tens un racó dalt del món: L'atribolada vida d'un Tibau (2)\nEl cos pot ser teu, però la cara....\nNo et sembles gens a la teva germaneta.\n28 de desembre de 2008 a les 11:23\nQue ens expliqueu les vostres aventures en tal dia, es fa original i tot.jo m'ho crec tot.Que si l'humor no entra en nosaltres com un vinet generós, farem cara de pomes agres sempre. ja que vacircumscrita en episodis tardarem anys en saber-ne tots els pasos que heu donat.Feliç dia i seguir. Anton.\n28 de desembre de 2008 a les 11:27\nCoi quins cossos el teu i ek de la germaneta.Apali bon diumengue.\n28 de desembre de 2008 a les 11:33\nUn dia molt addient per explicar-nos la teva "altra" vida :-)\n28 de desembre de 2008 a les 12:41\nveig que saps fer funcionar molt bé el photoshop o el gimp!\n28 de desembre de 2008 a les 13:37\njajaja, bo Jesús, molt bo.\n28 de desembre de 2008 a les 14:33\nQui mos ho havia de dir que havies sigut boxejador...\nT'he descobert... és impossible que un paio tan lletjot com tu tingui una germaneta així!\nI vols dir que ens haurem d'esperar tot 1 any més, tal dia com avui, per conèixer més detalls ?\nLa camisa et disimula molt bé el cos d'atleta ! ;-)\n28 de desembre de 2008 a les 20:23\nNo ho sé, porto tota la tarda donant-li voltes al tema de la boxa.\nNo ho sé, això de les ulleres...\n28 de desembre de 2008 a les 20:35\nAi,si l'amo dels músculs ho veu!\nUn xic d'humor sempre va bé. Gràcies\nQuan pujarà la teva "germaneta" a Cornudella?\n29 de desembre de 2008 a les 11:48\nAmb una vida com aquesta, és normal que hagis acabat sent escriptor.\n29 de desembre de 2008 a les 12:28\nPere Tibau Foguet ha dit...\nsóc un altre Tibau i us asseguro que els Tibaus tenim aquests cossos excepcionals\n9 de març de 2009 a les 21:05


Casa Collage | Matèria Sensible\nEnviat per carlos el Dc, 02/05/2012 - 12:41\nRehabilitar implica sempre establir una determinada relació amb el passat, amb els passats que s’acumulen a l’espai de la intervenció. I també amb el futur, aquella idea imaginada de lloc cap a la que voldríem tendir. Però implica, sobretot, una gran capacitat de treball amb el present.\nEsborrar o dibuixar: eliminar, netejar, reparar, reconstruir, substituir, incorporar, afegir ... Descobriments successius van requerint contínuament de respostes diverses i complementàries. Es van teixint, molts cops en temps real, les relacions entre els espais vells i els nous, entre els vells i els nous materials, entre les velles i les noves geometries, entre els operaris que un dia van aixecar els murs i els que ara els refan.\nSuperposició inacabable de temps, de desitjos, d’oficis, de matèries, d’estratègies, de persones.\nA la casa del Call diverses decisions van exercir de guies i referents al llarg de tot el procés:\nel reconeixement i potenciació dels patis com a centres de gravetat de l’espai i paisatges petris de totes les estances de la casa.\nl’adopció de geometries irregulars capaces de significar-se discretament dins l’esquelet original i de reorganitzar de manera òptima el seu nou funcionament.\nla voluntat de mostrar amb tota naturalitat el solapament de capes antigues i noves responent a l’estat de conservació de cada element i a l’ús futur de cada espai. Preservem infinitud de presències insòlites en els paraments de cada cambra -portalades tapiades, finestrals ampliats, escales desaparescudes, rastres de velles xemeneies, ...- com a petits paisatges ínteriors.\nuna certa idea de continuïtat amb el llenguatge constructiu del barri vell (simples persianes de fusta, arrebossats i estucats).\nel desig de recuperar i reutilitzar tots els materials possibles trobats a la casa en suficient bon estat (reixes, mosaics i pedres) i la possibilitat de comptar amb altres materials vells del magatzem del mestre d’obres (fustes i rajols).\nl’emfasització de les alçades de l’immoble a través de l’ús d’un patró compositiu vertical en totes les noves intervencions.\nI per sobre de tot plegat la confiança creixent en un sistema projectual necessàriament obert (en aquest cas el collage) capaç d’integrar harmònicament en un tot les històries de cada fragment del procés.\nSota la batuta insubstituïble d’en Josep Capdeferro, mestre d’obres, que ha conduït amb inigualable energia i sensibilitat el fil conductor de tota l’obra.\nAdreça: Carrer de la Força, 17004 Girona, Espanya


El port d'arma de foc per a tots els duaners serà una realitat en els pròxims mesos - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl port d'arma de foc per a tots els duaners serà una realitat en els pròxims mesos\nEl Govern anuncia que hi haurà més controls a la duana per cobrar l'IGI de les compres fetes a l'estranger\n31/08/2020 (11:54 CET)\nEl port d'arma de foc s'estendrà a tots els agents de Duana responent a una demanda del sindicat, segons ha manifestat aquest dilluns el director del departament de Tributs i Fronteres, Albert Hinojosa. Durant aquest any es preveu efectuar la formació a tots els agents.\nLa decisió, segons Hinojosa, es fa també "per l'actual situació al món" però han tingut molt en compte les reiterades peticions del sindicat de duaners. L'any passat van preguntar als partits si estarien d'acord que els treballadors de les fronteres portessin armament de foc, una eina que entenen que els podria ser necessària. De fet, els duaners de la majoria de països porten arma de foc. La brigada antifrau té autoritzat el port d'armes.\nEl mes de gener, el ministre de Finances ja va anunciar que la mesura es posaria en pràctica ben aviat. Ja figurava en el programa electoral de Demòcrates. La implementació de la mesura requerirà un cert temps, ja que cal que tots els duanres passi les proves psicotècniques i que duguin a terme les formacions.\nS'està desenvolupant un procediment declaratiu específic per a les importacions en règim de viatgers particulars\nD'altra banda, es reforçaran els controls a la duana per comprovar que els viatgers que importin mercaderies per a ús particular i es desgravin les taxes d'altres països també les declarin a Andorra per poder-hi incloure la imposició. Segons ha explicat el ministre de Finances, Eric Jover "s'està desenvolupant un procediment declaratiu específic per a les importacions en règim de viatgers particulars, quan es tracti de mercaderies sense caràcter comercial ni ànim lucratiu". ant Hinojosa com Jover han explicat que l’estudi de la bretxa fiscal, que té una durada mínima de tres anys, se centra en l’IS, IRPF i IGI i la voluntat del ministeri de Finances és reconèixer els “processos de millora perquè la bretxa sigui el menor possible”. De la mateixa manera, el ministre ha avançat que el 'Paying Taxes' permet conèixer la facilitat del pagament dels impostos “amb uns indicadors que ens permetran fer millor feina des del Departament de Tributs i Fronteres i el Govern. Ens ha d’aportar una visió objectiva, amb una metodologia reconeguda internacionalment, del posicionament del marc fiscal andorrà dins del món”, ha afegit.\nEntre les principals actuacions realitzades el 2019 també es destaca la creació de l’Oficina del Contribuent, que està previst que entri en funcionament al llarg de l’exercici del 2020, i l’esmentat estudi de la bretxa fiscal. La memòria també reflecteix els resultats relatius d’assistència al contribuent, incidint en 13.259 trucades ateses o els 8.131 certificats emesos.


Un poema a la porta de casa. Meritxell Yanes i David Planas - Al Gironès Llegim\nUn poema a la porta de casa. Meritxell Yanes i David Planas\nRegala un poema recitat a la porta de casa! Els actors David Planas i Meritxell Yanes trucaran a la porta de la persona a qui vulgueu fer el regal i li recitaran un poema. Podeu triar el text o deixar-vos aconsellar pels actors, només cal que proposeu l’autor o la temàtica. Inscripcions a www.culturallagostera.cat. Les visites es faran els dies 20 i 21 de març.


Actualitat Econòmica » Dia mixt als mercats i VIX en augment\nHome > General\t> Dia mixt als mercats i VIX en augment\nDia mixt als mercats i VIX en augment\nEls índexs de l’Àsia van tancar en tonalitat mixta, ja que la Xina obtenia guanys de prop d’un punt percentual mentre que el Japó, Korea i Taiwan presentaven notes negatives, sobretot aquest últim, que va baixar el 2,99%. En l’àmbit macroeconòmic destaquem la publicació de l’índex de producció industrial de la Xina mesurat en termes interanuals des de l’abril, el qual es va situar en 9,8% en línia amb les estimacions però mostrant certa desacceleració respecte de l’anterior lectura de 14,1%.\nA Europa els principals selectius van tancar també mixtos, l’Euro Stoxx-50 es va deixar un 0,26% però es mantenia per sobre dels 4.000 punts. D’altra banda, la borsa portuguesa i la italiana van destacar positivament amb increments del 0,89% i el 0,39%, respectivament.\nA la borsa americana els principals selectius cotitzaven en vermell, destacant el Nasdaq amb una caiguda d’un punt percentual, seguit per l’S&P-500, que queia un 0,47%, en horari de tancament europeu.\nLa sessió va ser poc intensa quant a publicacions econòmiques, només caldria destacar diferents compareixences de membres dels bancs centrals d’Europa, el Regne Unit i els Estats Units.\nEn l’àmbit empresarial destacaven els plans de fusió d’AT&T Inc. amb Discovery Inc., la unió desembocaria en una empresa d’uns 130.000 milions de dòlars de valoració, amb uns actius en què destaquen la CNN i HBO, entre d’altres.\nAmb relació a les matèries primeres, tant l’or com el cru Brent i WTI cotitzaven en verd, i l’encreuament de l’eurodòlar se situava prop de l’1,2150.\nRepunt important del VIX en una sessió de correccions generalitzades Els mercats de renda variable es contagien d’esperança\nSembla que la inflació no serà tan transitòria\nPendents de la Reserva Federal\nEls Estats Units recullen beneficis\nEl focus de la setmana estarà sobre la Fed\nEl BCE manté invariables els tipus d’interès i el PEPP\nCopyright © 2014-2021 Actualitat Econòmica


Els forts aiguats d'ahir al vespre al País Valencià van deixar més de 200 l/m2\nEl temporal de pluja i vent i el temporal marítim van començar dijous i no s'acabaran fins aquesta nit\n3 min. Barcelona 22/04/2019 12:05\n651x366 Precipitació acumulada entre el 18 i el 21 d'abril al País Valencià / AVAMET (Associació Valenciana de Meteorologia Josep Peinado) Precipitació acumulada entre el 18 i el 21 d'abril al País Valencià / AVAMET (Associació Valenciana de Meteorologia Josep Peinado)\nLa borrasca que ens ha estat acompanyant durant bona part de la Setmana Santa ha deixat poca pluja al Principat. En conjunt s’han acumulat entre 5 i 30 l/m2, però hi ha comarques on amb prou feines han caigut algunes dècimes de litre acompanyades de fang.\nLa situació està sent ben diferent uns centenars de quilòmetres més al sud, concretament al sector central i sud del País Valencià. En aquesta zona els pluviòmetres han treballat de valent al llarg de les últimes quatre jornades. Ahir mateix al vespre, una nova tongada de pluges fortes i abundants va afectar bona part de les comarques d'Alacant i del sud de València. De la xarxa d'estacions meteorològiques de l'Associació Valenciana de Meteorologia (AVAMET), de les últimes 24 hores destaquen (en l/m2):\n304 a Xàbia\n251 a Dénia\n225 a Barx\n222 a Vilallonga\n211 a l'Atzúbia\nPer fer-se'n una idea, la pluja caiguda en un dia a Xàbia correspon a la meitat de la pluja que es recull, en tot un any, a la ciutat de Barcelona. Tanta aigua acumulada en tan poques hores ha causat nombrosos problemes per inundacions. Alguns carrers han quedat totalment negats.\nDenia en la playa de la marineta casiana pic.twitter.com/muL1du5wXJ\n— JuanmaKonKalma (@KalmaKon) 21 d’abril de 2019\nRio #Gorgos en #Xàbia #Jávea #Gotafria #dana #inundaciones #lluvias pic.twitter.com/3GtVtQ0Ozd\n— METEOXÀBIA T.Bolufer (@meteoxabia) 22 d’abril de 2019\n#pluges 🌧: #Ontinyent - Pou Clar (la Vall d'Albaida), aquesta vesprada. Autor: Adrià Revert. #Precipitació (mm) acumulada episodi (fins a les 20:45h):\n169,6 Ontinyent/Alt de Toledo\n157,0 Ontinyent/Llombo pic.twitter.com/VTUjSIinUd\nSi fem un cop d'ull a les acumulacions de pluja registrades des de dijous, els números són encara més escandalosos. Entre el sud de València i el nord d'Alacant aquestes són les quantitats que s'han arribat a recollir (en l/m2):\n485 a Vilallonga\n394 a Barx\n394 a Agres\n392 a la Vall de la Gallinera\n370 a la Vall d'Ebo\n346 a Castell de Castells\n346 a Dénia\n334 a Xàbia\nPerò per què és precisament a cavall de les comarques de València i d’Alacant on hi ha hagut les precipitacions més importants? En aquest sector hi ha tota una zona de muntanya, on destaquen serres com la de Mariola o la d’Aitana, amb cims superiors als 1.000 metres d’altitud. L'orientació d’aquestes muntanyes, de les valls i de la línia de la costa fan que el vent de gregal hi incideixi directament procedent de la Mediterrània.\nÉs per això que amb situacions com la de les últimes jornades, amb una depressió que impulsa vents del nord-est, la pluja és la protagonista en comarques com la Vall d’Albaida, la Safor, la Marina Alta i el Comtat, on es poden arribar a acumular quantitats de més de 100 l/m2 amb una certa facilitat.\nAra bé, aquest cop les precipitacions no han quedat circumscrites només a aquesta zona. Des de dijous, bona part del País Valencià ha rebut una tongada de pluges generoses acompanyada de fortes ventades que han superat els 90 km/h.\nUna altra de les zones afectades pels aiguats han sigut les comarques litorals d’Alacant. Ahir es van arribar a acumular 156 l/m2 a Torrevella, on va ser el tercer dia més plujós des del 1927. Amb la precipitació de les últimes hores ja s’ha batut el rècord del mes d’abril amb més pluja des que hi ha dades. D'altra banda, a Alacant aquest abril és el mes més plujós fora de la tardor des de 1967.


