2n d’ESO del mateix centre i de 6è de Primària del CEIP Colònia de Sant Jordi, CEIP Ses Salines i CEIP Joan Veny i Clar de Campos, amb una visita guiada al DHARTMUSEU, on s’hi varen presentar 16 artistes i la seva obra, combinades amb les intervencions artístiques i algunes versions pròpies dels alumnes de 1r d’ESO.\nArròs i cúrcuma és un versió entre dues obres de Wolfgang Laib: 5 muntanyes que no es poden escalar i Oceà Ilimitat, una instal·lació amb 30.000 munts d’arròs i 3 de pol·len d’avellaner. Laib (Alemanya, 1955) és un artista conceptual i minimalista que treballa sempre amb materials naturals: pol·len, arròs, llet i cera d’abelles. Mai cerca fer obres gegants ni res que pugui semblar massa espectacular, ben bé el contrari, les seves obres conviden al recolliment, a la lentitud i al silenci. D’aquesta manera cerca la profunda relació de l’home i la naturalesa. En calma, hem de saber observar i… saber estar aquí i en aquest moment.\nPlay Dog és un versió de l’obra Play Doh, escultura de 27 peces independents d’alumini policromat, de Jeff Koons. Koons (Pensilvània, 1955) intenta “fer objectes sobre els quals no es pugui fer cap judici”. Les seves obres segueixen corrents com l’art minimalista i pop, encara que molts crítics l’han etiquetat com el principal artista kitsch. Avui en dia, Jeff Koons es troba entre els artistes vius més cotitzats d’Estats Units.


L’associació amb la UE i les infraestructures centren la reunió de la CEA amb l’ambaixador francès - FÒRUM.ad\nTribolet i Cadena. Foto: Confederació Empresarial Andorrana\nL’estat de les negociacions entre Andorra i la Unió Europea sobre l’acord d’associació, especialment pel que fa la lliure circulació de persones; la necessitat de reequilibrar les relacions comercials amb França i les infraestructures necessàries per desenclavar el Principat han centrat la trobada que aquest divendres han mantingut el president de la Confederació Empresarial Andorrana (CEA), Gerard Cadena, i l’ambaixador de la República Francesa a Andorra, Jean-Claude Tribolet.\nPer a la patronal, l’Acord d’Associació amb la UE ha de ser la clau de volta que acabi donant sentit al procés d’homologació i obertura de l’economia andorrana i s’ha de traduir en resultats tangibles per al teixit productiu del país en termes de diversificació de l’economia i d’increment de les relacions comercials amb els països europeus. Unes relacions que, a parer de la CEA, cal reequilibrar per aconseguir que França torni a tenir el pes específic que havia tingut anys enrere en l’economia andorrana. En aquest sentit, el president de la CEA ha exposat a Tribolet la situació amb què es troben sovint les empreses andorranes quan les multinacionals franceses inclouen el Principat en la xarxa logística i comercial d’Espanya i Portugal.\nNotícia Anterior: Escaldes-Engordany ha destinat prop de 200.000 euros a Cultura\nSegüent Notícia: La taxa de reproducció del coronavirus augmenta novament per sobre d’1


La Cala vol recuperar a Corbera el que va perdre davant la Rapitenca B - La Cala RTV\nLa Cala vol recuperar a Corbera el que va perdre davant la Rapitenca B\nEl 1r equip de futbol de la S.C.E.R està en 8a posició a la classificació.\nEl 1r equip de futbol de la S.C.E.R de l’Ametlla de Mar jugarà aquest diumenge a les 16.30 h al camp del Corbera d’Ebre. Els caleros tindran l’oportunitat de recuperar-se de la dolorosa derrota davant de la Rapitenca B del passat cap de setmana.\nAquest és un partit trampa, ja que el Corbera d’Ebre està segon per la cua amb un sol punt sumat, tot i que ha jugat tres partits menys que la majoria dels equips, i bé farien els caleros en prendre’s aquest partit molt seriosament, sobretot, disputant-se en un camp de gespa natural en mal estat.\nXavi Subirats no vol confiances i espera aconseguir la victòria.\nEls caleros estan 8 s a la classificació amb 7 punts.\nLa Cala perd amb la Rapitenca B per 1 a 2\nEl 1r equip de Futbol de l’Ametlla de Mar va perdre dissabte a la tarda davant de la Rapitenca B per 1 gol a 2. Els caleros van mostrar la cara B i van deixar escapar tres punts importants a casa.\nEls rapitencs ja es van avançar en el marcador a mitjans de la primera meitat, tot i que Luis Garcia, que marcava per segon partit consecutiu, establia l’empat poc després. Lluny de reaccionar, a la segona part, els de l’Ametlla de Mar no van saber trobar el camí, amb un futbol anàrquic en el qual tothom volia fer la guerra pel seu compte.\nUna manca d’entesa a la defensa va permetre que de manera inversemblant, i després que la pilota toques al pal, els rapitencs fessin l’1 a 2 quan corria el minut 64 i a partir d’allí, més cor que cap en equip que va buscar l’empat amb desesperació però sense èxit.


Descripció de l'oferta OPERARI/ÀRIA sector arts gràfiques a Província Girona\nImportant empresa d'arts gràfiques busca incorporar un/a operari/ària per donar suport a tasques de producció com ara canvi de bobines, suport a operari de màquines, etc.\nTorns rotatius matí/tarda de dilluns a divendres.\nPossibilitats de feina estable.\n- Ajudant de màquines\n- Preparació tintes\nRotatius, matí (6:00 a 14:00h) i tarda (16:00 a 24:00h)\nEs valorarà experiència prèvia en tasques similars.\n- Dinamisme, implicació i ganes de treballar.\n- Domini català i/o castellà


