Emili MuñozCatedràtic d’Institut Seguim fent poble des de la proximitat 2.\nPROGRAMA DE GOVERN 2011-2015Durant els vuit anys que varem fer zat en els darrers quatre anys s’hapoble des de l’oposició i al llarg de consolidar en els propers perdels darrers quatre anys des del fer-lo irreversible. Cal seguir fentgovern i l’Alcaldia hem seguit inva- un poble actiu i ecològic.riablement cap al mateix horitzó:fer un poble socialment viu i terri- I ho farem des de la proximitat.torialment equilibrat i sostenible.. Som l’equip de casa, l’únic col-La identitat de GENT en relació lectiu polític municipal que és so-a l’educació s’ha complert amb birà, que no depèn de cap altreescreix, tant en els nous equipa- ideari, consigna ni organitzacióments com en els programes de política externa a Tiana. El pactesuport educatiu a les escoles. La electoral que tenim amb ICV ensidentitat cultural del nostre pro- permet rebre el suport també delsgrama es pot reconèixer en les pri- seus simpatitzants i tenir repre-oritats del govern per la cultura de sentació en les institucions su-proximitat, la implicació d’entitats pramunicipals sense condicionari col·lectius o el suport a la forma- les decisions locals. L’assembleació artística i als joves creadors. La de GENT és el principi i la fi de lesnostra identitat ecològica és fàcil- nostres decisions i projectes.ment reconeixible en les diversesaccions per a l’estalvi energètic, El nou programa de GENT es ca-per a la reducció de residus, per a racteritza per marcar cinc líniesla protecció del territori front la ur- estratègiques a llarg termini quebanització o en la recuperació de defineixen amb més precisió el mo-tres basses agrícoles tradicionals. del de poble pel qual ha treballatLa identitat social de GENT s’ha Gent pel Progrés de Tiana durantexpressat en accions com l’incre- els 12 anys de la seva existència.ment dels recursos dels serveis No es tracta ara d’un llistat disperssocials, el nou impuls a l’habitatge de coses a fer, ni de prometre méspúblic o el suport als projectes so- i més creixement de tot indiscrimi-lidaris que han emergit del poble. nadament, es tracta d’avançar enI de cara al futur tenim les idees les línies mestres de la nostra con-molt clares: seguirem fent un po- cepció del poble amb els recursosble actiu i ecològic. L’avenç realit- limitats que disposarem.2 3.\nSUMARI DEL PROGRAMAI. TIANA, UNA COMUNITAT i lliurar-los als joves tianencs. Gesti-LOCAL ESTRUCTURADA onar la possibilitat d’ampliar els ter- minis dels contractes de lloguer.POBLE EDUCATIU•Reclamar a la Generalitat la cre- Gent granació d’una nova Escola Bressol a la •Estimular la participació de la gentzona dels Vessants-Can Puigcarbó. gran en la vida social del poble i en•Pla d’activitats formatives Infants les activitats de voluntariat.i Família de 0-3 anys. •Promoure una pla d’activitats de•Mantenir els programes de suport recuperació de la memòria histò-als centres i ampliar-los als nous rica del poble i d’interrelació ambcentres escolars, Escola Tiana i Ins- els joves i els infants a través de lestitut Tiana. escoles i dels instituts.•Elaborar amb entitats i centres •Promocionar habitatges adaptatsescolars el Projecte Educatiu de Ti- a la mobilitat reduïda, públics i deana. lloguer assequible segons es con- creta en el Pla local d’Habitatge.PROMOCIÓ SOCIAL I •Col·laborar en l’organització deCOMUNITÀRIA les activitats que promou l’Aula Uni-Gent jove versitària de la Gent Gran de Tiana-•Gestió autònoma per comissions Montgat.de joves de l’espai jove i del seuprograma d’activitats. Promoció de la igualtat•Donar suport per a l’organització home-donacreativa del temps d’oci amb activi- •Desenvolupar activats educativestats de caps de setmana i noctur- per a la igualtat de gènere.nes en els equipaments esportius i •Pla de prevenció i control de lesculturals. situacions de risc de violència se-•Donar suport als joves artistes fa- xista.cilitant-los espais de creació i opor-tunitats per a la difusió de les seves Ajuts socialsproduccions. •Elaborar un programa singular per•Acabar la construcció dels habitat- a l’atenció a les persones i famíliesges per a joves del Camí Alt d’Alella en atur de llarga durada. 3 4.\n•Establir nous criteris, barems població en general, i a la poblaciói procediments en la concessió escolar en particular.d’ajuts per garantir-ne l’objectivitat •Exigir a la Generalitat el manteni-i la justícia. ment de les prestacions actuals en els centres de salut de Tiana-Mont-Suport a les persones amb gat i, en especial, el servei gratuïtdiscapacitat de ginecologia.•Seguir col·laborant amb les activi- •Completar el Pla de prevenció detats de promoció social i d’integra- la plagues, en especial la referida alció que promou ASPAMOTI. mosquit tigre.•Aplicar els requeriments per a lacontractació laboral de persones ESPORT I LLEUREamb discapacitat a l’administració •Donar prioritat en el nou man-pública. dat a la promoció de l’esport per a adults.Solidaritat •Mantenir la natació gratuïta per a•Consolidar la Comissió Local de l’alumnat dels centres de Tiana.Solidaritat, en una nova etapa com •Crear circuïts d’exercici físic aa Comissió Local de Solidaritat, per l’aire lliure en l’entorn natural della Pau i el Desenvolupament. poble.•Donar prioritat a la col·laboracióamb les xarxes supra-locals com les CULTURAde suport al poble sahrauí, palestí… Suport entitats•Establir una convocatòria de be- •La Fira d’Entitats seguirà sent unques per a les persones de Tiana punt d’encontre anualcooperants sobre el terreny en pro- •Mantenir les subvencions i el su-jectes de desenvolupament inter- port per a la difusió de les sevesnacional. activitats.•Promoure la xarxa de la compraètica i el consum solidari. Promoció i difusió de la cultura i les artsSalut •Continuar amb el projecte de•Aplicar el pla municipal de preven- l’Observatori de les Arts, com a ci-ció de la salut personal adreçat a la ta periòdica on mostrar el treball4 5.\ni l’evolució de les arts i artistes lo- del Centre Cívic i Cultural l’Escorxa-cals. dor.•Potenciar la contractació prefe- •Consolidar la funció dinamitzadorarent d’artistes locals i companyies de la formació artística en el poblelocals. per part de l’Escola Municipal de•Consolidar la Mostra de Teatre Música i Dansa.Amateur i la Tardor Teatral. •Continuar les gestions amb la Di-•Obrir a nous espais i públic les Nits putació i la Generalitat per a la crea-de Música al Jardí. ció del Museu Lola Anglada.•Elaborar i engegar un Programad’Exposicions i tallers de formació icreació. II. UN POBLE ACTIU EN ECONOMIA I OCUPACIÓCicle festiu participatiu •Consolidar les FIRES de promoció•Reforçar el treball per tenir nova- dels sectors vitivinícola, de la plantament activa la Colla Gegantera de i la flor, agrícola, el comerç, la res-Tiana. tauració i els serveis.•Potenciar la Comissió de Cicle Fes- •Promoure amb els agents econò-tiu, integrant els nous col·lectius i les mics la creació del Consorci de Pro-noves energies. moció dels Productes Locals. •Estimular l’ampliació de l’activitatHistòria i Patrimoni agrícola.•Elaborar guies, itineraris i panells •Elaborar amb els agents locals elexplicatius del patrimoni urbà, arqui- Pla de Promoció Turística de Tiana.tectònic, monumentals i paisatgístic •Facilitar l’activitat dels artistes idel poble. creadors locals.•Reforçar el paper de l’Arxiu Mu- •Promoure el planejament urbanís-nicipal, i de la col·lecció local de la tic de la zona del Mas Ram tianencBiblioteca pública, com a nuclis de per generar el Campus Montalegre,l’Arxiu Històric de Tiana. dins de l’eix de desenvolupament Besós-Serralada de Marina.Equipaments, espais i serveis •Incentivar a les empreses locals aculturals contractar residents en el municipi.