Biarnés vol posar un gerent a l'Ajuntament de Berga que sigui un càrrec de confiança | NacióBerguedà\nBiarnés vol posar un gerent a l'Ajuntament de Berga que sigui un càrrec de confiança\nCiU farà un replantejament de l'organigrama del consistori i pretén fer efectiva la figura dels comandaments\nper Aida Morales, 18 de maig de 2015 a les 21:03 |\nEl cap de llista de CiU a Berga, Antoni Biarnés, acompanyat per Àngels Guitart Foto: Aida Morales\n“L'Ajuntament de Berga és una administració important, i requereix una atenció especial”. Amb aquestes paraules ha començat el candidat de Convergència i Unió (CiU), Antoni Biarnés, la seva explicació sobre quin model de gestió tindrà, si ell assoleix l'alcaldia, el consistori berguedà. Tal i com ha relatat, la “novetat més visible” i una de les incorporacions més trencadores serà la figura del gerent que, al seu torn, serà segurament un càrrec de confiança de l'alcalde.\nAixò serà així, ha precisat Biarnés, ja que és el més comú en la majoria d'ajuntaments, i perquè l'altra opció, la figura de directiu públic, no queda prou acotat pel que fa a funcions i responsabilitats. No obstant això, ha assegurat que la seva selecció serà “molt rigorosa” mitjançant un concurs públic i que, de moment, el seu equip encara no té “ningú pensat”. Amb tot, el que sí que ha ressaltat el candidat de CiU és que, en qualsevol cas, les funcions gerencials “no tindran res a veure amb la feina que faran els polítics” i que la seva tasca serà dur a terme els objectius marcats per l'alcaldia en un termini de temps determinat.\nSegons l'alcaldable, però, el model que pretenen portar a terme també traurà a la llum una figura que, fins ara, quedava difuminada entre els tècnics; la dels comandaments. Aquestes persones, ha explicat, tindran, a més de la seva feina, la funció d'annex amb la resta de treballadors, gestionaran la seva àrea des de la proximitat, i fomentaran el treball en equip i la bona coordinació amb la resta.\nEl cap de llista de CiU a Berga, Antoni Biarnés Foto: Aida Morales\nPel que fa als tècnics, Biarnés ha assumit que hi ha un “dèficit” que serà difícil de cobrir, ja que el capítol 1 no es pot tocar. Malgrat això, l'objectiu de Convergència és anar adaptant el model de manera “gradual”, i compaginant aquesta reorganització “amb el dia a dia” i el clima laboral.\nEl pas de la participació a la corresponsabilitat\nMés enllà de la participació, l'equip de CiU a la capital del Berguedà aposta per la corresponsabilitat, una manera d'implicar tothom en els assumptes del consistori, que es pot portar a terme, de portes endins, però també amb les entitats i associacions de la ciutat. Pel que fa a la seva aplicació interna, anirà lligada a l'ambient laboral i a la motivació dels treballadors. Per això, CiU proposa estudiar les necessitats de formació, millorar la comunicació interna, promoure el rendiment i una major transparència. Per altra banda, potenciar les taules amb les entitats i el voluntariat per implicar la població, serà un dels camins que proposa de cara enfora.\n“Això vol dir fer tot el procés conjuntament; té a veure amb arremangar-se i que tothom hi posi el millor que hi pot posar”, ha declarat. En aquest sentit, ha destacat que la corresponsabilitat és la “participació de veritat”, i ha criticat l'ús el terme "participació" que alguns partits polítics utilitzen com una "modo" o “foto de galeria”.\nSobre la col·laboració públicoprivada, en referència a les concessions, Biarnés ha manifestat que seran “pragmàtics” ja que, depenent del cas, serà millor externalitzar un servei, gestionar-lo des del consistori o bé buscar un model mixt.\nI tal i com ja va apuntar al debat electoral organitzat per NacióBerguedà i En Cercle aquest diumenge, aquesta col·laboració “no té res a veure” amb el que, segons diu, alguns poden entendre com a privatitzacions: “Qui ho cregui estarà, o manifestant la seva incultura, o fent demagògia”.\nContinuar amb el Pla d'Ajustament\nAl seu torn, la candidata Àngels Guitart ha donat una pinzellada sobre com CiU pretén gestionar la hisenda municipal. En primera instància, ha destacat, continuaran amb la feina feta i el Pla d'Ajust iniciat el 2011, ja que aquest, segons ha apuntat, està donant bons resultats, fins al punt que Berga està podent estalviar.\nPer altra banda, el que caldrà buscar serà la manera de regularitzar el pagament a proveïdors. Actualment, el consistori paga a uns 70 dies, mentre que allò establert són 30. Fer front a aquesta diferència, ha afirmat, serà qüestió de negociar amb els proveïdors quantitats capaces d'assumir, i mitjançant l'estalvi del Pla de Sanejament.\nLa membre de la llista de CiU a Berga Àngels Guitart Foto: Aida Morales\nEleccions municipals de Berga 2015, Política, Berguedà, Berga, Convergència i Unio, persona de confiança, model gerencial, gerent, Antoni Biarnés, CiU, eleccions municipals 2015, Berga24M\nSou massa alt\nPer Anònim el 22 de maig de 2015 a les 17:22\nSembla que un gerent d'un ajuntament com el de Berga hauria de cobrar 80.000 euros. Que li expliquin a un autònom que penca 12 o més hores diàries com es pot guanyar tants diners només treballant unes horetes al matí. A més un gerent posat a dit no haurà passat cap oposició, no es pot equiparar al sou d'un secretari o interventor que hagi passat totes les oposicions.\nA PERFILS BAIXOS\nPer Anònim el 21 de maig de 2015 a les 19:26\nNo crec que la Ma. Àngels Guitart deixi de ser la Directora Financera de l'Hospital Transfronterer de la Cerdanya com és per venir a qui a Berga i menys a l'Ajuntament.\nPer Anònim el 20 de maig de 2015 a les 22:52\nAmb els perfils de la gent que porta a la candidatura, el noi deu veure que o fa ell la gestió o lloga algú. De totes maneres, quedeu-vos amb la foto: jo diria que vol posa "una gerent" i que ja té candidata.\nUn no, tres.\nPer Autònom de Berga el 20 de maig de 2015 a les 19:39\nJo en posaria 3 de gerents a l'Ajuntament...perquè per fer funcionar la Casa Gran, tela. Auxiliars administratius,tècnics de no sé què,un de baixa fot 3 anys...au va home!!! i tots cobrant bé a final de mes i dies de lliure disposició i 1 hora per esmorzar, però s'ens pixen a la cara o què?? Ha de funcionar com una empresa, fitxar cada dia i a treballar perquè tot funcioni bé.\nDiferencia entre Política i Gerència\nPer Arota el 20 de maig de 2015 a les 11:45\nDe veritat creieu que tots els candidats a l’alcaldia de Berga tenen la suficient formació i experiència per portar una Empresa de més de 100 treballadors i un pressupost de més de 10.000.000 d’euros? Amb els currículums que porten no n’he vist cap, no crec que pesessin laxament de Gerent. El Gerent es un professional encarregat com a màxima autoritat per portar la Gestió i la Direcció de una Empresa, Organització o Institució. Tant de bo haguéssim tingut Gerents amb els Ajuntaments anteriors.\nPer Anònim el 19 de maig de 2015 a les 12:58\nSi no són capaços de portar un Ajuntament i els cal un gerent que no s'hi presentin.\nno es garantia de res\nPer Anònim el 19 de maig de 2015 a les 12:20\nA l' hospital de Berga tambe n' hi ha un de gerent i ja veiem com va. Fatal!\nPer Joan Garcia el 19 de maig de 2015 a les 12:06\nQue la galera no tingui remers i els pocs que hi ha siguin mig morts, és igual. El què cal és algú que toqui el timbal per marcar el pas. I que l'algú no sigui el capità, que ja se sap, exercir de tabaler és cansat.\nHem de ser honest!!!!\nPer Anònim el 19 de maig de 2015 a les 09:35\nQuè vol dir posar un Gerent?? Ell i el seu equip de govern, han d'estar qualificats, si volen portar l'alcaldia. O és que renunciaran els seus sous per tal de pagar aquesta gerència. Hem de pagar-ho també els berguedans???? Si no operem a un pacient perquè no som metges, si no portem un cotxe, perquè no tenim carnet, no volguem una cadira que ens queda massa gran...


Wikiloc | Ruta 3/10. Claverol i els cingles de Pessonada (Pallars Jussà)\n3/10. Claverol i els cingles de Pessonada (Pallars Jussà)\n6.266 66 316\nClaverol - Pobla de Segur - Sossis - Claverol (Senderismo)\n2/10 - Claverol, St Joanet, Llac de St Antoni (Pallars Jussà) (Senderismo)\n3/10. Claverol, St Antoni, lo Pont, Montsor, Pobla de Segur (Pallars Jussà) (Senderismo)\n8/09 - Claverol, Lo Pont de Claverol, La Pobla de Segur, Sossís (Senderismo)\nVista 4833 veces, descargada 106 veces\nDes d'on comença. Des de Claverol, poble preciós que hi ha al Pallars Jussà, a mig camí entre la Pobla de Segur i Ortoneda.\nRuta. Quan vam decidir fer la ruta, la veritat és que volíem pujar a la muntanya de Claverol, anar al roc de Pessonada i tornar pel mateix camí o per Sant Martí de Canals. Però a mida que anàvem caminant vam anar estirant la ruta, amb la voluntat d'arribar a tocar una altra ruta que havíem fet al febrer, anomenda "Ortoneda, Sant Cristòfol de Segan", fins als cingles d'Herba-Savina (Roca Roia), indret al qual vam arribar carenant tota la serra de Pessonada (alternant amb el camí); vam esmorzar al mateix lloc que a l'altra ruta, per assaborir de nou de l'espectacular serra de Carreu i del magestuós Sant Corneli. La veritat és que solament volia gravar l'anada i que, qui se la descarregués, havia de recordar en els km de tornada. Però la sorpresa va fer que decidís penjar anada i tornada. A la tornada vam veure una mena de marges que vam interpretar que podríen ser unes trinxeres de la Guerra Civil. Doncs, passat el punt geodèsic (fora de pista, com diríen els esquiadors) vam trobar, amagat, baixant un petit balcó de la serralada, una mena de trinxera franquista, feta d'obra en una forma de cova que fa la muntanya; hi ha una anotació sobre una placa de ciment que es pot llegir: Batallón Blas Navas 2, nosequé de Franco, etc. Impressiona pel lloc on està fet. Nosaltres ens vam quedar bocabadats. Això va motivar que pengés també la tornada. En arribar a la muntanya de Claverol, si l'anada l'hem feta pujant pel barranc, la tornada -per variar- l'hem feta per la carena, passant per un nou punt geodèsic. Problema: que voreja una mica i que el tram final, poc més de mig km, l'hem acabat per carretera.\nDurada. Hem estat 6 hores. El gps ens marcava 5h en moviment i 1h d'aturats; és clar, hem parat 20 min per esmorzar, hem fet fotos a tort i a dret, ens hem recreat amb les trinxeres, hem repassat la serra de Carreu de dreta a esquerra, Sant Corneli de dalt a baix etc. Però compte perquè la ruta és llarga i si no sortiu d'hora, fareu tard a la tornada, i la Montse i el Pere del rest Cal Portalé, ja no us serviran dinar. Ah! si no l'heu encomanat abans de sortir, tampoc no dinareu.\nCruïlla als escalirots\n06-MAR-10 13:50:47 Vistes del Roc de Santa (a mig camí entre Claverol i Ortoneda)\nPunt geodèsic 2\nRoc de St Martí\nVivacs a sota ???\ncollons LLuis descansa un xic que si no trillaras tot "lo pallars" i em deixaras res pels altres "gpsaires"\nGuapa la ruta.Aquesta es la que vas començar marcant amb fites no!!!\nCrec, Miquel, que si la càrol i el marc continuen esquiant, qualsevol dia em trobaran caminant per la república popular de la xina. Aquesta ruta la feia el david i la vam allargar fins a coincidir amb la que vam fer conjuntament sortint d'ortoneda. Ell, el david, ja l'havia feta; però res... corrent.\nMoltes gràcies per compartir aquestes caminades, hem fet una excursió genial seguint les vostres passes!!\nQuines vistes més guapes, oi? Però no us heu fet cap foto amb la caiguda de muntanya qui hi ha ??? Ah! no sé si la ruta la vau fer aquesta setmana, ja que dissabte nosaltres hi èrem al Portalé per veure el Barça-Valencia i, a més, just tenim un apt. al costat del Churchill; el xic és la nosta mascota. M'ha agradat saber que hi ha qui utilitza les rutes penjades i que a sobre les disfruta... Una salutació.\nI tant que sí!! EL dbte vespre a sentir la brama i els cabirols, són impressionants!! I el diumenge vàrem fer la volta i collir el nostre sopar de llenegues, fredolics i rovellons!\nO sigui que el dbte estàvem al mateix lloc: uns veient futbol i altres sopant a cal Portalé. Que bo!!\nEl Xic és genial, ens va agradar molt que vingués d'excursió, discret i educat.\nApa, a seguir fruint d'aquest nostre país tant interessant.\nBona ruta pel entorn de Claverol