Natàlia Vicente, finalista del premi Sambori | SomCEM\nNatàlia Vicente, finalista del premi Sambori\nOscar.Pena — 8 de Juny de 2015\nEl premi Sambori és un concurs escolar de narrativa en català que es celebra cada any, en el que hi participa la nostra escola.\nL’objectiu d’aquest concurs és fomentar l’ús del català i treballar la imaginació i la creativitat per mitjà de textos escrits.\nFa uns anys que hi participen Secundària i Batxillerat i, aquest curs, la Natàlia Vicente de (1r BAT-A) va ser finalista d’aquest concurs que passa per diverses fases de selecció.\nLa seva redacció és un diàleg entre dos sentiments personificats i s’expliquen lliçons que et dóna la vida. Amb aquest text ha quedat segona de Barcelona i ha guanyat un diploma i dues llibretes.\nAquest és el seu treball:\nPetites gotes relliscaven per les branques de l’arbre i acabaven caient suaument sobre el rostre de Depressió. Ella era asseguda capbaixa en un vell banc desgastat sota l´arbre i jugava amb una mandarina com un nen sol al parc que no sap amb qui ni amb què divertir-se. El subjecte, a part de tenir les galtes humides i els ulls plorosos, estava realment prim i semblava que portés llargues nits sense dormir. A l´horitzó es podia entreveure una esvelta figura creueant el camí amb determinació. Duia un llarg vestit blanc que relluïa igual que quan els rajos de sol acaricien la neu i la fan brillar d´una manera extraodinària. A mesura que el vestit s´arrossegava pel terra omplia d´harmonia tot allò que tocava. Quan va arribar on era Depressió va eixugar-li les llàgrimes afectuosament amb la mà i li va dir:\n-Ei, què fas aquí tota sola? Per què no véns a passar l´estona amb nosaltres?\n-No – va contestar Depressió amb una dèbil veu i les espatlles caigudes. Ni tan sols es va molestar a mirar-la als ulls. Empatia entenia perfectament pel que estava passant i encara que li donés l´espatlla a algú que només volia ajudar-la va seguir al seu costat. Quan Empatia es disposava a alliberar unes sàvies paraules, Depressió va contestar.\n-No ho entendries.\nTots tenim una habilitat especial guardada aquí- Empatia va posar-se la mà al pit- Jo tinc el do de ficar-me dins de la pell dels altres, d´entendre el que senten sense que ells s’adonin que estic allà.\nDepressió va mirar-la als ulls per primera vegada amb la mirada trista i perduda. Els seus ulls eren foscos i per més que els miressis no veies cap llum brillant a l´altra banda. Empatia va prosseguir al seu discurs:\n-És cert que per molt que m´endinsi dins la teva ànima no aconseguiré esbrinar mai el que t´ha passat perquè t´abandonis d´aquesta manera però el que sí puc saber amb exactitud és tot allò que sents. Puc veure aquesta foscor que t´envolta, puc olorar l’última fragància alliberada per les flors abans de morir sota les teves passes, puc sentir la fredor que corre per les teves venes, puc tastar el suc ranci d´aquestes mandarines que guardes, puc escoltar el rugit dels teus budells demanant alguna cosa per menjar igual que els pobres rodamóns que esperen un miracle davant les portes dels supermercats.\n-Com pots saber tant de mi? És la primera vegada que em veus- va dir Depressió eixugant-se les llàgrimes i començant a pelar la mandarina- I per què el preocupes tant de mi? Només sóc una més dins d´aquest gran planeta.\n-Ets una, però no qualsevol.- Va concloure Empatia dibuixant un somriure.\nEn aquell moment, Depressió havia sentit per primera vegada que no estava sola, que sempre hi ha algú amb un espai buit al cor que espera ser omplet amb una ànima bessona. Empatia va observar que els seus ulls començaven a reullir com mai ho havien fet abans, les flors del voltant començaven a aixecar el cap i els seus pètals passaven de les escales de grisos a espectaculars colors vius. Quasi es podia apreciar un petit somriure al rostre de Depressió.\n-Que bé que comences a animar-te- va continuar Empatia- Saps? A mi també m´han passat coses dolentes, igual que a tu, igual que a tothom. Només hi ha una petita diferència. La vida és un llarg camí, alguns dies el sol resplendent il-lumina els camps i els omple de tendressa i alegria amb els seus rajos potents, i altres la terra és banyada els dies plujosos i ajuda els núvols a omplir d´aigua l´ambient a partir de les seves llàgrimes. Però jo no, sempre tinc el cap ben alt plogui, nevi o faci sol. Vaig pel camí amb un somriure a la cara per més gotes que rebi, per més empentes que el vent em llenci. Estar feliç no vol dir haver superat, no vol dir oblidat. Simplement vol dir que ho estàs superant correctament. No vol la pena passar-te els dies trista pensant en coses que no podràs canviar perquè el temps no s´aturarà, la maneta dels segons seguirà donant voltes, interminables voltes sense preocupar-se del nostre estat d´ànim. I recorda que no hi ha camí cap a la felicitat, la felicitat és el camí.\nDepressió havia acabat de pelar la fruita i se l´havia començat a menjar. Havia deixat de ploure i el sol feia brillar la superfície de les fulles humides com si fossin petites figures de vidre. Depressió va estendre la mà i una papallona es va col-locar sobre els seus dits. Havia passat de la fredor intensa a convertir-se en una gran estufa que atreia els insectes de la vora.\n-M´acompanyes, doncs? Esperança té moltes ganes de conèixer-te – va dir Empatia oferint-li la mà.\nDepressió no va rebutjar l´oferta i juntes van allunyar-se lentament del vell arbre que s’havia apoderat de l´ànima de Depressió durant anys. Dues figures enllaçades deixaven enrere les penes, els patiments i els temors mentre caminaven amb un somriure a la cara cap una nova manera de viure amb il-lusió.\nRealitzat per: Oscar Peña, Adrià Morales i Ángel Silvestre\nNext post Tu saps, tu tries!\nPrevious post Sobre els nostres sentiments...


Posicionament als cercadors Vilalba Sasserra - La Quadra\nPosicionament als cercadors Vilalba Sasserra\nLa Quadra és un estudi de disseny especialitzat en Posicionament als cercadors. L’objectiu principal dels serveis de Posicionament als cercadors és obtenir un increment de peticions d’informació augmentant així la cartera de possibles clients Al llarg de molts anys ja hem desenvolupat projectes de Posicionament als cercadors per empreses d’arreu de l’estat en poblacions com Vilalba Sasserra.\nLa Quadra els ofereix serveis de Posicionament als cercadors Vilalba Sasserra per treure’n profit de la seva pàgina web, però no volem que “existeixis”, volem que obtingui peticions d’informació i contactes vàlids. La tasca comercial no desapareix amb una web i tampoc si aquesta té un servei de posicionament web, però si que l’ajuda a obtenir nous contactes.\nSi estàs cercant Posicionament als cercadors Vilalba Sasserra, sàpiga que ja hem dut a terme aquestes tasques amb d’altres clients i segurament també el podrem ajudar. L’animem a que ens contacti amb nosaltres per poder valorar el seu cas i assessorar-lo per tal de que obtingui els millors resultats possibles.