•Incentivar l’ús creatiu dels espais •Incorporar progressivament clàu- 5 6.\nsules socials en els concursos pú- IV. EL TERRITORI EQUILIBRATblics d’obres i serveis. •Adequar l’espai lliure públic dels terrenys de Can Orella. •Adequar i millorar el tram centralIII. EL POBLE SOSTENIBLE de la Riera d’En Font.•Aplicar mesures per millorar l’efi- •Desenvolupar el pla d’itineraris deciència energètica en els edificis i natura i de patrimoni cultural.serveis municipals . •Adequar el Camí de l’Alegria man-•Incrementar les instal·lacions mu- tenint el caràcter de camí rural ar-nicipals de generació d’energies re- brat.novables. •Aplicar els principis de l’urbanis-•Promoure mesures d’eficiència i me sostenible per mantenir un po-generació d’energia en les llars. ble compacte, preservar els valors•Desenvolupar les actuacions del paisatgístics, històrics i naturals.Pla de Prevenció de Residus. •Planificar la recuperació de l’en-•Promoure l’alimentació ecològica torn de la Riera de Montalegre.i els productes locals. •Vetllar per l’aplicació de les nor-•Completar les actuacions realitza- mes del Pla Especial de patrimonides per establir el “camí escolar”. històric•Elaborar un projecte de peatona- •Executar el projecte d’ampliaciólització d’alguns carrers del centre del carrer Escalfapé.urbà en dies festius. •Finalitzar l’adequació del Camí del•Tractar el cicle de l’aigua de ma- Mig a la Virreina.nera integral i aplicar mesures d’es- •Executar l’ampliació del carrer detalvi, eficiència i reutilització en el Cals Frares respectant la masia deconsum públic municipal. Can Gaietà.•Promoure mesures d’estalvi en •Executar la connexió viària entrel’ús domèstic. el passeig de la Vilesa i l’Avinguda•Control i seguiment de la qualitat Isaac Albéniz.de tots els vectors ambientals (aire, •Continuar la millora dels carrersaigua, soroll. donant prioritat als carrers de ma-•Promourem l’agricultura ecològi- jor mobilitat pública com Matas,ca i els horts periurbans. Marquès de Monistrol, Castellar i Onze de Setembre.6 7.\nV. L’ADMINISTRACIÓ OBERTA, •Substituir un altre vehicle de la TRANSPARENT I EFICIENT flota municipal de seguretat. EFICIÈNCIA •Consolidar el treball de la Junta •Millorar la qualificació del perso- Local de Seguretat. nal, especialment el directiu, de ca- da àrea de gestió. PARTICIPACIÓ I •Consolidar l’equilibri pressupos- TRANSPARÈNCIA tari assolit l’any 2010 amb mesures •Consolidar els Consells Munici- que protegeixin la qualitat dels ser- pals com a organismes de partici- veis públics. pació cívica. •Seguir gestionant amb les com- •Crear un nou consell, el Consell panyies de correus i de telecomu- de Promoció Econòmica i de l’Ocu- nicacions la millora de les seves pació. instal·lacions i serveis que són no- •Realitzar de manera regular pro- tòriament insuficients. cessos consultius sobre temes re- llevants de la gestió pública com el SEGURETAT I CIVISME pressupost, les obres o els impos- •Ampliar les campanyes de cons- tos i preus públics. cienciació per al respecte a l’espai •Establir l’ús de la multiplataforma públic. de comunicació que permet la xarxa •Incrementar en una plaça la plan- digital així com la participació en el tilla de policia. Consorci Digital Mataró-Maresme. Grup Municipal: tel.: 93 395 50 11e-mail: gentprogrestiana@gmail.com • blog: www.gentprogrestiana.blogspot.com 8.\nCOMUNITAT LOCAL ESTRUCTURADALes actuacions en els darrers i l’impuls de les actuacions queanys, sobretot en el darrer man- vertebren i donen vida i cohesiódat, han aconseguit fins ara a Tiana a través dels equipa-evitar que Tiana esdevingui un ments educatius, culturals i so-poble dormitori. Però no n’hi ha cial i amb l’impuls constant deprou. Cal mantenir la iniciativa la vida cultural i associativa.POBLE EDUCATIU propers anys en tots els nivells for-En el mandat actual l’educació ha matius excepte en el d’escola bres-estat la primera prioritat del govern sol malgrat la darrera ampliació finsmunicipal. I continuarà sent-ho. a120 places. Segon la llei li corres-L’edifici nou de l’Escola Lola Angla- pon a la Generalitat convocar la cre-da i la creació de nous centres edu- ació de places en col·laboració ambcatius com l’Escola Tiana, l’Institut els ajuntament i finançar part delde Secundària, l’Escola Municipal cost tant de l’obra com del mante-de Música i Dansa, i l’ampliació de niment de les escoles. Reclamareml’Escola Bressol i de l’Escola d’Adults aquesta convocatòria sent consci-son concrecions ben clares. També ents que actualment un ajuntaments’han iniciat programes de suport en solitari no pot fer front a aquesteducatiu a l’alumnat amb classes cost. El nou centre es crearia a lade música, natació, reforç escolar zona dels Vessants-Can Puigcarbófinançades per l’Ajuntament. i integraria els grups escolaritzatsAra el repte és consolidar l’arre- provisionalment a l’escorxador.lament dels centres al poble, pro-moure la seva coordinació i avançar •Pla d’activitats formatives In-en que tota la comunitat i les en- fants i Família de 0-3 anys. A par-titats col·laborin en l’educació dels tir de l’experiència iniciada en elciutadans infants i joves, el poble mandat s’ampliarà l’oferta d’activi-educatiu. tats formatives adreçades a infants i famílies que han optat per no es-•Equipaments educatius. Tiana té colaritzar els infants de 0-3 anys.una oferta educativa suficient pels8 9.\n•Mantenir els programes de •Elaborar amb entitats i centressuport als centres i ampliar-los escolars el Projecte Educatiu deals nous centres escolars, Esco- Tiana. Es promourà des del Consellla Tiana i Institut Tiana: educació Municipal d’Educació l’elaboracióde música i moviment per a 3-6 d’un itinerari formatiu integrat en elanys; natació dins l’horari escolar poble, des dels 0 als 16 anys, de ma-per a primer de primària; reforç nera que hi hagi coordinació i cohe-escolar per a alumnat amb dificul- rència educativa entre els diferentstats al cicle superior de primària centres. Promoure la participació dei al primer cicle de l’ESO; suport les entitats de l’educació informala les activitats escolars del cicle com l’Agrupament Escolta Rogerfestiu; organització del programa de Flor, el Coro, el Casal de Joves...de qualificació professional inicial en la definició del model educatiu iper a joves de 16 anys, i programa cívic dels infants i joves de Tiana.d’adaptació curricular per a l’alum- Assessorament als clubs esportiusnat de 4rt d’ESO. per millorar els criteris educatius en la pràctica de l’esport.•Seguir millorant l’equipamentmaterial i la instal·lació de l’Escola •Crear el Consell Municipal d’In-d’Adults Timó. fants. 10.\nPROMOCIÓ SOCIAL I •Donar suport per a l’organitzacióCOMUNITÀRIA creativa del temps d’oci amb activi-Els programes de promoció social tats de caps de setmana i noctur-han tingut una especial conside- nes en els equipaments esportius iració en el govern que ha presidit culturals.GENT de manera que el pla d’estalvique s’ha hagut de fer no ha afectat •Promoure la participació en acci-de la mateixa manera que les altres ons del voluntariat.àrees les partides socials. Encara,s’ha ampliat la plantilla de serveis •Col·laborar amb les organitzaci-socials en dues persones i s’ha ons d’educació en el lleure, comincrementat un 75% el pressupost l’Agrupament Escolta Roger de Flor,d’ajudes socials. I s’han iniciat nous perquè puguin seguir millorant laserveis i equipaments per a la gent seva activitat educativa i social.jove, la gent gran i per a la igualtatentre homes i dones. El nou progra- •Incentivar la coordinació dels jo-ma seguirà la mateixa línia. ves estudiants per a l’ús compartit del transport als diferents campusGent jove universitaris.L’actuació feta en el mandat 2007-2011 s’ha adreçat preferentment •Ampliar l’oferta d’activitats per aals adolescents de entre 12-16 anys la transició al treball i l’emprenedo-i en el nou mandat es complemen- ria dels joves professionals.tarà amb un programa propi per alsjoves adults a partir dels 16 anys •Donar suport als joves artistes fa-per afavorir l’autonomia juvenil en cilitant-los espais de creació i opor-els camps de l’estudi, el treball, la tunitats per a la difusió de les sevescreació, l’oci, i l’habitatge. produccions.