Avui s’ha publicar al BOE el Reial Decret-llei 18/2020, de 12 de maig, de mesures socials en defensa de l’ocupació. - Assessoria Sayó - Assessoria a Figueres, fiscal, laboral, comptable, juridica, assessoria d'assegurances\nAvui s’ha publicar al BOE el Reial Decret-llei 18/2020, de 12 de maig, de mesures socials en defensa de l’ocupació.\nLes mesures pretenen donar una resposta adequada perquè les empreses adoptin els ajustos dinàmics necessaris que els permeti transitar cap a una ‘nova normalitat’, salvaguardar l’ocupació i protegir especialment els treballadors i les treballadores.\nEs prorroguen els ERTO per força major fins el 30 de juny per aquelles empreses que no puguin iniciar la seva activitat\nEs prioritza incorporar els treballadors afectats per ERTE, en la mesura necessària pel desenvolupament de l’activitat empresarial, primant els ajustaments en termes de reducció de jornada\nAmpliació de la pròrroga. (Disposició Addicional primera RD-Llei 18/2020).\nMitjançant l’acord en el Consell de Ministres es podrà establir una ampliació de la pròrroga dels ERTO de força major si en arribat el 30 de juny de 2020, persisteixen les restriccions de l'activitat vinculades a raons sanitàries. Aquest acord podrà, prorrogar les mesures extraordinàries en matèria de cotització regulades a l'article 4, o fins i tot, estendre-les als expedients de regulació temporal d'ocupació basats en causes objectives, així com prorrogar les mesures de protecció per desocupació previstes en l'article 25.1 del Reial decret llei 8/2020, de 17 de març, pel període de temps i percentatges que es determinin.\nCompromís de manteniment de l’ocupació per part de l’empresa. Disposició final primera tres RD-Llei 18/2020).\nAquestes mesures extraordinàries quedaran subjectes al compromís de l’empresa de mantenir l’ocupació durant el termini de 6 mesos. (això ja venia regulat en el Real Decret-Llei 8/2020, de 17 de maig). Amb aquest nou RD-Llei, aquest compromís s’entendrà incomplert si es produeix un acomiadament o l’extinció dels contractes de qualsevol persona afectada per aquest tipus d’expedients.\nHi ha excepcions com són els acomiadaments disciplinaris declarats com a procedents o la crida de de les persones treballadors amb contracte fix-discontinu, quan aquest no suposi un acomiadament sinó una interrupció del mateix, entre altres. En el cas concret dels contractes temporals, el compromís del manteniment de l’ocupació no s’entendrà incomplert quan el contracte finalitzi per expiració del temps acordat o la realització de l’obra o servei no pugui realitzar-se de forma immediata. Aquest compromís es valorarà en atenció a les característiques específiques dels diferents sectors, tenint en compte, les especificitats d’aquelles empreses que presentin una alta variabilitat o estacionalitat. L’exigència d’aquest compromís no serà aplicable a les empreses amb risc de concurs de creditors. Les empreses que incompleixin hauran d’abonar la totalitat de l’import de les cotitzacions que van ser exonerades de pagar, amb recàrrec i amb els interessos de demora corresponents.\nLimitis relacionats amb el repartiment de dividends i transparència fiscal (Article 5 RD-Llei 18/2020)\nLes empreses i entitats que tinguin el seu domicili fiscal en països o territoris qualificats com a paradisos fiscals conforme a la normativa vigent no podran acollir-se als expedients de regulació temporal d'ocupació per força major.\nLes societats mercantils o altres persones jurídiques que s'acullin als expedients de regulació temporal d'ocupació per força major i que utilitzin els recursos públics destinats a aquests, no podran procedir al repartiment de dividends durant l'exercici fiscal corresponent a l'aplicació dels expedients de regulació d'ocupació, excepte si retornen la part corresponent a l'exoneració aplicada a les quotes de la seguretat social. Aquesta limitació no serà aplicable per a aquelles entitats que, a 29 de febrer de 2020, tinguessin menys de 50 persones treballadores, o assimilades a aquestes, en situació d'alta a la Seguretat Social\nMesures extraordinàries en matèria de protecció per desocupació. (Article 3 RD-Llei 18/2020)\nEs continuaran aplicant fins el 30 de juny de 2020, les mesures de protecció per desocupació recollides en els apartats de l’1 al 5 de l'article 25 del Real Decret-Llei 8/2020, de 17 de març, que són:\nCobraran prestació d’atur tots els treballadors i les treballadores afectats per un ERTO, encara que no tinguin el període mínim de cotització. (Els 12 mesos cotitzats en els últims 6 anys.)\nLa suspensió no consumeix atur, es posa en funcionament el comptador a zero. Per tant, els períodes de desocupació consumits durant aquesta suspensió no perjudicaran el reconeixement de futures prestacions de desocupació. Les mesures extraordinàries en matèria de protecció per desocupació regulades a l'article 25.6 del Real Decret-Llei 8/2020, de 17 de març en matèria de protecció per desocupació dels treballadors i treballadores fixes discontinus i als que realitzen treballs fixos i periòdics que es repeteixen en dates certes, resultaran aplicables fins el 31 de desembre de 2020.\nFecha publicación: 5/13/2020


Quines són les millors solucions per al desenvolupament de llocs web per a petites empreses?\nLlavors, què és el desenvolupament del lloc web per a petites empreses en el seu sentit més ampli? Per descomptat, no es tracta només de descarregar les eines en línia adequades o de triar un proveïdor d'allotjament web adequat. En qualsevol cas, tots els projectes reeixits a Internet només necessiten un enfocament raonable, sobretot tenint en compte el desenvolupament d'un lloc web professional per a petites empreses. A continuació, vaig a donar llum sobre aquest tema - humidity monitoring device. Bé, comproveu aquest suggeriment i proveu de configurar el raonament adequat pas a pas.\nLa primera mirada del visitant no importa\nAbans de res, la vostra plataforma en línia és la primera vegada que veuen els visitants i, per tant, els vostres clients potencials, una vegada que aterrin a les vostres pàgines web directament des de la llista de SERPs de Google. Per això, necessitarà un desenvolupament professional de llocs web per a petites empreses en particular, ja que en aquest cas, haurà de destacar-se, sobretot, dels seus oponents.Per tant, és millor que consideri la possibilitat de contractar professionals per desenvolupar un lloc web que funcioni correctament per "parlar" a l'audiència de mercat objectiu i, de manera eficient, convèncer a més clients potencials que cometin una compra després de tot.\nSigues proactiu: consideri l'experiència d'usuari compatible amb el mòbil\nFacin-ho - actuant com a propietari d'un petit negoci, no és possible que tingueu un coneixement suficient de tots aspecte de la construcció de llocs web, disseny i promoció en línia. Per exemple, pagar una atenció insuficient i faltar les accions correctes per crear una base per a l'experiència d'usuari que sigui compatible amb el mòbil us pugui oferir molts problemes. Per no dir que seria millor tenir les plataformes adequades per al vostre lloc web des del principi, com ara pàgines de resposta, lloc web orientat a mòbils i l'original dissenyat per a ordinadors. En fer-ho, no només estalviarà molt de temps i diners, sinó que li donarà la base adequada per a tots els treballs futurs en el desenvolupament del lloc web.\nComença a moure't per la dreta\nContractar professionals per gestionar el desenvolupament del vostre lloc web per a petites empreses li assegurarà, almenys, enfrontar-se a la majoria de les urgències urgents, o qualsevol altra cosa que hagueu comès per error o possiblement no s'hagi fixat encara. És per això que és una decisió ben creada per començar a treballar en la creació del vostre lloc web, ajudat per un equip de desenvolupadors web professionals que es desplaci al bon camí una vegada i per sempre.\nTreballs intel·ligents i qualificats per al seu millor progrés en la classificació\nDesprés de tot, també recomano cometre el desenvolupament del lloc web adequat per a petites empreses només a la gent adequada. Crec que cada petita empresa considera ara una necessitat especialment urgent de tenir un avanç significatiu en el rànquing el més aviat possible. Vull dir que hauria de tenir uns desenvolupadors web veritablement intel·ligents i qualificats (per no parlar dels experts en SEO) per portar amb èxit el vostre lloc web a la part superior dels resultats de la cerca, mostrant així tot el negoci directament davant de l'audiència de mercat objectiu. En cas contrari, pràcticament qualsevol empresa petita serà menys probable (per no dir improbable) que obtingui una visibilitat en línia adequada i sobreviure sota una competència massa pronunciada observada ara en el mercat digital modern.


Llibre: 40 €\nCastellà / Anglès / Francès\nLlibre : 40€\nAquesta obra és una reflexió sobre les causes i conseqüències del ius migrandi que es practica a l'interior de la Unió Europea i als països de la Mediterrània. Des d'aquesta base examina en primer lloc el tema de la immigració i les fronteres a la UE -començant amb una anàlisi general de la política migratòria de la UE-, per després abordar la incidència de les fronteres en el fenomen migratori. Analitzant tant les que es poden catalogar com a tal, en sentit estricte, com aquelles que, menys visibles, però no menys pernicioses, es troben en les relacions culturals de països veïns. Sense oblidar, és clar, l'existència de la «doble frontera» que pateixen alguns immigrants, davant la desprotecció diplomàtica dels seus estats d'origen.\nLa situació de la immigració i l'asil s'aborden en el segon apartat: el tractament del discurs polític i la cooperació regional migratòria a la Mediterrània. La qüestió essencial de l'emigració turca, el dret tunisià a l'hospitalitat i el de la política d'asil a Espanya completen aquest apartat.\nPer acabar, s'aborda el tema de la integració dels migrants en els Estats receptors: la immigració a través de l'ocupació, la família com a mitjà d'integració o els matrimonis per conveniència, el paper de la política de seguretat i control desenvolupada pels Estats i l'important compromís de l'advocacia en la defensa i protecció dels drets dels immigrants.\nUn instrument útil no només per als mitjans especialment interessats, sinó també com a acostament al polièdric fenomen de la immigració.