Eliminació de greix localitzat | Clínica Planas Barcelona\nHome > Nutrició i Antiaging > Eliminació de greix localitzat\nRemodelació de la silueta sense cirurgia.\nUltraShape POWER utilitza ultrasons focalitzats per destruir els adipòcits sense alterar estructures veïnes (gots i nervis). Es tracta una tecnologia millorada, ja que l'energia és un 20% més potent i es lliura de forma polsada a 15 mm de profunditat, el nivell més eficaç per combatre el greix localitzat, independentment del gruix de pacient. Un cop liquada, aquest greix es transforma en triglicèrids lliures que passen al fetge i el ronyó a través del torrent sanguini i limfàtic, per ser metabolitzats ".\nEstà indicat per a zones com l’abdomen, cuixes o cartutxeres, flancs, part interna de cames i genolls. Els resultats d’aquest tractament avançat ja es noten en la primera sessió.\nMitjançant polsos d'ultrasons focalitzats i no tèrmics, Ultrashape, destrueix de forma immediata i de forma selectiva els adipòcits, les cèl·lules grasses responsables de l'aparició de cúmuls grassos subcutanis localitzats.\nLes sessions aconsellades dependran sempre de la zona i el volum de greix a tractar. Generalment, es recomanen tres sessions amb un interval de 30 dies de descans entre si. El tractament únicament necessita un anàlisi previ.\nAquesta tècnica no és invasiva, ni quirúrgica, no produeix hematomes inflamació, ni dolor i oferir resultats sense irregularitats en la superfície de la piel.\nMés informació sobre Eliminació de greix localitzat\n"Hi ha casos que no es poden resoldre sense passar pel quiròfan. No obstant això, segons la nostra experiència i les estadístiques a tot el món, més del 80% dels pacients prefereixen evitar-ho. No tothom pot permetre estar mes i mig de baixa o prendre quinze dies de vacances per operar-se.\nQui pot fer-se el UltraShape POWER?\n"No és un tractament per aprimar-se. No està indicat per a una laxitud severa perquè en buidar el volum, pot pronunciar-se encara més. Tampoc és per a la cel·lulitis, perquè no millora l'aspecte de la pell de taronja. El UltraShape POWER està destinat al tractament dels dipòsits grassos localitzats. Es tracta d'una alternativa real i efectiva per eliminar-los en aquells pacients que no volen o no poden passar per una cirurgia "\n"El greix visceral, situada entre els òrgans, s'elimina fàcilment segons es baixa de pes. La subcutània però, que és més superficial, no respon a la dietani a l'exercici. És una acumulació rebel que empitjora amb l'edat i resulta especialment resistent a les dones a partir dels 50 anys per la falta d'estrògens. No és el cas dels homes, que perden pes més ràpid "\n"No és sensat en una nena de 15 anys ni a una dona de 85, atès que es corre més risc de sobrecarregar vies naturals d'eliminació com el fetge o el ronyó.\nPodem trobar una dona de 75 que estigui molt bé, que tingui un estat físic molt bo i que pugui accedir a aquest tipus de tractament, però cal treballar amb responsabilitat perquè no podem sacrificar la salut per la bellesa. "\n"On hi hagi un dipòsit gras localitzat. El UltraShape POWER no és per a gent obesa ni per a gent massa prima. És per un índex de massa corporal entre 20 i 30, el que es considera normo-pes. Hem de comptar amb més d'1 cm i mig de gruix per treballar, ja que el teixit adipós és la protecció del nostre múscul. Per sota d'aquí, estaríem fatigant la musculatura, que no podria recórrer a l'energia del greix quan requereix un esforç "\n"En situacions com l'embaràs, quan sabem que anem a passar per un procés d'engreixar i aprimar ... És de sentit comú en casos de cicatrius recents, hèrnies, etc. El més important però, són els portadors d'implants metàl·lics, que es poden veure alterats. No s'ha de tractar una persona que porta un desfibril·lador, per exemple "\nCal demanar una analítica de la funció hepàtica i renal, també del colesterol i de proteïnes com l'albúmina, que és la que transporta el greix cap al fetge "\nQuantes sessions són les necessàries?\n"El protocol a tot el món és de 3 sessions, que són les necessàries per obtenir una reducció satisfactòria del pannicle adipós. A Clínica Planas solem associar el UltraShape POWER a ones de ràdio perquè la reducció de volum més el tensat de la pell, aconsegueix un resultat més estètic i satisfactori "\nUna pell ben hidratada condueix millor els ultrasons a la zona a tractar. Encara que en Clínica Planas no prescrivim dieta, recomanem una ingesta baixa en greixos que no sobrecarregui fetge i ronyó durant aquest temps. Igualment important és la restricció de l'alcohol, que constitueix una sobrecàrrega hepàtica important. Caminar, fer exercici físic, així com beure molta aigua per ajudar el metabolisme del nostre ronyó contribueix a metabolitzar el greix eliminada.


SDP creu que el Govern fa una mala lectura de les dades del CRES - El Periòdic d'Andorra\nSDP creu que el Govern fa una mala lectura de les dades del CRES\nNaudi considera que l'Executiu viu en "una realitat paral·lela"\nPublicat el Dimecres, 15 de juny de 2016 | 04:15 h\nEl conseller general d’SDP, Víctor Naudi, al Consell General. | TONY LARA\nSocialdemocràcia i Progrés (SDP) considera que la lectura que fa el Govern de les dades de l’última enquesta de l’Observatori del CRES és errònia. Així ho va manifestar ahir el conseller general d’SDP, Víctor Naudi, que va insistir en què l’Executiu «viu en una realitat paral·lela i segueix dient que hi ha una revifada».\nSegons el conseller, «més enllà de les mancances socials, la precarietat laboral i els problemes de la CASS i Andorra Telecom, cal ressaltar que hi ha una certa resignació de la població». «No empitjora la situació però tampoc veuen que millori», va afegir. Naudi també va remarcar que la pitjor dada «és la gran quantitat de persones que diuen tenir dificultats per arribar a final de mes». SDP també recorda que ha augmentat el nombre d’assalariats però ha disminuït la massa salarial, «el que significa que s’han rebaixat els sous».\nVall Banc/ Naudi també va opinar sobre l’evolució de Vall Banc. Segons el conseller d’SDP, «és poc seriós» que es canviïn les dates per la recuperació de les pensions dels empleats. «S’hauria d’haver obert amb tots els comptes traspassats o portats a la Batllia», va sentenciar.