•Gestió autònoma per comissions •Acabar la construcció dels ha-de joves de l’espai jove i del seu bitatges per a joves del Camí Altprograma d’activitats. d’Alella i lliurar-los als joves tia- nencs. Gestionar la possibilitat10 11.\nd’ampliar els terminis dels contrac-tes de lloguer. Joan Pau Hernández Llicenciat en DretGent gran Tècnic UrbanistaLa posada en marxa de la residèn-cia de la gent gran i del nou centrede dia ha anat acompanyada del’ampliació de les places públiquesde 10 a 32 i de l’acció del governper donar prioritat a les deman-des de les persones de Tiana. Elsuport a la Casal de la Gent Granes consolidarà amb l’ampliació delsd’espais que es posaran a la sevadisposició.•Estimular la participació de la gentgran en la vida social del poble i enles activitats de voluntariat.•Promoure una pla d’activitats derecuperació de la memòria histò-rica del poble i d’interrelació ambels joves i els infants a través de lesescoles i dels instituts.•Promocionar habitatges adaptatsa la mobilitat reduïda, públics i delloguer assequible segons es con-creta en el Pla local d’Habitatge.•Elaborar un programa d’activitatssocials i culturals, conjuntamentamb l’entitat, que inclourà els pla 12.\nd’intercanvis amb altres casals de de risc de violència sexista en col-Catalunya, l’exposició de treballs laboració amb els centres educa-de la gent gran i activitats de difu- tius i amb les entitats del poble.sió cultural. •Realitzar una auditoria local de•Donar prioritat en els serveis soci- gènere per identificar les fortale-als municipals a la gestió dels pro- ses i febleses en termes de igualtatgrames individual d’atencio a les entre gèneres i revisar el pla actualpersones amb dependència. segons les seves conclusions.•Seguir i millorar els programes •Aplicar progressivament a Tianad’Atenció Domiciliària, Tele-assis- les conclusions del II Congrés detència, adaptació d’habitatges i in- les Dones del Barcelonès Nord.tercanvi de Casals. Ajuts socials•Col·laborar en l’organització de A les necessitats habituals s’hi hales activitats que promou l’Aula Uni- afegit en els darrers anys les deri-versitària de la Gent Gran de Tiana- vades de la crisi econòmica queMontgat. afecta a més de 350 persones del poble. El notable increment de lesPromoció de la igualtat home- quantitats destinades a beques idona ajuts socials de diferents tipus, esEl programa de promoció de la consolidarà amb noves orientaci-igualtat de la dona que s’ha iniciat ons per atendre de manera més di-en el mandat que acaba ha permès recta, integral i justa a les personesla difusió positiva del paper de la amb més necessitat.dona en la societat, l’educació pera la igualtat i la denúncia de la vio- •Elaborar un programa singular perlència de gènere. a l’atenció a les persones i famílies en atur de llarga durada.•Desenvolupar activats educativesper a la igualtat de gènere i de pre- •Establir nous criteris, baremsvenció i control de les situacions i procediments en la concessió12 13.\nd’ajuts per garantir-ne l’objectivitat •Promoure de manera activa lesi la justícia. accions solidàries de les entitats de la Comissió Local de Solidaritat, per•Revisar les ordenances de preus, la Pau i el Desenvolupament a tra-taxes i impostos municipals per vés de les entitats, l’escola, l’insti-ajustar-les encara mes a les situaci- tut, Casal de Joves, clubs esportiusons personals o familiars desafavo- i Casal de la Gent Gran.rides per establir la “tarifa social”. •Donar prioritat a la col·laboracióSuport a les persones amb amb les xarxes supra-locals comdiscapacitat les de suport al poble sahrauí, pa-•Seguir col·laborant amb les activi- lestí… per sobre de l’ajut per a lestats de promoció social i d’integra- catàstrofes naturals.ció que promou ASPAMOTI. •Establir una convocatòria de be-•Donar continuïtat a la programació ques per a les persones de Tianad’activitats de dansoteràpia a l’Es- cooperants sobre el terreny en pro-cola Municipal de Música i Dansa. jectes de desenvolupament inter- nacional.•Aplicar els requeriments per a lacontractació laboral de persones •Promoure la xarxa de la compraamb discapacitat a l’administració ètica i el consum solidari.pública. •Destinar el 0.7% del pressupostSolidaritat municipal a la solidaritat i distribuir-•Consolidar la Comissió Local de lo de manera participativa i s’adre-Solidaritat, en una nova etapa com a çarà a la cooperació internacional iComissió Local de Solidaritat, per la a les necessitats del nostre entorn.Pau i el Desenvolupament amb per-sones i entitats actives en aquests Salutàmbits, per coordinar les propostes •Aplicar el pla municipal de pre-d’acció i assessorar les actuacions venció de la salut personal adre-municipals. çat a la població en general, i a la 13 14.\npoblació escolar en particular, que escolars els caps de setmana i diesinclourà l’alimentació saludable, festius.els accidents en la via pública i enl’àmbit domèstic, l’exercici físic i la •Consolidar la cooperació amb elssalut infantil. clubs federats a través de la Comis- sió Local d’Esports.•Exigir a la Generalitat el manteni-ment de les prestacions actuals en •Mantenir la natació gratuïta per aels centres de salut de Tiana-Mont- l’alumnat dels centres de Tiana quegat i, en especial, el servei gratuït l’incloguin dins del currículum i l’ho-de ginecologia. rari escolar.•Promoure la creació de grups •Crear circuïts d’exercici físic ad’ajuda mútua. l’aire lliure en l’entorn natural del poble.•Completar el Pla de prevenció dela plagues, en especial la referida al •Celebrar la festa anual de l’Esportmosquit tigre. de Tiana.•Promoció d’activitats saludables •Consolidar els Casals d’Estiuen l’alimentació –Agrofira i alimen- mantenint el Casal Municipal entació ecològica- i en l’ exercici físic la zona poliesportiva i col·laboranta través dels itineraris de natura. amb els Campus d’Estiu dels clubs de Tiana.Esport i lleure•Donar prioritat en el nou man-dat a la promoció de l’esport per aadults amb les iniciatives següents:reservar un bloc horari en les instal-lacions esportives municipals perals equips no federats del poble;organitzar l’obertura de les pistes14 15.\nCULTURA GENT ha defugit la cultura d’apa-Ferran Pascual rador, de contractacions a cop deBibliotecari de la Biblioteca xec i ha apostat per la creació lo-Nacional de Catalunya cal, la formació i la promoció de la creació d’afeccionats i de joves professionals. Durant el darrer man- dat s’ha treballat intensament amb implicació i participació ciutadana, tant en l’àmbit de la festa i les acti- vitats d’arrel tradicional, com en la programació dels actes culturals. I s’han creat nous centres de forma- ció i creació com l’Escola Municipal de Música i Dansa i el Centre de l’Escorxador. Seguirem cercant el màxim consens de la ciutadania, les entitats i grups informals i amb el contacte directe amb les persones i els agents culturals. Suport a les entitats •Donar suport a les entitats cultu- rals en la seva tasca de conreu afi- cionat de les activitats artístiques, d’arrel tradicional i científiques, pel seu paper dinamitzador del teixit social i la vida associativa de Tiana. La Fira d’Entitats seguirà sent un punt d’encontre anual. 