marzo | 2016 | espaideterapiafloral\nEn aquest articles he volgut reflexar l’importància del Fetge i unes pautes molt senzilles per depurar-lo! Desitjo que us sigui útil!\nArticle publicat en el Butlletí 168 del Gremi d’Herbolaris i Dietètica de Catalunya. Març_abril 2016.\nLA NETEJA HEPÀTICA. El Fetege, un Pilar de la Salut!\nSi tenim les digestions lentes, ens ha sortit algun èczema a la pell, els nivells alts de colesterol, la llengua groguenca/ blanquinosa, o fins i tot manca d’energia vital, pot ser degut a que no eliminem bé els tòxics ingerits durant l’hivern. I si no eliminem bé els tòxics pot ser degut a que el nostre fetge no funciona en òptimes condicions.\nEl fetge és un dels òrgans més grans del nostre cos que pesa prop dels 2kg. Les seves cèl·lules, els hepatòcits poden arribar a realitzar fins a 500 funcions diferents. És com un laboratori químic amb funcions molt complexes i indispensables per a la vida.\nElabora la bilis, que serveix per neutralitzar el quim àcid que prové de l’estómac, transformant-lo en el quil de caràcter bàsic, ja que la digestió a l’intestí s’ha de fer en medi bàsic; emulsiona els greixos, facilitant-ne l’absorció; sintetitza la majoria de les proteïnes del plasma sanguini; també serveix com a dipòsit sanguini; s’encarrega de la destrucció del hematies envellits i emmagatzematge d’hemoglobina; i intervé en la coagulació de las sang.\nActua coma magatzem de glucosa (en forma de glucogen) i vitamines liposolubles, A, E, D i K, també emmagatzema àcids grassos, hidrats de carboni en forma de lípids i aminoàcids.\nActua com a òrgan depurador, totes les substàncies procedents de la digestió passen pel fetge, així s’evita que els tòxics potencials s’emmagatzemin a la resta d’òrgans vitals. El fetge disposa d’un autèntic arsenal d’enzims que transforma les molècules tòxiques en derivats fàcilment eliminables per la sang, l’orina, la bilis o altres vies.\nQuan mengem en excés productes ensucrats, carns, alcohol, la ingesta d’alguns medicaments, o fins i tot la manca d’exercici o l’estrès sostingut en el temps, poden saturar el nostre fetge. Quan el fetge es satura no pot fer les seves funcions correctament i les toxines s’acumulen a la resta del cos generant trastorns i afeccions a la resta dels òrgans; com l’augment del colesterol, les alteracions a la pell, la mala regulació dels intestins o la falta d’energia vital, entre d’altres.\nA nivell energètic, el meridià del fetge es relaciona amb la planificació i la presa de decisions. Pertant, la indecisió, la frustració, l’excés d’activitat mental o la incapacitat per concentrar-se poden ser també indicadors de que el fetge no funciona correctament.\nMantenir el nostre fetge en bon estat és fonamental per tenir un estat òptim de salut.\nMantenir una dieta adequada, fer exercici regular i controlar els nivells d’estrès ajuda a no sobrecarregar el fetge, però quan no podem mantenir aquest equilibri s’aconsella fer una depuració.\nLes èpoques més adients per fer una depuració de fetge són la primavera i la tardor, però moltes vegades cal netejar el cos de toxines quan hem passat per un període d’excessos o hem estat en tractaments farmacològics.\nÉs també molt important beure molt líquid, ja sigui en forma d’aigua, caldos i infusions.\nTambé ens podem ajudar d’algunes plantes com la dent de lleó ja que augmenta la secreció de la bilis de manera que afavoreix les bones digestions, alhora que ajuda a eliminar toxines acumulades al cos. També tenim el card marià que conté silimarina i ajuda a protegir el fetge a més de regenera els hepatòcits disfuncionals.\nA nivell d’oligoteràpia també és molt útil el sofre que és un excel·lent depuratiu del fetge, de la vesícula biliar i del cos en general.\nAixí doncs, si no patim cap patologia destacable, amb una dieta ben planificada i amb l’ajuda d’algun complement fito-terapèutic i/o ortomoleculars, com els que hem esmentat, podem renovar i netejar el nostre fetge, cosa que ens permetrà ajudar a desintoxicar el nostre organisme i començar la temporada amb l’energia que es requereix per iniciar les noves etapes.\nSandra Torrades Oliva. Medicina Complementaria\nLlicenciada en Biologia, Naturopatia i Flors de Bach\nPublicado en Dietètica i Nutrició, Fitoteràpia, Medicina Complementaria, Medicina Natural, Oligoteràpia\t| Deja una respuesta


Els Independents denuncien que SFM ha fet un pont sense permís d'obra\nPol diu que la infraestructura no s'adapta a les Normes Subsidiàries\nEls Independents de Binissalem han denunciat a Diari de Balears que Serveis Ferroviaris de Mallorca (SFM), empresa pública adscrita a la Conselleria d'Obres Públiques del Govern balear, ha construït un pont elevat a la via del tren sense sol·licitar el permís d'obra necessari a l'Ajuntament de Binissalem.\nAixí, l'únic regidor dels Independents, Pere Pol, critica també l'actitud de l'equip de govern socialista, que no ha reclamat a SFM que sol·liciti els permisos necessaris. Pol argumenta la seva crítica assenyalant que «les infraestructures ferroviàries no tenen cap pla director sectorial, per la qual cosa s'han de regir per les Normes Subsidiàries del municipi».\nSegons els Independents, el fet que SFM no hagi demanat el permís d'obra fa que aquest projecte no s'adapti a les Normes Subsidiàries de Binissalem. «Si miràssim el planejament veuríem que aquest pont no es pot construir perquè ha modificat el traçat d'un camí del poble. Aquest nou vial que s'ha obert no està planificat a les normes».\nAixí mateix, Pol s'ha volgut fer ressò de les queixes d'alguns veïns de la zona que critiquen l'impacte paisatgístic que provoca aquesta nova construcció. En aquest sentit, exposà que «l'impacte visual és molt gran i dificulta a la gent gran que es desplaci per damunt el pont amb bicicleta o motoret».\nPer la seva part, el portaveu de l'equip de govern, Josep Maria Pons, explicà ahir que «entre Conselleria i Ajuntament, i tenint en compte les característiques d'aquesta infraestructura, no fa falta que Serveis Ferroviaris demani llicència d'obra». Així mateix, el regidor Pons indicà que, abans de l'inici dels treballs, el projecte va estar a exposició pública.


amb | BonDia Diari digital d'Andorra.\nInici / amb\nEl primer dia que Espanya va aixecar les restriccions de pas a la frontera amb Andorra després de poc més de tres mesos no es va traduir en una entrada massiva de turistes. De fet, s’hauria de parlar d’una entrada més aviat “amb comptagotes”, expressió que ahir a la tarda estava en boca d’algun dels comerciants de l’eix central, que preveuen que el cap de setmana vinent sigui més lluït.\nLlegir més sobre Turistes amb comptagotes\nDolors Carmona, Sergi González i Evarist Vilaginés, ahir, reciclant.\nLa candidatura del Partit Socialdemòcrata (PS) per Andorra la Vella proposa resoldre “les situacions preocupants de falta d’higiene i neteja” amb una app a través de la qual la ciutadania podrà informar el Comú de les incidències que detecti en aquesta matèria.\nLlegir més sobre El PS resoldrà “la preocupant falta de neteja” amb una app


Exposició «Costa Brava segle XXI» – Newsletter Costa Brava\nExposició «Costa Brava segle XXI»\nS’inaugura l’exposició «Costa Brava segle XXI», una lectura actual del litoral, presentada en nous formats multimèdia: fotografia, vídeo, projeccions i performance.\n«Costa Brava segle XXI»: aquest és el títol de l’exposició que, amb motiu del centenari de la Costa Brava, s’estrena a la Fontana d’Or de Girona. Es tracta d’un muntatge dissenyat per onze artistes que usen recursos multimèdia, performance i instal·lacions per descriure les vivències, la cultura i les transformacions del paisatge. No es tracta, per tant, d’una mirada enrere pels 100 anys d’història d’aquest litoral, sinó que, de la mà dels nous recursos artístics, es vol mostrar diverses sensibilitats a l’entorn del paisatge i la seva transformació.\nCaixa Girona organitza l’exposició inspirada en la Costa Brava a la sala d’exposicions Caixa Girona de la Fontana d’Or en commemoració del Centenari de la Costa Brava que impulsa el Patronat de Turisme.\nEl comissari de la mostra, Daniel Giralt-Miracle, ha optat per fer una lectura actual del litoral i, amb l’ajuda dels nous llenguatges artístics (fotografia, vídeo i projeccions, entre d’altres), fer arribar a l’espectador vivències i emocions que desperta aquesta costa.\nLa mostra ocupa el soterrani, la planta baixa i el primer pis de la Fontana d’Or, i conjuga imatges, sons i projeccions. En total, hi han participat onze artistes: Pere Noguera (La Bisbal d’Empordà), Perejaume (Sant Pol de Mar), Ester Partegàs (La Garriga), Mireia Sentís (Barcelona), Jordi Bernadó (Lleida), Eulàlia Valldosera (Vilafranca del Penedès), Montserrat Soto (Barcelona), Mayte Vieta (Blanes), Eugènia Balcells (Barcelona), Mireya Masó (Barcelona) i Tere Recasens (Arbúcies). L’exposició es pot visitar del 24 de juliol al 4 d’octubre.


"En procés" mostra la feina dels residents de Fabra i Coats | Barcelona Cultura\n"En procés" mostra la feina dels residents de Fabra i Coats\n15-3-2016 Què es fa exactament dins d'una Fàbrica de creació? Si algun cop us heu fet aquesta pregunta, us esperen amb respostes a Fabra i Coats els dies 18 i 19 de març, quan se celebra En procés.\nSerà una petita mostra del que fan quatre artistes i col·lectius residents del centre: Eulàlia Garcia Valls, Juan Antonio Cerezuela, Natalia Carminati, Didógenes, Els malnascuts de la Sala Beckett i La Grieta (a la foto). Ells signen les quatre propostes d'arts visuals i les dues d'arts escèniques que podreu veure durant dos dies.\nAixí, a Sometimes it is misplayed, participareu de les reflexions d'Eulàlia Garcia Valls, que no només es pregunta pel sentit d'exposar una creació sinó que fins i tot qüestiona el concepte d'espai expositiu. Un altre artista, Juan Antonio Cerezuela, també es fa preguntes a En procés i, a la proposta I Wish I Was Warhol But I'm Just an Unknown Artist, reflexiona sobre la gran distància que hi ha entre l'artista, el mercat i el circuit professional de l'art.\nPer la seva banda, Didógenes, un col·lectiu que ha signat peces interessantíssimes basades en la brossa que llença la gent, porta ara les seves indagacions artístiques al món digital, explorant a Arxiu sobre la privacitat pública aquells documents personals que els usuaris han llençat a les papereres dels ordinadors d’ús públic que han fet servir.\nNatalia Carminati, per la seva banda, treballa habitualment amb elements que ens parlen de la identitat cultural i la realitat socio-cultural. A Cadena alimentària ha pres l'alimentació com a tema i ens mostra una espècie humana considerada com una cadena de baules.\nD'altres creadors de Fabra i Coats, però, treballen el fet escènic, com ara la companyia La Grieta, que representa Amor Caninus (a la imatge), una part de l’espectacle Cuando éramos Lemmings que llança una mirada íntima, poètica i espiritual sobre la vida moderna.\nFinalment, Els malnascuts, un col·lectiu jove que potser heu vist actuar a la Sala Beckett, portarà a Fabra i Coats Captius, una reflexió sobre l'alienació implícita en activitats com jugar hores i hores a la Play, veure una pila d'anuncis de colònies que no t'interessen o arrencar-li les ales a una mosca...\nUn munt de propostes, doncs, de signes diversos que us permetran fer-vos una idea del panorama de la creació contemporània. Veniu divendres o dissabte, tant se val, ja que la programació es repeteix tots dos dies. I després de veure què fan els artistes residents, opineu fent servir el hashtag #enproces16\nDies: Divendres, 18 (a les 20 h) i dissabte, 19 de març (a les 19 h)\nEspai: Fabra i Coats - Fàbrica de creació