Sant Fruitós de Bages s’adhereix a la Declaració per uns Municipis i Comunitats Cuidadores per reconèixer les cures com a un dret social — Ajuntament de Sant Fruitós de Bages\nSant Fruitós de Bages s’adhereix a la Declaració per uns Municipis i Comunitats Cuidadores per reconèixer les cures com a un dret social\nSant Fruitós de Bages s’adhereix a la Declaració per uns Municipis i Comunitats Cuidadores per reconèixer les cures com a un dret social La campanya de sensibilització impulsada mostra la tasca que realitza el Servei d’Atenció a Domicili (SAD) del municipi https://www.santfruitos.cat/actualitat/noticies/sant-fruitos-de-bages-s2019adhereix-a-la-declaracio-per-uns-municipis-i-comunitats-cuidadores-per-reconeixer-les-cures-com-a-un-dret-social https://www.santfruitos.cat/actualitat/noticies/sant-fruitos-de-bages-s2019adhereix-a-la-declaracio-per-uns-municipis-i-comunitats-cuidadores-per-reconeixer-les-cures-com-a-un-dret-social/@@download/image/CURES 1.JPG\nLa campanya de sensibilització impulsada mostra la tasca que realitza el Servei d’Atenció a Domicili (SAD) del municipi\nL'Ajuntament de Sant Fruitós de Bages va aprovar en sessió plenària al mes d’abril l'adhesió a la Declaració per uns Municipis i Comunitats Cuidadores, un projecte impulsat per la Diputació de Barcelona, al que ja s’hi han sumat una vuitena de municipis.\nL'acord, aprovat per unanimitat, té per objectiu posar en valor les cures com a dret social i impulsar polítiques locals en l’atenció a les cures en la comunitat, des de la corresponsabilitat i la innovació social.\nLa Declaració expressa el compromís dels ens locals a entendre les cures com una activitat essencial per a la vida, així com per a la dinamització social i econòmica dels municipis.\nA la província de Barcelona, l’any 2020 hi havia més de 120.000 persones amb una situació de dependència reconeguda, un 40% de les quals, majors de 85 anys.\nDavant d'aquesta realitat el municipi ha volgut sumar-se i reconèixer la cura com un valor públic que ha d’esdevenir un dret social i de ciutadania, garantint les condicions perquè totes les persones puguin donar i rebre cures adequades a les seves necessitats i projectes de vida.\nPer tal de sensibilitizar i conscienciar a la ciutadania, s’ha impulsat una campanya que, de forma testimonial a través de la veu de les persones cuidadores i dels serveis locals, vol fer reflexionar i debatre sobre l’estat actual de les cures . Sant Fruitós de Bages en aquesta campanya mostra el treball que es realitza des del Servei d’Atenció a Domicili del municipi. VÍDEO\nSant Fruitós de Bages compta actualment amb diferents recursos per a la gent gran del municipi com són el Servei d’Atenció a Domicili, el servei de teleassistència, el repartiment d’àpats a domicili i el suport que s’ofereix des de l’àrea de serveis socials. Des de l’Ajuntament ja es treballa per a poder oferir més eines a la gent gran del nostre municipi.


Rafel Nadal ja és a segona ronda\n11 abril 2021 10:02\nEl manacorí derrotà Ivo Karlovic i Feliciano quedà eliminat\nRafel Nadal i Feliciano López, els dos herois del triomf d'Espanya davant la República Txeca a la Copa Davis, debutaren ahir amb sort dispar en el Torneig de Tennis de Milà, en pista coberta, ja que el primer d'ells guanyà i el segon perdé.\nNadal, cap de sèrie número 6, es va imposar en partit de primera ronda al croat Ivo Karlovic per 7-5, 6-7 (5) i 6-1; mentre que Feliciano López (n.4) va cedir davant el francès Antony Dupuis, per 3-6 i 6-7 (6). Tanmateix, la derrota del tennista de Toledo Feliciano López fou la sorpresa de la jornada en el torneig de Milà, puntuable per a l'ATP i dotat amb 375.750 euros en premis.\nA Feliciano, que partia com a quart cap de sèrie i que va ser el cap de setmana un dels artífexs de la classificació d'Espanya per a la següent ronda de la Copa Davis, li va passar factura el matx de diumenge i va caure per un 6-3 i 7-6 (8-6) davant del tennista francès.\nPel que fa a altres resultats, Goran Ivanisevic va guanyar el seu primer partit en nou mesos en vèncer ahir el txec Bohdan Ulihrach per 7-6 (2), 3-6 i 7-6 (3) també en primera ronda. El croat de 32 anys, excampió de Wimbledon, va necessitar gairebé dues hores per superar el seu rival i avançar a la segona ronda de la competició italiana.\nLes lesions a l'espatla, al colze i al genoll havien apartat el campió croat de les pistes durant tot aquest període, de manera que no disputava un torneig ATP des del juny de l'any passat. Goran Ivanisevic va entrar en el quadre de Milà en aquesta edició gràcies a una plaça de convidat especial atorgada per l'organització, que encara recorda que va guanyar aquí el 1996 i el 1997. El gegant d'Split serà ara el rival del català Tommy Robredo, que superà ahir Àlex Corretja.


Regidor de Compromís a l'Ajuntament d'Albuixech\nLa darrera constitució dels Ajuntaments posa fi a un període de negociació llarg, intens i de resultats satisfactoris per uns i decebedors per altres. Els votants ens posaren al nostre lloc i ens indicaren que havíem d'arribar a acords si volíem governar.\nDe nou es fa evident que els governs no els conformen les urnes, els conformen els partits polítics amb les negociacions i aquestes són molt necessàries per arribar a acords i pactes de futur.\nAquest escenari de negociacions és com un mal circ on es poden veure tot tipus d'interpretacions, el millor i el pitjor de la política, el millor i el pitjor de les persones es posa damunt de la taula com si al dia següent tot anés a quedar en l'oblit, com si les paraules i els gestos no importaren.\nEn aquest procés de negociació són moltes les qüestions que es tenen en compte, per nosaltres no hi havia dubte, tenint clar per què volíem pactar, el més important era definir què volíem pactar, què anàvem a fer els propers quatre anys i com anàvem a fer-ho. Després ja parlaríem de qui havia de fer-ho o amb qui havíem de fer-ho.\nPer sort o per desgràcia, l'escenari de negociació dels pactes municipals ha estat molt acotat pels acords autonòmics per tal d'evitar personalismes o fórmules enverinades que portaren governs inestables o difícilment sostenibles.\nNosaltres tenim clar que som el que fem, tant en l'àmbit polític com en el personal i que no val qualsevol cosa a qualsevol preu per tal d'assolir un objectiu. Pensem que les formes són importants i que hem de construir des del respecte i la tolerància.\nRespecte i tolerància són necessaris sempre i hui més que mai.\nCom deia el president uruguaià Pepe Mujica: "hago mío el deber de luchar por la tolerancia. La tolerancia se precisa con aquellos que son diferentes, con aquellos con quienes tenemos diferencias y discrepamos. No se precisa la tolerancia con aquellos con quien estamos de acuerdo. La tolerancia es el cimiento de poder vivir en paz y entendiendo que en el mundo somos diferentes"\nPerò no tot val, no a qualsevol preu. Hem de ser coherents amb el que fem, amb el que diem i amb el que representem perquè a més els ho deguem a totes i cadascuna de les persones que han depositat el seu vot i la seua confiança en nosaltres. No podem canviar de samarreta per guanyar un partit, al menys nosaltres no\nJosep tamarit compromís albuixech\nUn aplauso a Servicios Sociales