16.\nPromoció i difusió de la cultura i •Obrir a nous espais i públic lesles arts Nits de Música al Jardí, cicle que•Continuar amb el projecte de cerca combinar la qualitat de lal’Observatori de les Arts, com a ci- programació amb la presència obli-ta periòdica on mostrar el treball i gada de joves artistes de Tiana, al’evolució de les arts i artistes lo- cavall entre els estudis i la profes-cals, des dels estudiants, als joves sionalització.emergents fins als professionals deprimera línia. •Seguir recolzant els festivals anu- als i els cicles de programació es-•Potenciar la contractació prefe- table, de Bambolines, Tiana Antica,rent d’artistes locals i companyies Estiu Jazz i Sardanes a la fresca,locals, establir convenis d’intercan- organitzats des de les entitats, lavi i col·laboració i promoure en la iniciativa privada o el mateix Ajun-mesura de les possibilitat, progra- tament.mes d’ajuts basat en la transparèn-cia i l’equitat. •Elaborar i engegar un Programa d’Exposicions i tallers de formació•Seguir recolzant de manera explí- i creació al voltant de les arts plàs-cita el festival L’1,2,3 del pallasso i tiques i de la imatge, multimèdia iels projectes cada cop més conso- digital.lidats al voltant de les arts del circ,en les seves vessants de formació, Cicle festiu participatiucreació i producció. •Consolidar i recolzar en la progra- mació festiva les propostes de la•Consolidar la Mostra de Teatre colla del Xiringuito del Parc del Dr.Amateur i la Tardor Teatral, ampliant Mascaró, de l’Agrupament Escolta,la presència de grups d’arreu de Colla de Diables o Comissió de Jo-Catalunya, amb especial atenció als ves, en la línia de les propostes fetesgrups joves tianencs i dels pobles per les festes majors, matinades,més propers. cap d’any i carnestoltes i en altres fites del cicle festiu tradicional.16 17.\n•Reforçar des de la participació i Història i Patrimoniamb l’ajut dels antics geganters, el •Elaborar guies, itineraris i panellstreball fet aquest mandat per tenir explicatius del patrimoni urbà, ar-novament activa la Colla Gegantera quitectònic, monumentals i paisat-de Tiana, continuar donant suport gístic del poble.a la Colla de Diables i impulsar laformació d’un grup de grallers, per- •Seguir donant suport i col·laborarcussió i música d’arrel tradicional. amb les iniciatives i activitats d’en-Continuar fent accions per trobar titats i persones que treballen enun espai adient pels assaigs i el tre- l’àmbit de la recerca, sensibilitza-ball d’aquestes entitats. ció, difusió, recuperació i alerta del patrimoni existent.•Engegar el projecte del Voluntariatde la Festa. •Reforçar el paper de l’Arxiu Mu- nicipal, i de la col·lecció local de la•Potenciar la Comissió de Cicle Biblioteca pública, com a nuclis deFestiu, integrant els nous col·lectius l’Arxiu Històric de Tiana, que rebrani les noves energies que estan reno- de manera creixent fons i docu-vant la festa. Dotar-la de més auto- mentació d’institucions, entitats inomia per programar i dissenyar la particulars.festa de tots. 18.\n•Elaborar un projecte de documen- •Actualitzar les normatives d’usos,tació audiovisual i enregistrament ordenances, preus públics i modeld’actes públics, i una altre de reco- de gestió adequats a les necessi-pilació i tractament retrospectiu de tats actuals de les sales del Casal,documents gràfics i sonors. Albéniz, Centre de l’Escorxador i d’altres espais i locals disponibles.Equipaments, espais i serveisculturals •Garantir el compliment dels ob-•Incentivar l’ús creatiu dels espais jectius de la Biblioteca Pública dedel Centre Cívic i Cultural l’Escorxa- Can Baratau com a servei públicdor per a la creació i la difusió d’es- transversal obert a tothom. Elabo-pectacles de petit format. rar un projecte d’ampliació d’espais a la nova masia de propietat muni-•Consolidar la funció dinamitza- cipal de Can Riera –al “recó de lesdora de la formació artística en el pedres”.poble per part de l’Escola Municipalde Música i Dansa. •Col·laborar activament amb tots els equipaments escolars, des de•Continuar les gestions amb la l’Escola Bressol Municipal a l’EscolaDiputació i la Generalitat per a la d’Adults Timó, i l’Escola Municipal decreació del Museu Lola Anglada i la Música i Dansa en projectes com-seva integració en el Centre Nacio- partits en les seves dimensions edu-nal del Còmic i la Il·lustració. cativa, cultural i de cohesió social.18 19.\nPOBLE ACTIU EN ECONOMIA I OCUPACIÓL’activitat econòmica dels els darrers anys. Al creixementagents locals dona vida al po- dels sectors econòmics tradici-ble, afavoreix l’arrelament a la onals a Tiana –vitivinícola; plan-societat local i pot generar ni- ta i flor; comerç i restauració; ivells d’ocupació prou significa- serveis– s’han d’afegir ara inici-tius. En el mandat 2007-2011 atives en el sector turístic i en els’han iniciat per primera vegada de l’economia del coneixementa Tiana activitats de promoció i la cultura. L’orientació del de-dels sectors clau de l’economia senvolupament econòmic quelocal amb diverses fires i publi- promourem serà la d’un modelcacions. Cal ara un pla integral econòmic no consumista, basatde promoció de l’economia i en valors ecològics i en els pro-l’ocupació local que generi més ductes i circuits comercials desinergies ampliant les experièn- proximitat.cies que s’han desenvolupat enSUPORT ALS SECTORS merç local en les diferents èpoquesECONÒMICS de l’any introduint els criteris pre-CONSOLIDATS ferents del producte ecològic, de•Consolidar les FIRES de promoció proximitat i del consum ètic.dels sectors vitivinícola, de la plan-ta i la flor, agrícola, el comerç, la •Promoure amb els agents eco-restauració i els serveis. nòmics la creació del Consorci de Promoció dels Productes Locals per•Ampliar amb l’ACIST les campa- integrar iniciatives estables tant anyes regulars de promoció del co- dins com a fora del municipi. 19 20.\n•Facilitar la creació d’iniciatives de que integri l’oferta cultural, artísti-cooperativisme tant en la produc- ca, patrimonial, ambiental, comer-ció com en el consum. cial i gastronòmica del municipi.•Estimular l’ampliació de l’activitat •Integrar el Pla de Promoció Turísti-agrícola amb l’elaboració del pla ca de Tiana en el projecte que estàespecial d’ordenació del territori en fase d’elaboració de promociódestinat a aquesta activitat ( entorn dels municipis integrats en el Con-Alegria-el Rocar). sorci de la DO Alella on Tiana té un important pes en aportar la major•Mantenir el criteri de contractar producció de la zona i els dos únicsde manera preferent els serveis i cellers d’agricultura ecològica deles compres municipals a empre- la DO.ses, comerços i autònoms locals. •Crear l’Oficina de Promoció del Turisme Local per integrar totes lesNOUS SECTORS: iniciatives locals i alhora difondreEL TURISME les ofertes d’activitats i dels pro-•Elaborar amb els agents locals el ductes locals.Pla de Promoció Turística de Tiana 21.\nNOUS SECTORS:L’ECONOMIA DELCONEIXEMENT•Facilitar l’activitat dels artistes icreadors locals a través: - Cessió de l’ús dels espais mu- nicipals. - Suport a la producció d’obres. - Gestió de subvencions d’altres administracions. - Difusió de les seves activitats dins del Pla de Promoció Turística de Tiana.•Gestionar la creació definitiva delMuseu Lola Anglada a Tiana com apunt de referència i estímul del tu-risme i de l’economia local.•Promoure el planejament urbanís-tic de la zona del Mas Ram tianencper generar el Campus Montalegre,dins de l’eix de desenvolupamentBesós-Serralada de Marina, com aespai destinat als usos següents: - Instal·lació de serveis tecnològics i de coneixement per a les empre- ses de l’àrea metropolitana. - Ubicació d’equipaments públics o privats de caràcter educatiu i ar- tístic d’abast metropolità. Montse Mallol Tècnica Informàtica 22.