Finançament per a autònoms i professionals | Consumer\nFinançament per a autònoms i professionals\nLes entitats financen als professionals amb fins a 50.000 euros amb un termini mitjà d'amortització d'entre 5 i 15 anys\nBancs i caixes brinden préstecs als autònoms i professionals per finançar les seves empreses a mitjà i llarg termini. Cap la possibilitat de pactar el tipus d’interès -fix o variable- i accedir a una línia de crèdit que pot aconseguir 50.000 euros i que contempla un termini d’amortització mitjà que oscil·la entre 5 i 15 anys. Aquestes línies de crèdit poden servir tant per a l’adquisició o lloguer d’un local, com per a la compra de maquinària, mobiliari o equipament informàtic.\nCrèdits per a professionals\nImatge: Bruce Reyes-Chow\nUn dels majors problemes que tenen els autònoms i professionals és trobar finançament per desenvolupar les seves activitats, sobretot, en moments de crisis com l’actual. Necessiten millorar els seus comptes financers, en uns casos per sufragar les seves despeses laborals, i en uns altres per invertir en mobiliari, maquinària, equips informàtics o tot allò que tingui a veure amb el desenvolupament del seu negoci o activitat professional. No és fàcil trobar propostes ajustades destinades a aquest objectiu tan precís, encara que des de fa alguns anys les entitats han tornat les seves mirades cap a aquests professionals i ja contemplen alguns productes més especialitzats i precisos.\nAdmeten garanties personals, hipotecàries o mixtes, amb un límit que aconsegueix gran part o la gairebé totalitat de la inversió\nEls avançaments econòmics per a aquests professionals són més elevats que els proporcionats per a altres clients; superen gairebé sempre els 25.000 euros i poden arribar fins i tot a 50.000 euros. En qualsevol cas, són productes financers molt flexibles quant a les seves condicions de contractació: import, termini, període de carència, forma d’amortització…\nPoden subscriure’s amb un tipus d’interès fix o ben variable. També es caracteritzen perquè admeten garanties personals, hipotecàries o mixtes, amb un límit que aconsegueix gran part o la gairebé totalitat de la inversió. Estan concebuts sota la denominació de crèdits per a autònoms, però també atenen a altres denominacions més genèriques com “per a la inversió”, “protecció del negoci” o “professionals”.\nL’oferta, si ben no és molt àmplia, és suficient perquè els treballadors per compte propi i petits empresaris puguin recórrer al mercat dels diners per solucionar qualsevol necessitat d’índole econòmica.\nCaracterístiques per a autònoms\nEn ser un producte financer específic, destaca per una sèrie de variables que ho diferencien d’altres propostes de finançament més convencionals:\nSón productes més flexibles el límit dels quals, en general, aconsegueix a una gran part o a la totalitat de la inversió.\nEstan destinats a clients ben definits: treballadors autònoms, professionals i propietaris de petits negocis.\nBrinden un finançament superior a la d’altres crèdits, en nombroses ocasions, per imports de fins a 50.000 euros i amb terminis d’amortització que oscil·len entre 5 i 15 anys.\nServeixen tant per a l’adquisició d’immobles com per sufragar maquinària, mobiliari, equipament informàtic, etc., o les necessitats puntuals de cada negoci.\nPerquè les entitats de crèdit els acceptin, els professionals necessiten presentar un projecte o una activitat professional solvents o en desenvolupament.\nCrèdits fiscals per a autònoms\nSi bé la majoria d’aquests productes financers estan concebuts per dotar de la liquiditat necessària per al bon funcionament dels seus respectius negocis o activitats professionals, tampoc es poden oblidar altres necessitats.\nTambé hi ha crèdits per finançar a l’autònom en el compliment de les seves obligacions fiscals\nPer a autònoms i professionals, també hi ha vies de finançament que els permeten complir amb els seus deures fiscals, amb Hisenda. Per a això, s’han desenvolupat fonts de finançament encara més específiques. És el cas del “Préstec Pago d’Impostos”, engegat per Banesto.\nEn aquest cas concret, no comporta interessos i es pot retornar en un termini benvolgut de tres mesos. Compta amb una amortització mensual o a venciment i una comissió d’obertura bastant elevada, del 3%. Aquesta última és el principal inconvenient d’aquest producte financer.\nUna oferta variada per a autònoms i professionals\nLes fonts de finançament possibles d’aquests grups són molt variades i de diversa índole.\nEl Banc Pastor, per començar, ha generat el Préstec Inversió per a l’adquisició d’immobles, maquinària, mobiliari, elements de transport o informàtica, entre uns altres, en condicions preferents. Aquesta via de finançament especialitzat permet el finançament a mitjà i llarg termini de les inversions empresarials, amb la possibilitat de pactar un tipus d’interès fix o variable.\nCaixa Laboral, amb el seu Préstec Professional, brinda la possibilitat de finançament integral en condicions especials per als autònoms i negocis. Té un termini màxim per retornar-ho de set anys (12 en el cas de béns immobles) i l’import més elevat que es pot sol·licitar és el de la compra que es finançarà.\nUna altra modalitat és la que proporciona BBK a través del seu Préstec Equipament, que és un altre producte de finançament per a aquests grups, constituït en una pòlissa de préstec amb intervenció de fedatari públic. Permet als clients l’adquisició d’elements productius (actiu fix) destinats a realitzar la seva activitat empresarial: maquinària, mobiliari, vehicles industrials, equips informàtics, etc. Entre els seus avantatges, destaca la flexibilitat concorde a les necessitats del client: import, termini, període de carència, forma d’amortització, etc., així com el tipus d’interès fix o variable, ajustat a les condicions de mercat. L’import depèn de la finalitat i la taxació de l’immoble, mentre que els terminis d’amortització estan dissenyats a mesura dels seus destinataris.\nBBVA ha llançat al mercat el denominat DEMANA Autònoms, pel qual els treballadors a compte propi poden disposar de finançament -de manera total o parcial- durant un termini de temps determinat. És un import preconcedido que oscil·la entre 5.000 i 24.000 euros, mentre que el termini màxim d’amortització per disposició és de 8 anys per a imports majors de 12.000 euros i de 5 anys per a quantitats per sota de 12.000 euros.\nEl Banc Santander compta amb el Préstec Protecció, destinat al finançament d’empreses i autònoms. Suposa un únic contracte sota un préstec personal i amb una cobertura que protegeix de les pujades dels tipus d’interès i permet beneficiar-se també de les baixades. Inclou un tipus fix per al primer any que, en cas de pujades, actua com a tipus màxim per a següents revisions. A més, en cada revisió anual, els seus titulars podran beneficiar-se de les baixades de tipus quan aquests caiguin per sota d’un determinat nivell. Està dirigit a persones físiques i jurídiques amb activitat empresarial (autònoms i empreses) que prefereixen finançar-se a tipus variables i, alhora, valoren la protecció enfront de pujades de tipus. L’import mínim d’aquest préstec se situa en 50.000 euros i el termini d’amortització és de dues a cinc anys.\nLa Caixa d’Estalvis de la Inmaculada compta amb el Crèdit Professional, un finançament especial per a treballadors autònoms i professionals. Aquest producte admet la possibilitat de triar entre tipus d’interès fix o variable. Està destinada per a múltiples finalitats: primer establiment de negoci, instal·lacions, reformes, sistemes de seguretat, vehicles comercials, altres béns, etc.\nEl Préstec per a inversors és la proposta de Cajamar, que genera la flexibilitat necessària per adequar el finançament de cada projecte d’inversió a les necessitats d’aquests col·lectius i a la realitat del seu negoci. El seu termini màxim és de fins a sis anys en cas de garantia personal i de 15 anys, en cas de garantia hipotecària. Admet garanties personals, hipotecàries o mixtes, amb un límit que aconsegueix fins al 80% de la inversió.\nautònoms banc crèdits interés-ca pimes


Sabies que Antoniet va eixir del trinquet a collibé dels aficionats com els toreros? - PilotaViu\nDimecres, 21.11.2018 09:30h Sabies Què?\nSabies que Antoniet va eixir del trinquet a collibé dels aficionats com els toreros?\nGenovés i Antoniet d'Almassora\nAntoniet d'Almassora fou un escaleter dels millors de la seua època. Guanyador del Campionat Professional en 1973, en companyia de Gat I i Carboneret II. Formà part en els millors equips i tingué participació molt destacada en tota classe de partides i desafius al llarg de dues dècades, havia de fer front a rivals de la categoria de Genovés, Eusebio, Llopis, Soro, Fredi, Suret I, Puchol, etc.\nEn 1983, corria el mes de juny, i al trinquet "Tio Pena" de Massamagrell va protagonitzar la millor partida que se li recorda. Va ser tan bona la seua actuació i el context en el que es va desenvolupar, que els aficionats el van traure a collibé del trinquet, en acabar la partida, com si fos un torero.\nGenovés jugava de mitger amb Antoniet, davant Eusebio, Vicent i Gat I\nEra una partida especial, en la que Antoniet i Genovés, de mitger, jugaven junts contra Eusebio, Vicent "Pataques" i Gat I, un trio de "ferro", dels millors d'aquell temps. Eusebio feia el dau amb molta mestria, de manera que Genovés, de mitger, tenia molts problemes per tornar-la. I Vicent i Gat I, d'on la jugaven la feien quinze, la majoria de vegades a les galeries, que estaven de gom a gom. Així, el marcador es posava 35-10 per al trio i les travesses es disparaven donant iguals a la seua mà.\nTanmateix, el menut jugador d'Almassora va resistir, sense saber d'on treia la força contra tres rivals tan forts, tot i que Genovés no tenia el millor dia. I fou de tal manera la reacció d'Antoniet que va igualar el marcador a 45-45. En eixe moment, Genovés també va reaccionar i tots dos es van apoderar del trio, però sobretot per la gran actuació d'Antoniet. Començaren a guanyar travesses i s'emportaren també la partida, 60-50, enmig del deliri dels aficionats, que van traure a collibé al jugador d'Almassora, qui reconeixia que havia sigut "una de les millors partides que havia jugat mai".\nAntoniet d'Almassora fent el dau. Foto: Arxiu de Paco Durà


Consells per desconectar de la feina\nEn molts casos quan s'acaba la jornada laboral i un problema queda pendent pot fer que quedi en la nostra ment i ens persegueixi al llarg del dia. Com a conseqüència, pot ser que estiguem fent altres activitats com passejar, comprar el menjar o veure una pel·lícula, i estiguem pensant en aquest problema que va quedar pendent. En principi això no hauria de ser extremadament perjudicial sempre que això no afecti a les teves relacions personals.\nEl joc Candy Crush crea addicció\nAjuntar tres caramels iguals per avançar en el marcador. La mecànica del joc no podria resultar més simple. Les fruites de la'escurabutxaques de tota la vida es converteixen en caramels i s'adapten a les plataformes del segle XXI. Ara bé, com manipula la famosa aplicació el nostre cervell per mantenir-nos enganxats?\nLa dimensió aconseguida pel fenomen Candy Crush ha portat a la comunitat científica a buscar resposta a aquesta pregunta i tractar d'explicar... [+]\nL'aparició d'aquesta síndrome es deu al consum habitual de marihuana en dosis\nregulars i suﬁcients per produir intoxicació durant un període major de sis mesos.\nPodent provocar en els joves una simptomatologia caracteritzada per la passivitat,\napatia, conformisme, aïllacionisme, introversió, pèrdua dels ideals i de les ambicions\npersonals, falta d'emoció o interès en les coses, indiferència pel que ocorre al... [+]\nNo tots som persones sociables, però això no significa que no necessitem de l'amor humà i companyia. Pot ser que necessitem esforçar-nos una mica més, però totes les persones tenim l'habilitat de fer i mantenir amistats duradores. Abans d'etiquetar-te com un “solitari”, llegeix aquest article per aprendre com fer amics i ser sociable no important el tímid, callat i pessimista que puguis ser.\nPart 1 de 2: Superar reserves... [+]


La picanya és un tall de carn de boví que s’ha preparat al Brasil des de fa més de 130 anys, el seu nom es creu que prové de la vara amb punta de ferro que usaven els gautxos (vaquers) de Matto Grosso i Rio Gran do Sul per a arriar el bestiar, en aquesta […]\nDesembre 23, 2020 by admin\nA Girona els callos s’acompanyen de cigrons. Es tracta d’una cocció de la panxa de cap de bestiar, porc o xai que es cuina per llargs lapses de temps perquè s’estovi i tingui una rica consistència. És un plat especial que en altres latituds es combina amb altres carns i salses. L’original és una recepta […]\nDesembre 10, 2020 by admin\nLa llanterna superior d’aquests banys treu el cap com a cúpula en la Catedral de Girona, identifica a aquest edifici de pedra medieval, que captiva per la seva simplicitat i els contrastos de la llum i ombra dins de la seva construcció d’estil romàntic. El seu disseny pren de les termes romanes, banys musulmans i […]\nPerquè una carn sigui ideal per a la graella ha de tenir una gran quantitat de greix infiltrat que asseguri el sabor i el suculència de la carn. Tenint en compte aquest concepte podem estar segurs que la carn ibèrica és perfecta per a cuinar a la graella. També tenim una gran varietat de talls […]\nSetembre 11, 2020 by admin\nLes salses són essencials i moltes vegades són les que donen aquest toc especial que caracteritza a una recepta. Com les salses d’all o allioli i la romesco, que són exquisides i insubstituïbles en la cuina catalana, pot gaudir d’elles en molts dels nostres plats. Preparació de salsa Allioli Els ingredients d’aquesta salsa són bàsics […]\nAgost 22, 2020 by admin\nLa carn vermella aporta un alt nivell de greixos i proteïnes essencials i el txuletón és una recepta joia pel seu sabor intens i sucosa textura, és un plat per a experts i al punt s’aprofita al màxim. Selecció del tall El tall ha de ser de bou o vaca vella, bestiar què s’engreixa en […]\nAgost 13, 2020 by admin\nEl pop a la brasa és una recepta que queda espectacular. En tan sols uns vint-i-cinc minuts s’obté un plat amb pop sense igual, utilitzant molt pocs ingredients, bàsicament un pop cuit, cinc patates mitjanes, sal, oli d’oliva, pebre roig dolç i sal gruixuda, al gust de cadascú; els nostres xefs el preparen amb gran […]\nMarç 30, 2020 by admin\nLes patates braves són un clàssic, cada xef col·loca el seu toc d’autenticitat a aquest plat. La salsa brava, en general es prepara amb alls, farina, pebre roig i un bon brou de pollastre o verdures. Però, quan se li agrega tomàquets també és una sensació, amb textura suau i un toc picant, al gust. […]\nMarç 22, 2020 by admin\nEl casc històric de Girona presenta un ambient a l’estil medieval que guarda més de dos mil anys d’història, gràcies a la destacada conservació de les seves edificacions. Barri Vell, amb entrada pel Pont de les Peixateries Velles o Pont de Ferro, pont de vianants metàl·lic, que permet creuar el riu Onyar i que va […]\nFebrer 27, 2020 by admin\nCom maridar carns amb els millors vins amb D.O.\nCom maridar carns amb els millors vins amb D.O. No hi ha regles estrictes per al maridatge del vi i les carns, es pot emprar diversos criteris per a això, el més estès ens indica que els plats preparats amb carns de sabor fort i pronunciat mariden molt bé amb vins amb cos, si es […]