City Express Tepotzotlán Ciutat de Mèxic Mèxic - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 863 allotjaments a Ciutat de Mèxic.\nAutopista Mexico-Queretaro Km 42.5, Altres, Ciutat de Mèxic, Mèxic - Veure al mapa\nBé 6,5 (899 comentaris)\nBarri Altres Aeroport - Sol Villa\nIMSS Hospital General de Zona Con UMF 58\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, City Express Tepotzotlán és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Ciutat de Mèxic. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nCity Express Tepotzotlán també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Ciutat de Mèxic. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, instal·lacions per a reunions i banquets , centre de negocis.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, escriptori, despertador, telèfon, aparell de televisió a cada habitació. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com centre esportiu que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a City Express Tepotzotlán.\nTots els tipus de viatgers (185) Parelles (76) Viatgers en solitari (51) Famílies amb infants petits (29) Famílies amb infants grans (6) Grups (23)


Cerca totes les ofertes d'hotels a Seulo Entrada:\nAgriturismo Ticci...Habitacions per nit per només Hotel Miramonti...Habitacions per nit per només Merìagu...Habitacions per nit per només Més zones a Seùlo\nSeulo és en dels molts llocs de Seùlo que els viatgers gaudeixen de visitar. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Una destinació d'innegable popularitat , Seulo ofereix una escapada memorable amb els seus famosos llocs i bon menjar. Pels millors allotjaments a la ciutat i els preus més baixos a comparar, no miri més enllà d'Agoda.com. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Simplement entri les seves dates d'estada a la nostra pestanya de recerca per a trobar les millors ofertes d'hotels a Seulo.\nHotels destacats a Seulo, Seùlo\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Seùlo, no busqui més enllà de Agriturismo...\nL'Hotel Miramonti és a Seulo i ofereix una piscina exterior, un restaurant i WiFi gratuïta.\nTots els hotels de Seùlo\nHotels a Seulo: Agriturismo Ticci


El bloc d'en Climent | Atur a les caixes\nA la vigília de l'aprovació de la reforma laboral per part del govern espanyol, podem llegir a la premsa que la reordanació de les caixes espanyoles costarà el 20% dels llocs de treball de les caixes fusionades. Només en el grup de Caja Madrid, la fusió costarà 3400 llocs de treball. Una part dels costos d'aquestes fusions aniran a càrrec dels diners públics. Ja que la fusió comportarà la prejubilació de persones actives en plena capacitat per a treballar activament en qualsevol lloc. Això passarà quan s'està a punt de retocar negativament el sistema de pensions.\nCom ja he dit en anteriors ocasions, la reforma laboral no aportarà res de bo al mercat de treball. Aquesta és la meva ferma opinió. Estic convençut de tot el contrari. La reforma significarà durant molt de temps un augment important de les taxes d'atur al nostre país. La reforma no crearà cap lloc de treball. Els llocs de treball els crea la bona marxa de l'economia. El que farà la reforma és que veurem un increment important i immediat de l'atur. Per això servirà la reforma laboral. Per empitjorar les condicions amb les que els treballadors i les treballadores sortiran de les empreses. Les empreses ja es freguen les mans. A part de l'ocupació estacional, els empresaris esperaran l'aprovació de la reforma per a acomiadar més barat. No sóc pas endeví, però m'atreveixo a vaticinar-ho. Fins que l'economia no creixi al país per damunt del 2,5% no es crearan llocs de treball. Milers de persones passaran a dependre de les prestacions públiques. Per tant, més despesa pública. Altres mesures que la reforma inclourà seran ben poc utilitzades. Algunes d'elles ja estan en vigor en moltes empreses, com la flexibilitat interna en diferents modalitats. Però els empresaris només volen la facilitat, la via lliure per a acomiadar. Sembla el seu màxim interès. Quan s'hagi aprovat la reforma veurem la classe de contractació que es farà.\nEls sindicats han estat disposats a pactar una reforma laboral, però que serveixi o ajudi a crear llocs de treball estable, que ajudi a les empreses a superar les seves dificultats. Tot el sistema mediàtic espanyol està abocat a presentar-los com als dolents de la pel·lícula. Se'ls ridiculitza, se'ls vol desprestigiar. La campanya s'incrementarà. Però els empresaris només estan interessats en l'acomiadament. També en la desregulació de la negociació col·lectiva. Això significarà per a moltes petites empreses sense cap mena de representació sindical una selva. Déu ens agafi confessats, sobretot als treballadors que treballen en aquestes empreses.\nNecessitem empreses i empresaris diferents dels que dirigeixen les organitzacions empresarials espanyoles. Les caixes, estimulades pel govern a fusionar-se ens donen l'exemple del què no hauria de ser. Fons públics, prejubilacions, això és el que vol mercat i el que imposa. Traspassar els costos a tot el col·lectiu per generar el guany major per a ells. Així de trist, però així de real. Demà tindrem reforma laboral, només una pinzellada, perquè quan passi pel Congrés dels Diputats serà encara pitjor. Defensarem una cosa diferent o ho acceptarem com a mesells que acoten el cap davant els poderosos?\n0 Comentaris a "Atur a les caixes"


Busques orientació? Visita les assessories personalitzades que Educaweb realitza al Prat de Llobregat - educaweb.cat\nBusques orientació? Visita les assessories personalitzades que Educaweb realitza al Prat de Llobregat\nDes de 2010, les orientadores d'Educaweb orienten acadèmica i professionalment a totes aquelles persones que ho sol·licitin en "el Lloro", Centre Municipal d'Informació Juvenil del Prat de Llobregat (Barcelona). L'horari d'atenció al públic és els dimecres de 17 a 20 h i l'atenció és personalitzada.\nL'assessoria és gratuïta i té com a finalitat mostrar totes les opcions d'estudis de qualsevol nivell formatiu per ajudar a l'usuari en el procés d'elecció de la seva formació i impulsar-ho a construir el seu itinerari professional adequat als seus interessos, necessitats i capacitats. Les persones interessades poden consultar els seus dubtes sobre com reorientar els seus estudis, formar-se a l'estranger, accés a la universitat, informació sobre la nova estructura universitària, convalidacions amb els nous graus universitaris, Formació Professional, etc.\n"El Lloro" és un servei públic de l'Ajuntament de l'el Prat de Llobregat gratuït i dirigit a tots els joves d'edats compreses entre els 15 a 30 anys, de la ciutat que busquen informació clara, actual i exhaustiva sobre els temes que els interessen. Per a això es compta amb un servei de 5 assessories que tracten sobre habitatge, orientació personal, ocupació, orientació acadèmica i professional i salut.\nPer més informació i concertar cita prèvia pots enviar un mail a formacio@joves.prat.cat o trucar al 93.478.50.77