\n- Creació de serveis complemen- •Consolidar l’oferta formativa de taris del complex universitari i la Casa d’Oficis per a joves sense d’investigació de Can Ruti. estudis secundaris. •Acollir-se als plans d’ocupacióL’OCUPACIÓ que promoguin les administracionsLa promoció de l’ocupació a Tiana supramunicipals.està directament relaciona amb elsplans exposats anteriorment sobre •Incentivar a les empreses locals ala promoció de l’economia local. A contractar residents en el municipi.més seguirem incidint en les inicia-tives següents: •Incorporar progressivament clàu- sules socials en els concursos•Consolidar la cooperació amb públics d’obres i serveis per promo-Montgat per ampliar l’oferta de for- cionar l’activitat de sectors socialsmació per a la millora professional i laboralment discriminats com lesper a l’emprenedoria dels o de les dones, els aturats de llarga durada,professionals del municipi. les persones amb discapacitats…22 23.\nPOBLE SOSTENIBLELes accions ambientals desen- s’han incorporat les actuacionsvolupades a Tiana en la darrera en matèria energètica per reduirdècada conflueixen d’una ma- la petjada ecològica a través denera coherent i decidida en un la millora de l’eficiència i la pro-projecte estratègic ben definit: ducció d’energies renovables.la transició cap a un poble am-bientalment sostenible. L’Ajuntament ha de prioritzar la reducció de la contaminacióA l’aprofundiment en la política i dels gasos que provoquen elde gestió de residus a través canvi climàtic. La defensa dedel pioner Pla de Prevenció de la biodiversitat i la promoció deResidus, la gestió responsable l’agricultura ecològica són unde l’aigua en un període de greu mitjà de desenvolupament delsequera, la promoció dels pro- nostre territori per incremen-ductes locals, l’alimentació eco- tar la qualitat de vida i enriquirlògica i el consum responsable, l’economia local.ENERGIA •Incrementar les instal·lacions•Aplicar mesures per millorar l’efi- municipals de generació d’energi-ciència energètica en els edificis i es renovables mitjançant diferentsserveis municipals d’acord amb les mitjans com l’energia solar fotovol-auditories energètiques realitzades taica i tèrmica, la biomassa, la ge-i els mecanismes de control esta- otèrmia i l’eòlica, garantint sempreblerts, incloent la progressiva subs- la seva deguda integració i respectetitució del parc mòbil municipal del paisatge.per vehicles menys contaminants(híbrids, elèctrics i d’energies alter- •Promoure mesures d’eficièncianatives). i generació d’energia en les llars i 23 24.\nles activitats, incloent mesures fis- •Adoptar mesures que incentivin lacals per incentivar el seu desenvo- reducció de la generació de residuslupament. i la seva reutilització, a través de mesures fiscals que beneficiïn els•Promoure i facilitar l’ús de vehi- ciutadans que menys residus gene-cles elèctrics, incloent bonificaci- rin i millor seleccionin. Promoure laons fiscals. reutilització d’envasos.•Impulsar que les noves promoci- •Potenciar la Xarxa de comerç res-ons d’habitatges siguin energètica- pectuós amb el medi ambient dement autosuficients. Tiana i el consum responsable. •Promoure l’alimentació ecològicaRESIDUS, CONSUM i els productes locals com a actua-RESPONSABLE I ció per millorar la salut i potenciarALIMENTACIÓ l’activitat econòmica local.ECOLÒGICA•Desenvolupar les actuacions delPla de Prevenció de Residus amb MOBILITATl’objectiu de reduir la seva genera- SOSTENIBLEció i fomentar la seva selecció, reu- •Gestionar en els organismes com-tilització i reciclatge. petents en el transport públic de 25.\nMaria Antònia FortTiana –EMT i AMT– la millora del Infermera. Jubiladatransport públic.•Seguint incentivant l’ús compartitdel vehicle privat i els vehicles nocontaminants.•Facilitar els itineraris a peu i enbicicleta per gaudir d’un poble méssegur i saludable.•Completar les actuacions realit-zades per establir el “camí escolar”d’accés a peu als centres escolarsdel poble.•Elaborar un projecte de peatona-lització d’alguns carrers del centreurbà en dies festius i promoure laparticipació i el consens per acor-dar una proposta que tingui unaàmplia acceptació.AIGUA•Tractar el cicle de l’aigua de ma-nera integral i aplicar mesures d’es-talvi, eficiència i reutilització en elconsum públic municipal, i utilitza-ció d’aigua no potable pel reg mu-nicipal.•Promoure mesures d’estalvi enl’ús domèstic. 26.\n•Implantar sistemes de doble xar- Biodiversitat i agriculturaxa en les noves promocions d’habi- ecològicatatges. •Realitzar actuacions en les zones d’especial interès natural del muni-•Reparar i millorar la xarxa d’abas- cipi per mantenir i recuperar la floratament i clavegueram. i fauna autòctona.•Afavorir l’ús eficient de l’aigua en •Promourem l’agricultura ecològi-l’àmbit agrícola. ca i els horts periurbans. Edificació sostenibleEDUCACIÓ AMBIENTAL •Incrementar les mesures d’estalviI PARTICIPACIÓ energètic i de l’aigua en les novesMantenim el compromís de seguir construccions, així com promoureamb les accions formatives i d’ im- la seva incorporació en el parc exis-plicació activa de la població en les tent.polítiques ambientals. AnimalsQualitat ambiental •Promourem campanyes i progra-•Control i seguiment de la qualitat mes de conscienciació per a unade tots els vectors ambientals (aire, conducta cívica i responsable versaigua, soroll) per garantir el mante- els animals domèstics i del mediniment de la salut i qualitat de vida natural.del poble.26 27.\nTERRITORI EQUILIBRATL’expansió territorial del casc ta territorial són mantenir elsurbà del poble ha finalitzat. El seus trets identitaris de relaciódebat sobre els límits del crei- amb l’entorn natural, preservarxement urbanístic i la protecció el patrimoni natural, històric ide l’entorn natural ha conclòs el paisatge, i alhora satisfer laaquest mandat amb la protec- demanda d’habitatge assequi-ció dels terrenys a l’entorn de ble, millorar la mobilitat interna,l’ermita de L’Alegria i la Riera l’adequació i millora de l’espaid’En Font. públic pels vianants, i disposarEls reptes als quals s’enfronta d’espais d’activitat econòmica iel poble des del punt de vis- equipaments.PATRIMONI NATURAL, a articulador de les relacions entresHISTÒRIC I ambdues vessants del poble.PAISATGÍSTICLa preservació i difusió de l’espai •Promoure l’ús i ordenació dels es-natural, els usos agrícoles, el patri- pais agrícoles i forestals.moni natural, històric i paisatgístic •Adequar el Camí de l’Alegria man-de Tiana requereixen actuacions tenint el caràcter de camí rural ar-que potenciïn el caràcter verd i in- brat.tegrat en l’entorn natural de la vila: •Desenvolupar el pla d’itineraris de•Adequar l’espai lliure públic dels natura i de patrimoni cultural.terrenys de Can Orella a l’entorn deles basses protegides. •Promoure l’entorn natural i el pa- trimoni històric com a element de•Adequar i millorar el tram central dinamització econòmica.de la Riera d’En Font, amb recupera-ció dels elements d’interès cultural •Preservar el patrimoni històric ien un entorn de parc de ribera com ambiental promovent mesures per 27 28.