Post sobre els postgraus d’Empresa - aula d'economia i empresa\nPost sobre els postgraus d’Empresa\nPosted on 20/08/2012 30/07/2012 Author Estudis d'Empresa 0\nLa gestió de l’empresa s’especialitza i reclama professionals preparats que puguin atendre eficientment les seves diferents àrees funcionals\nLa gestió de l’empresa en els seus diferents àmbits funcionals demana una actualització periòdica de coneixement, eines i tècniques. El dinamisme i la complexitat del sistema tributari, el sorgiment de nous productes financers que, a més, prenen una dimensió cada cop més globalitzada o la necessitat creixent d’una gestió eficient dels recursos humans són algunes de les motivacions que duen als directius i quadres intermedis de les empreses a millorar la seva preparació.\nL’Escola de Formació Contínua de la Fundació Universitària del Bages (FUB) vol atendre, amb la seva proposta de postgraus d’Empresa, aquesta demanda dels professionals de la gestió empresarial. En el curs 2012-2013, n’ofereix un total de cinc: de Fiscalitat, de Direcció i gestió d’empreses vitivinícoles, de Gestió de persones a les organitzacions i direcció de recursos humans, de Comptabilitat i finances i de Direcció i gestió de centres sociosanitaris i d’atenció a les persones amb dependència.\nAquesta tardor es posaran en marxa la vuitena edició del postgrau en Fiscalitat i la quarta del de Comptabilitat i finances i de Gestió de persones a les organitzacions. En tots tres casos, es fa un èmfasi especial en connectar molt de prop teoria i pràctica professional i en oferir continguts actualitzats, tant en tendències de gestió com en normativa.\nTambé començarà a final d’any, la segona edició del postgrau en Direcció i gestió de centres sociosanitaris i d’atenció a les persones amb dependència. És un curs que casa l’expertesa en gestió empresarial de la FUB i el coneixement de la realitat sociosanitària de la Unió Catalana d’Hospitals. S’imparteix a Barcelona, a la seu d’aquesta institució.\nFinalment, el postgrau en Direcció i gestió d’empreses vitivinícoles encara la segona meitat de l’itinerari que va iniciar el passat mes de març. La previsió és que, la primavera del 2013, engegui la seva sisena edició. Es tracta d’una formació molt específica adreçada a la preparació de professionals de la gestió d’empreses del món del vi. S’imparteix a la seu de l’Institut Català de la Vinya i el Vi, a Vilafranca del Penedès.\nPrevious PostEl nou món del treball i els seus reptes associats: persones – espais – tecnologies


Oliva enceta la campanya d’obertura de les sales d’estudi per a maig, juny i juliol | Ajuntament d'Oliva\n19 mayo 2016 | bibliotecas @es,educació,joventut\nOliva enceta la campanya d’obertura de les sales d’estudi per a maig, juny i juliol\nA partir del pròxim dilluns, 23 de maig, i fins al 8 de juliol, l’Ajuntament d’Oliva augmenta l’horari de la Biblioteca de L’Envic per a preparar les proves d’accés a la universitat i els exàmens finals. Aquest any, s’afegeix el Casal Jove en horari nocturn durant el període de la prova de selectivitat.\nEl regidor de Biblioteques, Enric Escrivà, la regidora d’Educació, Yolanda Pastor, i el regidor de Joventut, Alejandro Salort, han fet pública la campanya d’obertura de les sales d’estudi per als estudiants de secundària, batxillerat i universitaris d’Oliva durant els mesos de maig, juny i juliol. Aquest servei, que “funciona amb regularitat des de desembre de 2012”, respon a l’Acord de Govern per al mandat corporatiu 2015-2019, per tal d’atendre les necessitats globals dels estudiants en les èpoques de major demanda.\nL’horari especial preparat a la Biblioteca de l’Envic, i l’horari nocturn al Casal Jove, són fruit de l’acord entre l’Ajuntament d’Oliva i el Consell Local de la Joventut, amb la intenció per ambdues parts d’oferir al col·lectiu d’estudiants les condicions necessàries perquè puguen desenvolupar a satisfacció les seues activitats d’estudi i treball.\nDes de dilluns, 23 de maig, i fins al 8 de juliol, a l’horari normal de la Biblioteca L’Envic, s’afegeixen per a estudi dilluns, dimecres i divendres de vesprada, i els caps de setmana. L’horari serà el següent:\nDe dilluns a dissabte, de 9.00 a 14.00 hores i de 16.00 a 21.00 hores.\nDiumenge, de 9.00 a 14.00 hores.\nCal tindre en compte que el servei bibliotecari es prestarà només de dimarts a divendres, en el seu horari de costum. La resta, el servei serà exclusivament per a estudi.\nAixí les coses, «la Biblioteca de L’Envic estarà oberta 10 hores al dia, de dilluns a dissabte, i 5 hores en diumenge. Un total de 65 hores setmanals a les qual cal sumar les hores d’obertura al públic de la Biblioteca Tamarit, que continuarà obrint de dilluns a dissabte, 6 dies a la setmana, en el seu horari habitual».\nD’altra banda, del 23 de maig al 9 de juny, el Casal Jove estarà disponible en horari nocturn per a estudiar. La campanya està destinada a reforçar les hores d’estudi per a les proves d’accés a la universitat. En aquest cas, el departament de Joventut enceta una nova etapa per tal de facilitar l’estudi i combatre la massificació de les biblioteques, eixamplant l’horari d’estudi dels usuaris de les biblioteques. El Casal Jove estarà obert de forma extraordinària, de 22.00 a 02.00 hores, excepte dissabte i diumenge. Per a accedir al servei, ha de fer-se prèvia inscripció al Casal Jove (c/ Guillem de Castro), i a les biblioteques Tamarit i L’Envic, durant els seus horaris habituals.\nAmb aquesta campanya, els regidors han destacat l’esforç dels diferents departaments implicats per a satisfer les demandes de la població estudiantil olivera, i han manifestat el seu desig de trobar fórmules que permeten mantenir en el futur aquesta col·laboració amb el Consell Local de la Joventut, per tal de reforçar l’oferta d’espais adequats per a la concentració i l’estudi.


ERC i CUP defensen la sostenibilitat energètica i l’adequació de l'N-340 - Tarragona\nERC i CUP defensen la sostenibilitat energètica i l’adequació de l'N-340\nEls grups municipals de la CUP i ERC-MES-MDC presenten conjuntament, per una banda, una moció per garantir el compromís de l’Ajuntament de Tarragona vers la reducció d’emissions i la lluita contra el canvi climàtic i, per una altra, una moció que insta que s’efectuïn les oportunes millores en la senyalització i accessibilitat de l’antiga carretera N-340 al seu pas pel Llevant de Tarragona per tal de promoure’n la integració urbana, la seguretat vial i promoure el transport públic i sostenible. Concretament, republicans i cupaires defensaran la necessitat de lluitar contra l’escalfament global mitjançant el desplegament del Pla d’Acció d’Energia Sostenible (PAES), que el consistori tarragoní ja va aprovar al 2008, i que preveu accions municipals que s’han d’assolir abans del 2020. Aquest Pla preveia el desplegament en tres fases de les accions encaminades a assolir els objectius de reducció d’emissions de CO2.\nParal·lelament, el 31 de gener d’enguany la Generalitat de Catalunya ha posat les bases del Pacte Nacional per a la Transició Energètica, amb la voluntat de millorar en l’eficiència energètica industrial i d’edificis. En aquest sentit, Jordi Fortuny (ERC-MES-MDC) i Laia Estrada (CUP) han recordat que els objectius per al 2020 preveien una disminució d’un 20% en gasos d’efecte d’hivernacle, mentre que actualment l’objectiu és assolir el 100% abans de 2050. Per a la portaveu de la CUP, Laia Estrada, la intenció és «reestructurar el PAES per donar-hi marge d’acció a Tarragona. És un pla assumible i necessari», mentre que per al conseller Fortuny «Hi ha els instruments. Ara el que cal fer és aplicar-los i replantejar-los d’acord amb els objectius».\nTots dos consellers han desglossat les accions més destacades d’aquest pla, que preveu instal·lar llums de LED per reduir el consum energètic, dur a terme campanyes de sensibilització energètica en àmbits educatius, o seleccionar un edifici emblemàtic (nou o per a rehabilitar) per a aplicar criteris bioclimàtics, amb utilització d’energies renovables i d’emissió zero, entre d’altres.\nEn darrer terme, Estrada i Fortuny han presentat la proposta que els van fer arribar des de la Federació d’Associacions de Veïns de Tarragona, l’Associació de Veïns Tarragona Centre i la Federació d’Associacions de Veïns de Llevant. Aquesta moció aposta pel transport públic i la millora i adequació de l’antiga N-340 al seu pas per Llevant, pel que fa a elements de seguretat i la inclusió de la via en l’entramat urbà. Per part d’ERC i la CUP sempre s’ha valorat molt positivament la preservació de l’entorn de la platja Llarga, però reclamen, d’acord amb la proposta veïnal, que s’instal·lin dos passos de vianants semafòrics a Cala Romana i a Solimar, atès que l’antiga carretera cal integrar-la com a vial urbà. Aquestes intervencions també passen per assegurar la viabilitat del transport públic, que es veuria afavorit per la millora de la seguretat de la calçada. Afirmen que l’aposta pel transport públic ha de passar per fer front a les problemàtiques de seguretat en comptes d’optar pel tancament de parades.\n(Notícia de Delcamp.cat)