1 Preinscripció - Preinscripció Matrícula\nJornada de Portes Obertes: 15 de març a les 19.30\nDates: del 13 al 24 d'abril de 2018\nINS Pere Alsius:\nHorari: de dilluns a divendres de 9.00 a 14.00, dimarts de 9.00 a 17.00\nOME (Sala d'actes de l'Ajuntament de Banyoles):\nHorari: de dimarts i dijous de 9.00 a 14.00 i de 16.30 a 18.30\nRecordeu que si feu la sol·licitud fora de termini, s'atendran primer les sol·licituds presentades dins del termini establert abans de la vostra.\nInformació web del Departament d'Ensenyament\nDocuments que cal presentar (tot l’alumnat de nova incorporació al centre):\nSol·licitud de preinscripció omplerta (imprès: descarregueu-lo aquí . També el podreu trobar a l'Institut, a l'oficina municipal d’escolarització i als Serveis Territorials d’Educació)\nOriginal i fotocòpia del DNI, NIE o passaport de l'alumne/a.\nOriginal i fotocòpia del DNI, NIE o passaport del pare, mare o tutor/a.\n1 fotografia (amb nom i cognoms al darrera).\nCertificat de convivència (si l’adreça del DNI és diferent a la que consta a la preinscripció). En el moment de formalitzar la matrícula cal presentar el DNI renovat amb la nova adreça.\nDocumentació acreditativa al lloc de treball dels pares.\nOriginal i fotocòpia del carnet de família nombrosa o monoparental actualitzat.\nCertificat de la renda mínima d’inserció (PIRMI).\nOriginal i fotocòpia del certificat de disminució expedit pel Dep. d’Acció Social.\nCertificat mèdic del sistema públic de salut de malaltia crònica que afecti el sistema digestiu, endocrí o metabòlic.\nCertificat acreditatiu de tenir germans/es en el centre d’inscripció o en un centre adscrit.\nInformar al centre (mitjançant la sol·licitud de preinscripció) si és el pare, la mare, els tutors o els germans els que han estat escolaritzats al nostre centre.\nFases de la preisncripció\nLa tramesa de sol·licituds per Internet es pot fer fins a les 24 h. del dia 3 d'abril\nResolució de reclamacions (últim dia per introducció i modificació de sol·licituds)\nMatriculació de 1r d'ESO\nMatriculació o confirmació de plaça de 2n, 3r i 4t d'ESO\nCENTRES DE PRIMÀRIA ADSCRITS\nBaldiri Reixac de Banyoles\nBora Gran de Serinyà\nCarles Fortuny d'Esponellà\nEl Frigolet de Porqueres\nCRITERIS DE PUNTUACIÓ (a efectes de barem)\nÀrea d'influència: Banyoles (zona preferent), Crespià, Porqueres, Esponellà, St. Miquel de Campmajor i Serinyà\n3. Renda anual de la unitat familiar en el cas que el pare, la mare, el tutor o tutora, o el guardador o guardadora, siguin beneficiaris de l'ajut de la renda mínima d'inserció o de l'equivalent, la renda garantida de ciutadania, calculat en funció dels fills a càrrec del perceptor o perceptora.\nSimultaneïtat de programes esportius d'alt rendiment amb l'ESO


Jornada informativa: Educat2.0 , Àtria | Secció Serveis Educatius i Formació Permanent\n← Trobada de corals Maresme\nValoració del projecte EDUCAT1x1 als centres del MVO (curs 2010/11). →\nEl passat 22/06/2011 es va realitzar una sessió informativa referent al projecte EDUCAT1x1 i la seva continuïtat en el projecte Educat2.o. En primer lloc, el Sr. David Medina va comunicar les opcions de continuïta, dotacions i concrecions de la implementació del projecte. La segona part de la sessió, desevolupada per la Sra. Carmen Navarro (consultora d’Aventia), va mostrar les noves funcionalitats de la plataforma de gestió de continguts Àtria.\nEn els documents adjunts trobareu més informació.\nConcrecions dotacions centres\nAquest article ha estat publicat en 1x1, Educat2.0, TAC/TIC. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Taller de Viquipèdia - Ca la Dona, un espai de dones i per a dones\nTaller per aprendre a editar la Viquipèdia amb perspectiva de gènere.\nAquest últim trimestre de l’any apuntat al\ns tallers per aprendre editar la Viquipèdia! Ens trobarem el tercer dijous de cada mes a Ca la Dona.\n19 de setembre de 18h a 20h\n24 d’octubre de 18h a 20h\n21 de novembre de 18h a 20h\n19 de desembre de 18h a 20h\nLa comissió de Barcelona de suport al moviment de protesta al Rif convoca a participar a diverses concentracions que...\n3/10::. Més penes de presó? Reflexions i contradiccions05/10::. Reunió Bollos en Teoria


XARXA COMPOSTAIRES METROPOLITANS: d’abril 2013\nDes de 1970, el 22 d'abril se celebra arreu del món el Dia de la Terra amb la intenció de fer evidents els problems ecològics que estem ocasionant al planeta. A Catalunya, aquest any, es farà la celebració el cap de setmana abans.\nL'estand de la Xarxa també hi vol donar suport, posant de relleu la importància de gestionar els propis residus orgànics i obtenir adob per les plantes. Ens podreu trobar el dissabte 20 d'abril, de 10 a 13 h al parc de Fontpineda de Pallejà. El matí del diumenge 21 d'abril estarem al Parc de Can Ginestar de Sant Just Desvern i durant tot el dia, de 10 a 14 i de 16 a 18 h, col·laborarà a la gran Festa de la Primavera del Jardí Botànic de Barcelona, que porta un nom ben suggestiu: Planta't. Hi podeu passar amb familiars i amics que vulguin conèixer el compostatge i potser fer-hi els primers passos.\nTruc del mes\nSi teniu un vermicompostador, no oblideu que els cucs no tenen dents i que , per tant, prefereixen els aliments molt tous o gairebé líquids. Com que són molt menuts, tamé prefereixen el menjar ben trossejat. Si hi poseu una poma o un tomàquet sencer trigaran molt a descomposar-se. Fareu més via si el trossegeu amb un ganivet abans de donar-los les restes del vostre menjar: fulles d'enciam, peles de fruita i verdura, cors de poma,...