\na la seva conservació en especial garantint que signifiquin una milloraels espais sensibles com torrents i pel conjunt del poble.rieres. Les noves edificacions han de com- plir amb mesures d’estalvi energètic i us responsable de l’aigua, així comURBANISME I adaptar-se a les característiques deEDIFICACIÓ la vila i el paisatge urbà.Amb la tramitació dels plans ur-banístics del Turó dels Vessants i La zona al voltant de la Riera del’entorn del parc del Tramvia, que Montalegre, avui un espai obsoletsignificarà la millora de la façana i marginal, és una zona d’oportuni-sud del terme, ja s’han ordenat ur- tat del poble que ha de destinar-sebanísticament els espais interiors a la protecció de la Riera i l’espaidel poble pendents d’urbanitzar se- natural de la Serralada de Marina,guint criteris d’un urbanisme equili- els conjunts històrics de Sentromàbrat. El seu desenvolupament haurà i la Cartoixa, però també a equipa-de ser controlat i gestionat des de ments públics i a activitat econò-l’Ajuntament amb criteris d’inte- mica neta i d’alt valor afegit quegració paisatgística i sostenibilitat, possibilitin que Tiana disposi de tei- 29.\nxit econòmic i generi ocupació en el sector de la nova economia. •Aplicar els principis de l’urbanis- me sostenible per mantenir un po- ble compacte, preservar els valors paisatgístics, històrics i naturals. •Gestionar el desenvolupament de les actuacions urbanístiques pen- dents de realitzar en el poble amb criteris d’integració paisatgística i sostenibilitat, garantint que signi- fiquin una millora del conjunt del poble. •Planificar la recuperació de l’en- torn de la Riera de Montalegre amb destinació a protecció de la riera i el conjunt de Sentromà, equipa- ments públics i activitats econòmi- ques netes. •Incrementar les mesures per mi- llorar l’eficiència energètica i l’ús de l’aigua en l’edificació. •Controlar la integració paisatgísti- ca de les noves construccions Ga- rantir que la realització d’obres es faci de manera neta, segura i menys molesta pel veïnat.Mireia RubioBiòloga. Empresària 30.\n•Vetllar per l’aplicació de les nor- •Continuar la millora dels carrersmes del Pla Especial de patrimoni amb prioritat als carrers de majorhistòric i ambiental, i les normes del mobilitat pública com Matas, Mar-paisatge urbà. quès de Monistrol, Onze de Setem- bre i Castellar.OBRES I ESPAI PÚBLICAl poble resten actuacions d’impor- •Seguir renovant els parcs públicstància que han de resoldre proble- amb criteris d’eficiència, funcionali-mes de mobilitat i d’ús de l’espai tat i adequació al clima mediterranipúblic. Aquestes actuacions ja ini- segons el model aplicat en el Parcciades o planificades que es realit- de Joan Armengol i Moliner.zaran el proper mandat són: • Seguir substituint l’enllumenat•Executar el projecte d’ampliació públic per adaptar-lo a les normesdel carrer Escalfapé a la cruïlla amb d’estalvi energètic.el carrer Matas per facilitar la circu-lació i el pas de vianants. HABITATGE PÚBLIC•Finalitzar l’adequació del Camí A Tiana existeix una important de-del Mig a la Virreina, mantenint el manda d’habitatge assequible so-caràcter de via rural. bretot per la gent jove, la gent gran i altres col·lectius específics. En•Executar l’ampliació del carrer de aquest mandat s’ha aprovat el PlaCals Frares respectant la masia de Local d’Habitatge de Tiana que es-Can Gaietà, degudament integrada tableix les mesures necessàries peren l’entorn de la Riera d’En Font. fer front a aquesta demanda en els propers anys. Per garantir el dret•Executar la connexió viària entre a l’habitatge digne i adequat s’hanel passeig de la Vilesa i l’Avinguda d’executar promocions de diferentsIsaac Albéniz, en el marc d’una ac- tipologies i règims de tinença quetuació de dinamització del centre i s’adrecin a les diferents circum-la creació de noves places d’apar- stàncies personals i socials de lacament rotatori. població, ampliar les promocions30 31.\nde lloguer i reduir els costos de cie, concessió) per facilitar el seules promocions en règim de ven- accés i mantenir un parc públic ada, així com mantenir i refermar els llarg termini.programes i serveis de suport alscol·lectius amb dificultats en el mo- •Fomentar la reducció dels costosment econòmic actual. en les promocions d’habitatge pú- blic per facilitar el seu accés.•Promoure habitatges destinats acol·lectius específics, com la gent •Refermar els programes destinatsgran, en una zona pròxima al centre al suport de les famílies i col·lectiusdel poble i a la residència de gent amb dificultats per mantenir l’ús degran. l’habitatge.•Promoure habitatges públics de •Garantir la transparència i equitatlloguer i compra a preus assequi- en les adjudicacions dels habitat-bles a la zona del pla parcial Els ges públicsVessants II. •Garantir el control del compliment•Fomentar els règims de tinença de la funció social dels habitatgestemporal (lloguer, dret de superfí- públics. 31 32.\nADMINISTRACIÓ OBERTA, TRANSPARENT I EFICIENTEn el darrer mandat s’han intro- interferència dels càrrecs polí-duït millores notables en l’apa- tics. Els canvis parcials introdu-rell de gestió municipal com la ïts en l’administració local en elreducció de places sobreres de darrer mandat s’han d’integrarbaixa qualificació i la seva subs- ara en una reforma global i pro-titució per places qualificades gressiva de l’aparell municipalper millorar la gestió de serveis; en tots els seus organismesla reducció de 78 a 70 la planti- tant de gestió, com de segure-lla de personal; la creació d’àre- tat, comunicació i participació.es de coordinació tècnica; o la L’objectiu és aconseguir una ad-realització de proves d’accés ministració més oberta, trans-imparcials, més objectives que parent i eficient.mai, fetes per tècnics sense laEFICIÈNCIA •Implantar l’administració electrò-•Millorar la qualificació del per- nica i oberta. Es completaran elssonal, especialment el directiu, de treballs iniciats en el darrer mandatcada àrea de gestió amb un pla de de manera que al final del nou man-formació per adaptar-se a l’adminis- dat la ciutadania podrà realitzar lestració electrònica, garantir una mi- gestions habituals a través de la fi-llor coordinació dels serveis i més nestra on line.agilitat en resoldre les demandesdels ciutadans. •Consolidar l’equilibri pressupos- tari assolit l’any 2010 amb mesu-•Seguir avançant en donar estabi- res que protegeixin la qualitat delslitat a la plantilla de personal acon- serveis públics, així com la hisen-seguint que el personal interí no da municipal, de possibles novessigui superior al 10% i seguir garan- reduccions d’ingressos o de lestint processos de selecció públics i possibles retallades de les altresobjectius. administracions. Elaborar en el32 33.\n2012 de manera participativa un nicacions la millora de les seves“pressupost zero” que garanteixi instal·lacions i serveis que són no-l’estabilitat pressupostària. tòriament insuficients per atendre les necessitats personals, social i•Blindar de cap reducció les par- empresarials del municipi:tides destinades als programes de - Servei d’accés a Internet de Te-Serveis Socials, Educació, Cultura i lefònicaMedi Ambient. - Serveis de telefonia mòbil - Servei de correu tradicional•Reclamar a l’administració de l’Es- - Promoure, a través del projectetat i de la Generalitat nous criteris i dissenyat des del Consell Comar-recursos per a les hisendes locals: cal del Maresme, la implantacióun nou model de finançament local; de la connexió a la xarxa per ca-retorn de l’IVA de les inversions mu- ble de fibra òptica.nicipals; condonació del deute quereclama l’Estat als ajuntaments desdel 2008… SEGURETAT I CIVISME Els índexs de seguretat a Tiana són•Seguir gestionant amb les com- els més alts del Maresme i dels méspanyies de correus i de telecomu- alts de Catalunya: només tenim un 34.