Finançat el 12 / 03 / 2015\nMenció a la pàgina web de L'Automàtica\nCrearem una secció dedicada a aquesta campanya, on hi haurà una llista amb totes les persones i entitats que hagin col·laborat.\nPeça gràfica, edició especial d'agraïment\nFarem una edició especial d’una peça gràfica exclusiva dissenyada i impresa amb tipus mòbils sobre paper de cotó.\nAquesta serà l’última peça impresa al local original de L’Automàtica. A més de la menció d’agraïment a la pàgina web.\nPack de 3 peces originals impreses a L'Automàtica\nSelecció de 2 peces originals impreses del fons de L'Automàtica, a més d'una còpia de la peça exclusiva edició especial d'agraïment mencionada a la recompensa anterior.\nParticipació en un taller d'introducció a la impressió de tipus mòbils\nEls tallers d'introducció són tallers pràctics intensius d'un dia de durada. Es faran grups de 6 persones per sessió i es proposaran diverses dates un cop acabada la campanya.\nImpressió de targetes personals\nAportant aquest import rebràs 250 targetes personals composades amb tipus mòbils i impreses a una tinta i una cara sobre paper de cotó o cartró reciclat. Si t'interessa podràs assistir a tot el procés de producció.\nVisita guiada per grups d'escoles, instituts o universitats\nUna sessió d'entre 2 i 3 hores a L'Automàtica, on s'explicaran els processos necessaris per imprimir una peça en tipografia. Aquesta recompensa està pensada per a grups d'escoles, instituts o universitats que vulguin veure de prop com funciona aquest procés d'impressió: des de la composició tipografica fins la impressió d'algunes còpies amb les premses de L'Automàtica.\nUn dia a L'Automàtica!\nAmb l'ajut dels membres de l'associació podràs venir, durant un dia, a experimentar amb els materials disponibles a L'Automàtica. Les peces resultants d'aquesta sessió seran per a tu. Si tens un projecte en ment, posa't en contacte amb nosaltres per analitzar si seria viable produïr-lo en un dia.\nTaller d'impressió a mida per escoles i institucions\nUn taller intensiu de 3 dies pensat específicament per institucions o escoles. En aquest cas els membres de L'Automàtica es posaran en contacte per a dissenyar específicament un taller amb la finalitat d'integrar-lo dins d'un programa educatiu o ajustar-lo als interessos concrets de la institució. Per experiència recomanem que els tallers no superin els 12 alumnes però, en cas de superar-lo, posa't en contacte amb L'Automàtica per trobar la millor opció.\nAjuda en la mudança: Les màquines i materials que tenim a L'Automàtica són molts, i molt pesants. Necessitem ajuda durant el moment de la mudança, tant pel que fa a l’organització i embalatge del material com a la càrrega i descàrrega al nou local. Com més mans, millor!\nVehicles per al transport: Les màquines han de ser traslladades per professionals, però la resta de material es pot transportar en un petit camió o furgoneta. Comptar amb algú que ens ajudi en aquest sentit seria ideal.\nLocal: En aquests moments estem cercant un local on ressituar L'Automàtica. Si disposes d'un local en lloguer, o coneixes algú que en tingui, contacta amb nosaltres. Busquem un local d'un mínim de 120 m2 a Barcelona, preferiblement a Gràcia. Estem preparats per a un contracte de lloguer, tot i que una cessió o un tracte a canvi de serveis també seria una opció.\nElectricista: El nou local necessita una instal·lació elèctrica pensada per a la ubicació de cadascuna de les màquines. Busquem un bon electricista que ens ajudi en aquesta fase de l'adequació del local.\nTreballs d'obra: El nou local era un antic taller mecànic de cotxes i té un gran fossat a terra. Busquem algú que ens ajudi a tancar el fossat i a fer alguna altra petita obra.\nAjuda en la mudança\nLes màquines i materials que tenim a L'Automàtica són molts, i molt pesants. Necessitem ajuda durant el moment de la mudança, tant pel que fa a l�\nVehicles per al transport\nLes màquines han de ser traslladades per professionals, però la resta de material es pot transportar en un petit camió o furgoneta. Comptar amb alg\nEn aquests moments estem cercant un local on ressituar L'Automàtica. Si disposes d'un local en lloguer, o coneixes algú que en tingui, contacta amb\nEl nou local necessita una instal·lació elèctrica pensada per a la ubicació de cadascuna de les màquines. Busquem un bon electricista que ens aju\nEl nou local era un antic taller mecànic de cotxes i té un gran fossat a terra. Busquem algú que ens ajudi a tancar el fossat i a fer alguna altra\n<iframe frameborder="0" height="492px" src="//ca.goteo.org/widget/project/lautomatica?lang=ca" width="300px" scrolling="no"></iframe>


FRACASO ESCOLAR o FRACASO POLÍTICO: LA MIRADA D'ISLÀNDIA IV\nLA MIRADA D'ISLÀNDIA IV\nUN JORNAL PLE D’OLORS Avorrit de donar voltes pel llit, d’ullar el sostre i d’intentar tapar la claror procedent de la finestra amb jaqueta i motxilla, a l’endemà, és a dir, al cap de poques hores, em vaig veure obligat a llevar-me del jaç d’insomni. Amb molta son gràcies al sol islandès, vaig dutxar-me amb l’esperança d’espavilar una mica el conscient, però la rentada de pell no m’acabà de despertar sinó que em va regalar un curiós aroma, una estranya ferum de sofre. De sobte, dret sobre el plat de dutxa, vaig sentir quelcom al meu voltant, pels peus, com una serp. D’immediat vaig guaitar a terra però fos el que fos s’esvaí. Respirà profundament amb la intenció de controlar els nervis, aclucà les parpelles i vaig deixar que l’aigua calenta i aquella singular flaire regalimessin pel meu cos fent de frontera entre el meu jo interior i les percepcions externes. Ara vingué de sobre meu, una presència, un alè, quelcom que fins i tot m’observava. No m’atreví, mantingué els ulls closos, sentia pànic i allò continuava damunt de si. Vaig contar un, dos, tres, obrí la mirada, el sostre blanc, res de res. Sentia paüra, angoixa, ansietat. No era el primer cop que quelcom així creuava la meva vida. Cada final de curs patia d’atacs d’ansietat i de brots de pànic. Metges i especialistes havia visitat per poder resoldre el cas però foren un esforç en va. La millor medicina, i com sempre, serien els dies de vacances, la xerrameca amb els aborígens i la desconnexió escolar. Per tant, se’m va fer obvi, tot just començava el lleure estival, i amb les poques hores dormides, la llum perpètua i l’insomni encara al damunt, el meu cap patia una al·lucinació, la de sentir-me observat. Vaig decidir no fer-li cas a la meva percepció, tant de la presència com de la fortor a sofre, deixant que potser algun dia la gestalt en fes la interpretació oportuna. Fora de l’alberg els carrers lluïen humits de pluja. Ja pels carrers de Reykjavik, nets i sense vidres per l’aquelarre, vaig dirigir-me al port passant per la plaça d’Ingólfstorg. L’aire de mar m’aniria bé per desvetllar l’esperit i calmar l’ansietat acumulada durant el curs. De sobte vaig tornar a sentir aquella ferum de la dutxa, allí, al bell mig d’aquella plaça, em creuà el nas una olor d’infern, una flaire d’aquelarre, una pudor de sofre i d’ou podrit. Potser m’estava tornant foll amb tant poc dormir, o potser els diables em rondaven i m’observaven. Vaig examinar el meu voltant i tot restava tranquil. Alguns transeünts passejant, d’altres en una terrassa asseguts però cap personal amb banyes, pell vermella i cua. La fetor, però, perseverava en el meu jueu musell, i de fet allò no resultà una imaginació, esdevingué un vapor de sota terra, un efluvi infernal. D’unes xemeneies d’uns tres metres d’alçada pujaven graciosos torterols de vapor, fums que procedents del substrat es trenaven cel amunt. Islàndia, com illa volcànica que sempre havia estat, tenia tot el subsòl infestat d’aigües termals sulfuroses, pous que donaven aigua calenta a les dutxes i calefacció a les llars, vet aquí l’olor del meu bany i d’aquella plaça. De fet aquelles aigües esdevenien el miracle social dels islandesos, el seu punt de trobada moltes tardes, les piscines d’aigua calenta. Un exemple exagerat d’allò n’era el Blue Lagoon prop Reykjavik, un complex de piscines i llacs termals on sortien cinquanta litres d’aigua calenta per segon. Ja sols durant el 2010, uns 400.000 visitants, la majoria estrangers, passaren per les seves ablucions. Jo sempre havia preferit les petites piscines termals locals, és a dir, les dels pobles com Vik, Húsafell o Caldes de Malavella. Que no em vinguessin amb gegants com el Blue Lagoon, David mai no va estimar a Goliat. Amb tanta aigua termal pel país resultava normal la fetor que sentia, una olor que m’impregnaria la roba durant setmanes. Amb aquests pensaments vaig encarar el camí cap el port fugint de flaires subterrànies. Pel carrer, però, vaig descobrir un altre fet peculiar dels islandesos. Mig adormit, em va semblar veure al·lucinacions, colors cridaners davant certes façanes o al bell mig de l’asfalt. M’estaria afectant la son novament la percepció? Però no, en aquest cas no m’assaltà un nou atac d’ansietat, no pas, el que tenia al davant meu era l’esperit dels islandesos. Aquells colors cridaners eren pintures, escultures i d’altres manifestacions sensibles que molts illencs solien posar en finestres i entrades de les seves llars. Potser per l’hivern tan llarg i mancat d’hores de sol, potser per altres raons, els locals els encantaven les obres culturals, des de concerts fins a expressions artístiques. La nit pels vols de desembre esdevenia molt estranya, un més i mig de llòbrega foscor gairebé perpètua, un fet que els confonia, sobretot si deien de quedar aquell mateix vespre, podia significar unes setmanes més tard. Complicada la vida a Islàndia, sobretot la hivernal. La solució a la depressió passava per moltes distraccions com vida social, activitats culturals, jornades de cinema, exposicions d’art, dibuixar, llegir, escriure i com no, exposar les pròpies obres al jardí o entrada de casa, però, i la més important, a l’inrevés dels ibèrics, poca televisió. De fet a l’illa hi havia molts pocs canals, sols tres de pantalla i deu de ràdio. Cal insistir que així s’entenia que els islandesos fossin molt cultivats i crítics, sobretot amb el seu govern, un fet demostrat durant la crisi econòmica i les conseqüents manifestacions, tumults i bullangues per Reykjavik. També hi arribarem. La inquietud dels islandesos es feia patent en la seva producció literària, un de cada deu aborígens tenia algun llibre publicat. Tot i això, no sols la inquietud alimentava tanta edició, l’estat també subvencionava la publicació d’obres en islandès, una llengua minoritària, una parla que sols articulaven uns 300.000 habitants. Fos com fos, als islandesos els encantava la cultura i l’art. A més a més, i com he dit, el que ells elaboraven o compraven ho exposaven a casa seu o al bell mig del jardí. Això explicava el que havia observat per les cases de Reykjavik com també la gran abundància de galeries d’art en la capital o la de botigues que venien escultures i objectes creatius. Per desgràcia aquest sector va veure reduïdes les seves activitats a causa de la crisi econòmica. Moltes galeries d’art varen haver d’enreixar el negoci i molts marxants d’art perdre la feina. La cultura sol ser el primer que peta quan el cabal dels diners s’estronca. Continuant la passejada, una altra olor va venir-me al nas, en aquella ocasió fou agradable, fina, de vaixell de fusta. Estava davant el port i els efluvis de mar penetraven dins dels meus pulmons fent gaudir el meu olfacte. Vaig inhalar una bona glopada d’aire fresc. Tot i la grisor del cel i el vent glaçat, la sensació em va reconfortar l’alba passada. A més m’esperava un passeig en barca amb l’expectativa de veure unes bèsties que aquí, i en contra d’acords internacionals, encara eren capturades, les balenes. Tot i les pressions que des de 2006 s’havien fet sobre Islàndia per eradicar tal pràctica alguns pesquers ho continuaven fent sota excuses del tot increïbles. Des de 2003 que es permetia “pescar-les” amb objectius científics, per estudiar-les, deien. Potser les mataven per interpretar el seu cant? Tot i que mortes ja no taral·legen res, sols eren auscultades pels qui les testaven, pels qui corroboraven la seva defunció, els qui les esquarteraven. L’assumpte de veure balenes, i els 45 euros que em va costar, fou una catàstrofe. Per una banda un fred terrible que assoliria les seves conseqüències dies més tard en una infecció de cavall, i per l’altra que de cetacis ni un. El tema de veure va ser amb b alta, de beure aigua de mar amb l’onatge i la mala mar que sacsejà l’embarcació. Sabria després que no era massa freqüent poder albirar aquelles bèsties per Reykjavik. A diferència d’altres nacions on s’havia abandonat la captura d’aquests animals, allí a Islàndia, com també a l’illa veïna de Grenlàndia, la cosa les feia defugir dels humans d’allò més, i més dels turistes paparazzis. En fi, si a Gabon, Austràlia o Madagascar m’havia resultat relativament fàcil poder clissar-les, a Islàndia s’ocultaven força de la humanitat, sortien a respirar el just i se’n tornaven ràpidament cap al cau de les profunditats. Anava veient que seria millor preparar l’atac al Pep, a l’Eyjafjallajökull, i deixar-se d’experiències d’àncora i timó. Un cormorà va esvalotar-se davant el vent i la pluja fina. Arribat de l’expedició frustrada del Calypso, vaig passejar-me altre cop per la ciutat. Fou aleshores que prop del down town de la capital em vaig topar amb un gegant, amb un edifici monstruós en obres, amb un bloc que s’enlairava en forma d’ou quadrat. Jo, sense parar de fer-li fotos, vaig saber poc després que molts islandesos en deien pestes de la construcció, que molts se’l miraven amb mals ulls. La causa? Davant la crisi econòmica alguns aborígens criticaven viaticar aquell edifici modern, sofisticat i tan car. L’Opera House de Reykjavik estava costant un ull de la cara als contribuents, però calia dir que la majoria dels islandesos valoraven en extrem la imatge cultural del seu país. La cultura a Islàndia es perfilava sempre com una prioritat a primer pla. Tot i això, la dualitat d’opinions entre detractors i simpatitzants d’aquell edifici es donaria cita el divendres 13 de maig de 2011, el dia de la inauguració de l’Opera House. Dins hi assistiren els convidats complint tot el protocol de vestimenta i aplaudiments, a fora una multitud protestava per l’excessiva despesa del monstre. Vaig arribar-me a la plaça de les males olors, per a mi ja la plaça Major del poble, Ingólfstorg. Assegut en un dels seus bancs vaig ensumar altre cop aquella estranya, ara clarament pudor, de la dutxa. Els meus sentits s’havien afinat amb l’aire gelat del mar. Em vaig posar a pensar, res transcendental, més aviat banal. Em sentia frustrat per no haver presenciat balenes, ves que infantil. Mentre patia aquella estúpida obsessió, un home se’m va asseure al costat, un local, ple de cara, cabells blancs, nas rodó, arrufat, de respiració profunda, en Bjarni. Ens vam entremirar, saludar, i no va costar gaire iniciar la conversa. Val a dir que els islandesos són tots ells bilingües. Ja des de petits xerren la parla materna, l’islandès, però alhora i també l’anglès. La causa? Les pel·lícules no les doblen i per tant, i des de caganius s’acostumen a l’anglès com si fossin les sabatilles d’estar per casa. Una fina pluja surava per l’aire. La conversa amb en Bjarni em va separar dels meus pensaments i de la meva solitud fàbrica de manies i dèries. Vaig acabar parlant de les aigües sulfuroses del seu país, d’aquella ferum a sofre. No me’n vaig poder estar de preguntar-li. - Però tu sents aquesta pudor? - Quina olor? Ja no vaig insistir-li. Aquell vespre vaig buscar un restaurantet no massa car per poder fer-hi àpat. M’havia oblidat de comprar queviures. En altre cas, i si ho hagués fet, m’hagués pogut cuinar quelcom en el mateix alberg. De totes formes aquell sopar servit a taula em va regalar una nova visió dels islandesos. Davant meu es van asseure una munió de mosses joves que un cop demanada i pagada la vianda van deixar les bosses damunt les cadires per anar plegades al bany. Fins aquí la cosa complia els cànons femenins, però el més sorprenent era que dins de les bosses s’hi havien deixat mòbils, carteres, documentació i tot allò que un lladregot oportunista hi estiraria la mà. Passaren minuts, i aquelles possessions restaren davant meu sense cap mena de vigilància i amb la confiança plena de les noies que ningú els tocaria les pertinences. Del cert que a Islàndia pràcticament no hi havia presons. La taxa de robatoris o agressions esdevenia ínfima i la gent vivia tranquil·la sense por, si més no la majoria. Vet aquí la confiança mostrada per aquelles joves davant la meva inexistent amenaça. De fet, recordo com de trasbalsat va sentir-se tot el país el 14 de maig de 2011. Un assassinat a la capital va saturar els mitjans de comunicació sota l’escàndol i l’estupefacció de tots els islandesos, que com havia pogut donar-se una estrangulació. Aquells descendents dels víkings no podien entendre que a la seva celestial illa s’hagués perpetrat un fet tan abominable, l’homicidi. Per uns dies visqueren esporuguits. Vaig tornar cap al cau de l’hostal amb la frustració de no haver vist balenes. Ho sé, obsessiu el noi, però viatjar sol comporta sovint fal·leres així. Ja dins de la cel·la de càstig, aquest cop vaig poder blindar bé la finestra de la llum exterior. Motxilla, roba diversa i jaqueta feren de barricada encapotant la claror del sol. Ara sí, començava a adaptar-me al país i podria dormir profundament, fins i tot vaig somniar amb elles, amb les qui no es van deixar veure. El somni fou del més explicatiu, en ell s’hi manifestava per quina raó aquells cetacis romanien amagats de nosaltres. L’acció passava sota l’aigua on dues balenes, mare i filla, parlaven sota tres embarcacions plenes a vessar de turistes paparazzis. - Per què no sortim a la superfície mare? – va inquirir la filla. - Què vols? Que et pengin en el facebook? – li va contestar retòricament la mare – I encara menys en pilotes! Bona nit.\nLA MIRADA D'ISLÀNDIA VI\nMINISTRE WERT PARTIT I POPULAR\nLA MIRADA D'ISLÀNDIA (V)\nCarta al Rey ante la crisis