La primera entrevista me la va fer ell, era de feina –buscava un periodista per a aquest mateix diari-, i va anar bé. Ara, que els dos ens mirem AnoiaDiari des de la distància, l’entrevisto jo. És difícil, no puc dissimular l’admiració i agraïment que sento: el Jordi va ser el meu cap durant dos anys i ara és algú a qui m’agrada escoltar i demanar consell. Si el concepte no estigués tan desgastat el definiria com a ‘glocal’: no deixa de pensar en Igualada tot i estar a milers de km; té la capacitat de dur a terme projectes de ciutat mentre obre mercat a l’Àsia per a Desigual. Seiem en una terrassa de Cal Font i repassem les seves ‘aventures’, tant les locals com les internacionals, tant les que ja ha fet com les que té al cap.\nAra que ja has marxat a viure a Hong Kong, amb la família, i ja heu tornat, pots confirmar que "tornar sempre és la millor part de l’aventura"?\nTornar és necessari, aquí és casa meva i de casa només n’hi ha una però vam estar molt bé, va ser una experiència molt interessant, la vam gaudir molt, mirem enrere amb molt bon record.\nSi tornar és necessari, marxar va ser...\nUn somni fet realitat. Després d’acabar la carrera vaig anar un any i mig a treballar a Londres i tenia molt bon record de l’experiència de viure fora. Després d’un any i mig vivint a la capital britànica vaig treure la conclusió que tothom hauria de viure una experiència així, i que un dia l’havia de repetir. Era un somni latent, no el buscava, però quan va sortir l’oportunitat no vaig dubtar.\n(Foto: Salva Magaz)\nUna cosa és marxar sol, i l’altra, amb la família, no?\nA nivell professional va ser dur, un aprenentatge constant, un ritme de treball molt fort... A nivell familiar i personal va ser una gran experiència, un regal per als meus fills que espero que puguin aprofitar en el futur.\nQuè vas anar-hi a fer?\nVaig anar a muntar i fer créixer els negocis de Desigual a l’Àsia, vaig obrir una oficina a Hong Kong i una a Tokio. Estava ubicat a Hong kong i m’ocupava de tota Àsia en el sentit més ampli: des de l'Índia fins a Austràlia i des del Japó fins el sud est asiàtic.\nÉs una regió molt gran i molt diferent culturalment a la nostra. Tot i així, l’Àsia és un continent que m’apassiona, a més, veia que el món girava cap allà i no volia perdre-m'ho, volia viure-ho de primera mà.\nEl xoc cultural: les converses que no s’acaben, les coses que no entens... a poc a poc, però, tothom s’ha d’anar adaptant, els uns i els altres i les coses van sortint.\nParlem d’un dels teus projectes a banda de la feina, què et deia la gent, quan els explicaves el concepte d’AnoiaDiari, al 2008?\nQue estava boig, que aquesta comarca no estava preparada per tenir un diari digital i que fracassaria.\nSí, però aquestes coses com més te les diuen més clar tens que les has de tirar endavant. AnoiaDiari va néixer perquè en aquell moment els diaris comarcals eren molt previsibles, era fàcil endevinar el titular que farien.\nI ho vas veure clar\nA vegades aquests projectes comencen mig en broma, vas parlant amb la gent, vas avançant i s’acaben convertint en una cosa seriosa. En tot cas, mai surten d’una sola persona, tot i que és difícil fer una llista, Anoia Diari no existiria sense els que hi van creure des d’un primer moment, el Bernat Ferrer, l’Anna Marsal, el meu pare, el Jaume Ortínez, l'Oriol Solà o el suport de l’Antoni Dalmau, que va fer el primer article d’opinió.\nPer què un diari?\nQuan era jove el meu somni era fer el primer diari esportiu en català. Sempre m’ha interessat el món del periodisme tot i que estudiés economia. Quan vaig tenir l’oportunitat ja hi havia un diari esportiu en català, sinó potser l’hauria fet perquè quan se’m posa una cosa, el cap... bé, quan la verbalitzo: quan verbalitzo una idea la tiro endavant.\nSí, el bàsquet és la meva gran passió. De fet ara formo part de la junta del Club Bàsquet Igualada.\nEls projectes que faig fora de la feina són vitals perquè em serveixen per desconnectar.\nD’on treus el temps per fer de pare de 3 nens, tenir responsabilitats en una gran empresa i dur a terme projectes paral·lels?\nSempre estic una mica connectat. Tinc capacitat per treballar, puc treballar molt d’hora al matí, molt tard a la nit, arribar d’Àsia i posar-m’hi... tinc l’energia per poder-ho fer. Però combinar-ho tot sempre és complicat. Els projectes que faig fora de la feina són vitals perquè em serveixen per desconnectar.\nEn tot cas, qui tira endavant un mitjà ho fa per tenir influència, no?\nLa veritat és que el perquè no va ser gaire reflexionat. Tenia la sensació que a la ciutat i a la comarca els feia falta un mitjà de comunicació nou i diferent... Modestament crec que sí que vam influir en alguns grans temes de la ciutat: el POUM, el Rec...\nM’agrada ser un ‘outsider’ i tirar endavant projectes en indústries o sectors diferents al meu\nUn economista que pensa en la premsa comarcal...\nM’agrada ser un ‘outsider’ i tirar endavant projectes en indústries o sectors diferents al meu. També vaig crear “Atlas” ja fa molts anys, i jo del món de l’animació sociocultural no en tenia ni idea. Aleshores vèiem la necessitat de dinamitzar la ciutat des d’un punt de vista socio cultural. A vegades això no és ben rebut per la gent del sector, però a mi m’agrada i crec que és necessari perquè aporta visions diferents. Aquest intrusisme és bo. Jo sóc economista i m’agrada que tothom opini sobre economia.\nDe l’època d’AnoiaDiari, que ara mires des de la barrera, amb què et quedes?\nEm quedo amb la gent. Amb la satisfacció d’haver conegut i pogut treballar amb gent molt bona i més jove que jo. Em quedo amb l’amistat que resta amb aquelles persones amb qui he compartit un projecte molt xulo.\nSóc bastant inquiet. Ara mateix no preveig canvis però sí que m’agradaria seguir explorant altres zones del planeta. No sé en quin format, no tinc cap idea concreta però m’interessen moltes altres regions al món.\nQuan apago la gravadora ens quedem xerrant una bona estona: del país, d’Igualada, del resultat de les darreres municipals, dels nostres plans, il·lusions, perspectives de futur... Sempre és una bona idea poder robar una estona al Jordi per parlar, arreglar el món, compartir dubtes, explicar-nos idees... avui m’agrada compartir un trosset d’aquesta conversa amb els lectors d’AnoiaDiari.\njaume rdrguez enrich\nla conca d odena\n11 de setembre 2015.07:07h\nQue dificil tenir idees a Igualada.\nEn el adeu d en Lluis Verdes vàrem publicar.me a La Veu un escrit titulat La solitud del emprenedor. Igualada es ta conservadora I individualiste que no vol... Llegir més idees .no fos qe tinguesis raó\nBon dia Jordi Bon dia Carlota. Bona diada\n10 de setembre 2015.16:34h\nJordi i Carlota, dels inicis d’Anoiadiari hi havia una pila de blocs de diferents persones entre les quals estava jo mateix.\nPer mi va ser una experiència important i enriquidora, tot i les... Llegir més diferències d’opinió amb el Jordi sobre l’apartat de comentaris de les noticies i articles i les línies vermelles. Sempre però amb la màxima cordialitat i recolzament inclús en algun moment que un organisme públic em volia demandar i exigia la retirada d’un article meu. El Jordi va aguantar amb mi i li estic agraït. Gràcies Jordi.\nAlgú sap on estan aquells blocs que després de la modernització de la web van desaparèixer?\nTrobo molt greu aquesta desaparició, més encara en un mitjà digital on l’espai no és cap problema.\nSabeu, vosaltres, o potser algú de l’actual direcció d’Anoiadiari pot respondre, on es poden trobar aquells blocs?\nEm semblaria molt greu que haguessin desaparegut aquells blocs, amb els seus articles i comentaris que formen part de la historia de l’Anoia i del primer diari digital comarcal un dels primers de Catalunya.\n10 de setembre 2015.10:24h\nFelicitats Jordi per ser com ets!\nPensar una idea i tirar-la endavant... continua així que en aquest món les IDEES i sobretot les NOVES idees sempre són benvingudes.\nEncara que no ens veiem... Llegir més gaire et considero ”Un amic i referent!”