\níndex de 2.5 delictes per 1000 ha- bitants mentre a Catalunya és de 6Miquel Gelabert i al Maresme de 4. Hem de seguir,Actor però, millorant per evitar que cap ti- anenc sigui una víctima dins del seu municipi. •Ampliar les campanyes de consci- enciació per al respecte a l’espai pú- blic tant en relació a la neteja com al mobiliari públic i a les normes en relació a la tinença d’animals, con- taminació acústica i d’altres. •Incrementar en una plaça la plan- tilla de policia per consolidar les actuacions de policia de proximi- tat i de mediació sense deixar al descobert la prevenció de la delin- qüència. •Substituir un altre vehicle de la flota en la línia de renovació inicia- da en el darrer mandat. •Consolidar el treball de la Junta Local de Seguretat, creada en el darrer mandat, per garantir la co- ordinació i l’eficàcia de les policies local i autonòmica. 35.\nPARTICIPACIÓ I ganitzar una consulta i debat sobreTRANSPARÈNCIA diferents alternatives per garantir la•Consolidar els Consells Munici- continuïtat de l’equilibri pressupos-pals com a organismes de parti- tari assolit en l’exercici de 2010.cipació cívica en la programaciómunicipal en els àmbits de l’Educa- •Establir un Pla de Comunicacióció, la Cultura, l’Urbanisme, el Medi Municipal -global i per àrees- de ca-Ambient i l’ Habitatge. ràcter multidireccional a través de diferents mitjans incorporant decidi-•Crear un nou consell, el Consell dament els que facilita la xarxa digi-de Promoció Econòmica i de l’Ocu- tal –webs, blogs, facebook, twiter...pació, per tenir un nou marc de co-ordinació i impuls de les iniciatives •Establir l’ús de la multiplataformadels agents locals per a la promoció de comunicació que permet la nos-econòmica i de l’ocupació tra participació en el Consorci Digi- tal Mataró-Maresme.•Realitzar de manera regular pro-cessos consultius sobre temes re- •Modificar el Reglament d’Orga-llevants de la gestió pública com nització Municipal per millorar lael pressupost, les obres o els im- participació, el rigor, l’eficàcia, elpostos i preus públics tot utilitzant respecte i el diàleg en el funciona-mètodes on-line. Compromís d’or- ment dels organismes municipals.Tiana, maig de 2011 35 36.\nAra votaCANDIDATURA 20111 Emili Muñoz 7 Miquel Palau 13 Miquel Gelabert2 Joan Pau Hernández 8 Carles Campos 14 Xavier Maristany3 Ferran Pascual 9 Cel·la Fort 15 Xel·la Navarro4 Montserrat Mallol 10 Ester Guardiola 16 Marián Pérez5 M. Antònia Fort 11 Montse Bigas 17 Francesc García6 Mireia Rubio 12 Quima Utrera Recommended


La basílica de Santa Maria és coneguda també amb el nom de Col·legiata o, més popularment, amb el de la Seu, i és l'edifici més emblemàtic de Manresa. Amb el seu imponent perfil erigit damunt d'un congost, presideix el paisatge del municipi. Està declarat Bé Cultural d'Interès Nacional.\nLa seva existència està documentada de manera pràcticament simultània a l'aparició de Manresa, l'any 889, però la seva història és prolixa i dilatada, i abasta un període de construcció perllongat fins ben entrat el segle XX, fet que li atorga un esperit eclèctic inigualable.\nDe l'època romànica es conserva un conjunt d'arcades i capitells del segle XI, situats a la galeria porxada. Del segle XII és la portalada, a la qual pertany la talla policromada del Crist de la Creu, que actualment es conserva al Museu Històric de la Seu. El període gòtic va viure l'època més densa pel que fa a incorporacions a l'estructura de l'edifici. Al segle XIV es van iniciar les obres d'aixecament de la basílica, que va ocupar l'espai deixat per l'antiga església romànica; la construcció fou encarregada a Berenguer de Montagut, conegut també per ser mestre d'obres de Santa Maria del Mar, a Barcelona.\nAtès que les obres no es van considerar enllestides fins al segle XVI, la basílica presenta testimonis diversos de totes aquestes èpoques: de la primera pedra, col·locada l'any 1328, als tres primers trams de la seva única però imponent nau, juntament amb les capelles adjacents, obra que es va perllongar entre els anys 1353 i 1425. Els dos trams següents es van afegir al final del segle XV, període al qual pertany també el mur de ponent, que exhibeix una impressionant rosassa. La cripta és del segle XVI, com també el campanar, i el claustre actualment visible, barroc, data des del principi del segle XVIII. Aquesta peripècia constructiva culmina al segle XX, entre els anys 1915 i 1934, quan es va construir la façana principal tot seguint una idea de composició d'Antoni Gaudí.\nL'interior de la col·legiata mostra un conjunt de retaules molt valuós d'entre els segles XIV i XVI, dels quals destaca poderosament el del Sant Esperit, del 1394, obra del mestre Pere Serra i considerada una de les aportacions més valuoses de la pintura catalana a l'art de l'època.\nL'Associació d'Amics de la Seu de Manresa treballa per preservar l'edifici per a les futures generacions, aprofundir en el seu coneixement i difondre'l arreu del món. L'edifici és obert al visitant cada dia de la setmana i els diumenges també ho està el Museu Històric de la Seu.\nAny de construcció: 1322\nArquitecte: Berenguer de Montagut\nHorari d'estiu: De dilluns a divendres de 10.45 a 13.30 i de 16.00 a 19.00 hores; dissabte, diumenge i festius de 10.45 a 14.00 i de 17.00 a 19.00 hores.\nHorari d'hivern: De dilluns a divendres de 10.45 a 13.30 i de 16.00 a 19.00 hores; dissabte, diumenge i festius de 10.45 a 14.00 i de 17.00 a 19.00 hores.\nAdreça:Carrer del Bisbe , 1\nTelèfon:938 721 512\nAdreça: Carrer del Bisbe , 1


Riberaonline: Una trentena de cuiners ebrencs es formen en cuina japonesa al centre d’EbreTerra\nLa presidenta del Consell Comarcal del Baix Ebre, Sandra Zaragoza, acompanyada pel conseller comarcal d'EbreTerra, Kilian Franch, ha assistit a la cloenda dels cursos al costat de la directora d'e-Format, Anna Casanova, per lliurar els diplomes als 33 alumnes que s'han format en cuina japonesa.\nL'èxit que ha tingut aquesta acció formativa ha permès programar dos nous cursos de cuina japonesa que s'impartiran de nou a l'espai de cuina d'EbreTerra, entre els mesos de setembre i octubre. La directora d'e-Forma't, empresa dedicada a la formació i consultoria amb seu al Viver d'Empreses de Baix Ebre Innova, ha explicat que l'èxit de participació ha confirmat la demanda que hi ha actualment a les Terres de l'Ebre per rebre una formació d'aquestes característiques.\nPer la seva part, el conseller comarcal Kilian Franch ha manifestat la seva satisfacció per la reactivació de cursos formatius a EbreTerra aprofitant l'equipament professional de cuina que ofereix aquest centre d'inspiració turística. "La gastronomia és turisme i el turisme és activació econòmica", ha remarcat als alumnes d'aquests cursos, bona part dels quals cuiners professionals del Baix Ebre, Montsià i Baix Maestrat.\nUn cop acabat l'acte de lliurament de diplomes s'ha fet una degustació de cuina japonesa a la sala Ramon Calvo d'Ebreterra.


Cine Núria i Espígol protagonistes del Vermut Musical de diumenge | Mataró Audiovisual\nRedacció dt., 05/11/2019 - 15:02\nEl segell Aiguamoll Records ha estat protagonista per partida doble del Vermut Musical d'aquest cap de setmana. Diumenge es van poder escoltar Cine Núria i Espígol, dos grups musicals de la discogràfica mataronina.\nPel que fa a Cine Núria és un duet de Mataró que el formen en Leo i en Fernando i que presentava el seu nou EP titulat "Otro Futuro". La seva música barreja ritmes electrònics, alegria i lletres més tristes. D'altra banda, també va tocar la banda Espígol que debutava amb el seu disc homònim. El seu estil combina difents sons d'arreu del món i de diferents èpoques. Pedro Vicente, baixista d'Espígol, va aprofitar l'oportunitat per destacar la important labor que fan els Vermuts Musicals.\nEn aquesta nova edició dels Vermuts Musicals, l'escenari escollit va ser la Plaça de la Brisa. Els organitzadors van ser com sempre la Casa de la Música amb la col·laboració de l'Associació de veïns i veïnes de Mataró Centre.