Al Japó dels castells se'n diu Ningentawa ( Torre humana ). Potser un dia hi haurà una colla que es dirà Els Tanabates de Hiratsuka. De moment, però, la Unesco a decidit que aquesta tradició havia de ser Patrimoni de la Humanitat.\nFa un parell d'anys vaig conèixer, al Japó, l'Alba Martinez Lladó i l'Enric Sucarrats creadors del Joc Casteller, un joc on-line on pots crear la teva pròpia colla castellera. L'Enric i l'Alba han estat també els promotors de la campanya al Facebook en suport a la candidatura dels Castells. A ells i a tots els catellers moltes felicitats.\nPublicat per tobuushi a 1:34 p. m.\ngran notícia, sí senyor.\nPD: com mola la il.lustració que has fet\nI tan que maco el dibuix!\nQuin nom més bonic.Avui estem de celebració.Quina alegria.\nGràcies, és que tinc uns personatges molt compromesos. ;)\nLa colla de Badalona vàrem tenir el privilegi de fer la nostra diada el cap de setmana següent a la proclamació, amb un castell de germanor i tot, amb les altres dues colles assitents a la plantada de castells.\nGràcies per la part que ens toca i una forta abraçada.\nPS. Tant la teva germana, com en Dani i els nens ho varen disfrutar d'alló mñes


Botigues Palafrugell que has de visitar - El Gourmet Català Botigues Palafrugell que has de visitar - El Gourmet Català\nBotigues de Palafrugell que has de visitar\nPalafrugell, zona costanera, es caracteritza per la gran quantitat de botigues d’alimentació que hi pots trobar. De mar, terra i muntanya. Sempre apostant pels productors i agricultors de proximitat i kilòmetre zero per tal de garantir la qualitat.\nVinoteca Palafrugell: Grau\nLa vinoteca de Palafrugell Vins i Licors Grau és una empresa familiar que té els seus orígens a mitjan el segle XX. La seva història es remunta a l’any 1951, quan Miquel Grau i Lluís, pare de Jordi Grau i Dillet, obre les portes d’un celler-taverna al carrer Palamós de Palafrugell on es venen i reparteixen a domicili vins a granel.\nPeixateria Palafrugell: Peixos Marc\nPeixateria de Palafrugell Peixos Marc és un establiment de peix fresc de la costa des de 1989 amb la Mercè Marimont, un esperit fort i emprenedor va néixer Peixos Marc. Una petita peixateria d’un metre al Mercat de Palafrugell va fer de fonament per al que avui en dia és un negoci familiar que conserva l’encant de l’atenció personalitzada i la qualitat d’un producte cada vegada més exclusiu.\nPastisseria Palafrugell: Can Duran\nLa pastisseria Palafrugell de família Duran Espada porten endavant una de les fleques i pastisseria de referència a Palafrugell. Des de el pa de cada dia fins els pastissos, postres o tortells de qualsevol celebració, ja són 25 anys que treballen amb il·lusió i amb productes de màxima qualitat per oferir-li la millor qualitat i servei.\nHerboristeria Palafrugell: Vitassana\nL’herboristeria de Palafrugell Vitassana és un establiment de productes naturals que s’especialitza en la venta productes dietètics amb plantes medicinals. També, elaboren cosmètica Bio, consulta de naturopatia, així com dietes i productes apícoles.\nCarnisseria Palafrugell: Arnall\nLa carnisseria Palafrugell Arnall va obrir la primera carnisseria Arnall a Palamós el 1972. Abans, havia après l’ofici amb diferents carnissers de l’Empordà. Un any després s’hi va afegir la seva dona, Teresa Barris. Des de llavors, s’han anat obrint nous punts de venda i ja des dels anys noranta s’ha incorporat a l’empresa una segona generació.\nBotiga de productes ecològics Palafrugell: Adartia\nLa botiga de productes ecològics Palafrugell Adartia treballa amb marques de màxima qualitat amb la finalitat d’oferir un ventall de possibilitats perquè pugueu posar a prova tots els seus productes i, a més a més, a Adartia disposeu d’un assessorament personalitzat en totes les seccions perquè trobeu allò que esteu buscant.


Ets a: Inici > Projectes > Projectes 2007\nProjectes 2012 Projectes 2011 Projectes 2010 Projectes 2009 Projectes 2008 Projectes 2007 Projectes 2006 Projectes 2005 Projectes 2004 Projectes 2003 Projectes 2002 Projectes 2007\nConstrucci� d'una Llar d'Infants i una Aula de Dones al Ksar My Brahim\nLa fitxa t�cnica d'aquest projecte preveu la construcci� d'una llar d'infants i una aula per a les dones. Aquesta construcci� tindr� una superf�cie de 170 m2 repartits en 2 aules per als infants destinades a l'aprenentatge, una aula per a les dones, un despatx i quatre lavabos, tamb� est� previst fer una tanca al voltant del recinte per motius de seguretat i per delimitar el seu per�metre.\nD'aquest projecte se'n beneficiaran al voltant de 40 nens i nenes i unes 40 dones. A l'aula de dones s'imparteixen classes d'alfabetitzaci�, tamb� s'hi poden realitzar tallers i activitats destinades a l'autofinan�ament, d'aquesta manera poder gaudir de certa autonomia i a la vegada �s una forma de garantir la seva continu�tat. Un fet a tenir en compte, tamb�, �s la creaci� de 2 llocs de treball estables.\nEl cost d'aquest projecte es de 376.000 Dirhams que equivalen a uns 33.571,43 �. Un cop comencin les obres es preveu que puguin estar acabades en 6 mesos.\nMunicipi de Catarina\nConstrucci� de 10 habitatges d'inter�s social al sector rural urb�\nLa mancan�a d'habitatge al municipi de Catarina continua essent un problema greu, motiu pel qual es va decidir aprovar aquest projecte que beneficiar� directament a 80 persones, o el que �s el mateix, a 10 fam�lies amb una mitjana de 8 persones per vivenda.\nEl projecte consisteix en la construcci� de 10 cases d'inter�s social. S�n uns habitatges de 36m2 repartits en 2 habitacions i una sala, disposaran de 4 finestres i 2 portes fusta, el terra estar� pavimentat i cobert amb rajoles de color vermell, el sostre anir� recobert per l�mines de zinc.\nEl pressupost total del projecte �s de 25.362,32�. Un cop s'inici�n les obres el seu termini d'execuci� est� previst que sigui de 4 mesos.\nCompra de material bibliogr�fic per a la Biblioteca Municipal de Catarina\nL'Alcaldia de Catarina ens presenta aquest projecte que va destinat a la compra de material bibliogr�fic per als nens i nenes d'educaci� prim�ria i secund�ria que fan �s de la biblioteca municipal, a m�s tamb� est� prevista l'adquisici� de material per al nivell d'educaci� superior. Aquest projecte pret�n solventar el d�ficit de material que actualment t� la biblioteca i d'ell se'n beneficiaran directament 1.000 infants i joves que assisteixen a aquesta instal.laci� mensualment.\nEst� prevista la construcci� d'un nou edifici per tal donar resposta a les necessitats de la poblaci� i l'objectiu principal �s oferir els mitjans necessaris per a l'estudi sigui quin sigui el seu nivell i la seva edat. L'import que s'atorga per aquest concepte es de 3.623,19�


Carme Palahí: “Amb la Formació Professional, un pot accedir al món laboral o a la Universitat” • Ràdio Capital de l'Empordà\nAl Supermatí d’avui hem parlat amb Carme Palahí, prospectora de Formació Professional dual del Baix Empordà perquè ens expliqui el projecte educatiu FP Baix Empordà que es va presentar al teatre mundial de La Bisbal.\nEs tracta de reunir en una sola web tota la informació de formació professional del Baix Empordà. Concretament, s’hi informa de l’oferta educativa, tant de grau mitjà com de superior, que imparteixen els instituts de la comarca: La Bisbal, Palafrugell, Palamós, Sant Feliu de Guíxols i Torroella de Montgrí. Al marge, també es recull a la web tot el que s’ha de saber sobre món educatiu: preinscripcions, jornades de portes obertes, matrícules etc.\nLes formacions que ofereixen són majoritàriament per al sector turístic, des de comerç fins a cuina o fins i tot gestió de vaixells. En total són 20 Cicles Formatius de grau mitjà i 8 de grau superior. Carme Palahí ens ha explicat que el grau mitjà és una bona alternativa al batxillerat perquè les persones formades que volen entrar al món laboral tenen accés a diversos sector professionals però també poden continuar estudiant. Hi ha la possibilitat d’accedir al grau superior i fins i tot a una carrera universitària sense passar per la selectivitat.\nFinalment, hi ha la Formació Professional dual que combina els estudis teòrics a l’institut amb el treball pràctic a l’empresa. Així, l’alumne passa una part del seu temps a l’Institut i unes 1.000 hores a l’empresa. Palahí assegura que entre el 80 i 90 % dels alumnes que fan aquest tipus de formació continuen treballant a la mateixa empresa.