El Barça Alusport no s'atura i s'endú la Copa del Rei (6-3)\n260x366 El Barça Alusport no s'atura i s'endú la Copa del Rei (6-3) / LNFS El Barça Alusport no s'atura i s'endú la Copa del Rei (6-3) / LNFS\nEl Barça de futbol sala es va adjudicar ahir a Antequera la segona Copa del Rei consecutiva després de superar ElPozo Múrcia en una final molt més ajustada del que va reflectir el marcador final. Els blaugranes, superiors a partir del minut 10, van merèixer el que és el tercer títol de la temporada, després d'haver guanyat ja la Copa d'Espanya i la Champions.\nEl madrileny Sergio Lozano cada cop és més important, incisiu i determinant per al Barça. Té 23 anys i està cridat a ser el successor del millor jugador de la història, Javi Rodríguez. Ahir Lozano va ser cabdal en el triomf final gràcies al seu coratge i la seva entrega, que van permetre que el Barça superés un ElPozo Múrcia que va anar de més a menys.\nEls de Marc Carmona van haver de remuntar i patir per vèncer. Del 0-1 inicial es va passar al 3-1 amb què es va arribar al descans. Aleshores el Barça va fer sortir el geni després del primer gol rebut i ja no va tenir aturador. En el segon temps van patir quan ElPozo va fer el 3-2 i el 4-3, però van respirar amb el cinquè, de Lozano, i l'últim, del porter Cristian, que també es va afegir a la festa d'un equip que vol marcar una era.


L’arbitrarietat dels objectius de dèficit (Albert Carreras)\n4 min. 10/02/2016 17:53 Traduccions: Cat Cas Eng\nLes advertències recents de la Comissió Europea al Regne d’Espanya sobre el previsible incompliment de l’objectiu de dèficit l’any 2016 i sobre la necessitat de reduir-lo en uns 8.600 milions d’euros han de constituir motiu d’alarma per a tots, però especialment per a les comunitats autònomes, que tenen massa números que l’Administració General de l’Estat els encarregui d’assumir el pes del nou ajust.\nA escala de l’eurozona, la fixació d’objectius de dèficit està acordada entre els estats al pacte d’estabilitat i creixement associat a la posada en marxa de l’euro. A l’hora de fixar les trajectòries d’ajust que han de corregir el que s’anomenen “dèficits excessius” hi ha criteris tècnics, econòmics i estadístics, que tenen en compte que hi ha despeses que són particularment cícliques. Els “procediments de dèficit excessiu” estan molt regulats i calibrats.\nEn canvi, de portes endins, l’estat espanyol no reprodueix el mateix criteri. Ho va fer, sobre el paper, a la llei orgànica d’estabilitat pressupostària que va aprovar l’any 2012. Hi va reproduir els criteris definits als procediments de dèficit excessiu. Eren trajectòries d’ajust raonables i graduals. Però quan va arribar l’hora d’aplicar-les, el govern del PP va oblidar el que determinava la seva llei i la pràctica comunitària, i va preferir una altra llei, la de l’embut, que li era molt més favorable. Meravella que la premsa espanyola amb seu a Madrid, sigui econòmica o generalista, oblidi sempre el contrast entre una metodologia pactada de fixació d’objectius a escala europea i l’arbitrarietat pura i dura dins d’Espanya. Els objectius de dèficit per a les administracions subestatals són imposicions sense legitimitat política ni moral que s’acarnissen contra la provisió de serveis finalistes d’atenció directa a les persones, en lloc de reduir les polítiques i administracions duplicades que l’Estat vol protegir.\nEfectivament, el ministeri d’Hisenda va decidir que els primers anys l’ajust l’havien de fer les comunitats autònomes i els ens locals, i que l’Administració General de l’Estat ja el faria més endavant —tot esperant que la recuperació que havia de venir els estalviés la feina—. Així, en lloc de distribuir els esforços de reducció de dèficit en proporció a la despesa feta per cada nivell d’administració, que era el que aproximadament ja havia fet el darrer govern del PSOE, van decidir centrifugar el dèficit i fer que recaigués essencialment sobre les comunitats autònomes i els ens locals. La jugada va ser denunciada per totes les comunitats autònomes que no estaven governades pel PP, i la denúncia, adequadament argumentada des del punt de vista tècnic, va ser presentada com a recurs econòmic administratiu davant del Tribunal Suprem, on encara espera sentència.\nSi els comptes s’haguessin fet bé (i ho recorda i documenta un informe que ha publicat fa poc el departament de la Vicepresidència i d’Economia i Hisenda), l’any 2013, en lloc que el ministeri d’Hisenda reclamés a les comunitats autònomes un dèficit del 0,7% del PIB (que després de molts esforços es va aconseguir que s’elevés a l’1,3%, que pogués ser asimètric i que a la Generalitat de Catalunya li toqués un 1,58%), ens hauria correspost un... 2,50%! L’1,96% executat no hauria estat cap desviació i encara ens hauríem pogut estalviar ajustos per import de més de mil milions d’euros. L’any 2014, en lloc de l’1% fixat per l’Estat, hauríem pogut passar amb un dèficit del 2,24%. L’any 2015, en lloc del 0,7%, hauria estat suficient l’1,62%. I el 2016, en lloc del 0,3% que Hisenda obligarà a la Generalitat a complir, ens tocaria un 1,09%, que serien uns 1.600 milions més de disponibilitat tresorera. L’Estat ha centrifugat el dèficit. I tant que ho ha fet! I, a més, ha racionat discrecionalment la liquiditat.\nEl cop que va donar l’Estat a les comunitats autònomes el 2013, que va ser duríssim (abaixar l’objectiu de dèficit de 1,3% a 0,7% en plena intensificació de la crisi), es va fer amb l’excusa d’una correcció del dèficit imposada per Europa. Però en aquella ocasió la Comissió Europea donava més (repeteixo: més!) marge de dèficit a l’estat espanyol, i aquest, en lloc de repartir-lo amb les altres administracions, se’l va quedar tot i ens en va agafar més. Tanta arbitrarietat no s’oblida. Que no siguin els mateixos els qui hagin d’administrar la possible clatellada que ara pot venir d’Europa!