La llum s'enfila 60 euros en un dia i frega els 300 euros el MWh\nBarcelona. Dimecres, 6 d'octubre de 2021. 13:24\nEs tornen a encadenar rècords en el preu de la llum al mercat majorista amb una pujada del preu mai vista fins ara. En només 24 hores el preu ha pujat 60 euros, escalant fins als 288,53 euros, un preu que bat tots els rècords registrats fins ara, posicionant-se fins i tot un 26% per sobre de l'últim preu més alt fins ara, el d'aquest dimecres, de 228,59 euros.\nDe fet, l'escalada de preus és tal que en els set dies d'octubre, ja s'han registrat els quatre dies més cars de la sèrie històrica i la situació és encara més preocupant si tenim en compte que venim d'un setembre on es va marcar el preu mitjà rècord. I la mirada al futur no augura una rebaixa de preus, tot el contrari, ja que la tendència segueix a l'alça i sembla que la situació hagi de variar massa en els pròxims mesos.\nRespecte a fa una setmana, aquest dijous, el preu pujarà un 52%, però la comparació que més mal fa és amb el preu de fa un any quan el preu era de 43 euros el MWh, per tant vol dir que el preu de demà serà set vegades més car, que equival a un 570% més car.\nSi mirem quin serà el preu de cada hora del dia, demà el més car superarà de llarg els 300 euros entre les vuit i les nou de la nit quan pagarem 319,03 euros el MWh, mentre que el més baix serà entre les quatre i les cinc de la matinada quan la llum costarà 249 euros el MWh. Cal apuntar que el preu més baix de demà superarà, amb escreix, el preu màxim mitjà marcat fins ara que és el d'avui.\nEscala de preus en les matèries primeres\nAquesta situació es produeix en plena escalada del preu de totes les matèries primeres vinculades a l'energia a tot el món, com el gas, el petroli i el carbó, la qual cosa dispara al mateix temps els drets de CO₂, també en màxims històrics, i encara que el govern espanyol està fent tots els esforços perquè aquesta escala de preus no arribi als consumidors, en tractar-se d'un problema global, la tendència inflacionista en tots els tipus d'energia podria traslladar-se a la indústria, podent causar pressions en la seva activitat o la translació dels preus als consumidors.\nSánchez demana a la UE una compra conjunta de gas\nEn aquest sentit, el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, ha demanat a la Unió Europea que efectuï una compra conjunta de gas per tal de mitigar l'alça de preus. De fet, Espanya ha signat una carta conjunta amb França, la República Txeca, Grècia i Romania reclamant "un enfocament a escala europea" per fer front a l'augment del preu de l'energia. El text, signat pels cinc ministres de Finances, demana una reforma del mercat de l'electricitat com a resposta al "dramàtic" increment del preu.\n"S'ha de millorar per establir una relació entre el preu que paguen els consumidors i la mitjana del cost de la producció de l'electricitat", subratllen en el document. A més, els cinc ministres defensen que cal "coordinar millor" la compra i emmagatzematge de gas per augmentar el "poder de negociació" i insisteixen en la necessitat d'assolir la "independència energètica" del club comunitari.


Avís legal i termes i condicions d'ús.\nEl lloc web www.janeadvocats.com (d'ara endavant la “Web” o la “Plataforma”) és una plataforma informàtica propietat de JANÉ ADVOCATS, S.L.P. (d'ara endavant la “Empresa” o “JANÉ ADVOCATS”), societat legalment constituïda sota la legislació espanyola amb N.I.F. B-63143622, amb domicili a la Via Augusta, 14-16, Pral. 2a, 08006 Barcelona i inscrita en el Registre Mercantil de Barcelona sota el tom 35483, foli 1 i fulla nombre 269382\nLa nostra pàgina Web ha estat dissenyada amb la finalitat d'oferir als nostres usuaris, clients i consumidors informació detallada sobre els nostres productes i serveis.\nL'Usuari reconeix i accepta haver llegit i comprès els Termes i Condicions d'Ús de la Plataforma el contingut de la qual constitueix la totalitat de l'acord entre l'Usuari i JANÉ ADVOCATS. En utilitzar qualsevol de les funcionalitats de la nostra Web, l'Usuari expressament reconeix i accepta obligar-se pels Termes i Condicions d'Ús així com per la Política de Privadesa de la Plataforma i altres polítiques corporatives de JANÉ ADVOCATS que siguin aplicable. Així mateix, l'Usuari reconeix i accepta que els serveis i continguts oferts a través de la Plataforma no infringeixen ni hauran de ser utilitzats per infringir la normativa i/o regulacions vigents aplicables.\nJANÉ ADVOCATS es reserva el dret de modificar els termes i condicions d'Ús de la Plataforma sense intervenir notificació específica a l'Usuari. En aquest sentit és important que l'Usuari consulti els Termes i Condicions d'Ús regularment.\nDades personals. La visita al Web no suposa que l'Usuari estigui obligat a facilitar cap informació sobre si mateix. En el cas que proporcioni alguna informació de caràcter personal, les dades recollides seran utilitzats amb la finalitat, en la forma i amb les limitacions i drets que recull el Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell de 27 d'abril de 2016, resultant en tal caso la nostra Política de Privadesa.\nEn el procés de registre se li sol·licitarà informació personal de l'Usuari per poder donar compliment a les finalitats relatives a poder atendre les seves sol·licituds i poder mantenir-li informat, fins i tot per mitjans electrònics, sobre els nostres productes i serveis\nEdat. L'Usuari declara que és major d'edat (major de 18 anys) i disposa de capacitat legal necessària per contractar els productes oferts al Web manifestant així mateix que accepta la vinculació a aquest acord i declara entendre i acceptar íntegrament els presents\nD’acord a les situacions imprevisibles que caracteritzen als entorns tecnològics i a Internet, JANÉ ADVOCATS es reserva el dret de suspendre temporalment l'accés o qualsevol de les funcionalitats ofertes per la Plataforma, ja sigui per raons de caràcter tècnic, per motius de seguretat o per manteniment. Així mateix, JANÉ ADVOCATS es reserva el dret d'implementar i realitzar canvis i/o actualitzacions de la Web a qualsevol moment, amb o sense notificació prèvia. En qualsevol cas, l'Usuari reconeix i accepta que JANÉ ADVOCATS podrà realitzar determinades accions per impedir l'accés de l'Usuari a la Plataforma en determinats moments per períodes limitats. En aquest sentit, l'Usuari accepta que JANÉ ADVOCATS no serà responsable, com a resultat d'aquestes accions, de l'eliminació o fallada en la posada a disposició de certs continguts o funcionalitats de la plataforma Web.\nJANÉ ADVOCATS no representa ni garanteix l'obtenció de determinats resultats després de la utilització dels serveis de la Plataforma. En conseqüència, sota cap circumstància JANÉ ADVOCATS, els seus representants, directors, empleats seran responsables per qualsevol dany incidental, fortuït, especial o derivat, incloent a títol enunciatiu però no limitatiu qualsevol pèrdua de guanys, de dades o d'oportunitats de negoci, errors de programari, tinguin o no caràcter previsible i que resultin o tinguin connexió directa o indirecta amb l'ús de la Plataforma.\nJANÉ ADVOCATS no es responsabilitza de cap manera d'aquells continguts, activitats de qualsevol tipus, productes i serveis als quals es pugui accedir mitjançant enllaços electrònics (links), directa o indirectament, a través de la nostra Plataforma, incloent aquells llocs web de marques que col·laboren amb JANÉ ADVOCATS. Els enllaços inclosos o que puguin arribar a incloure's a la nostra pàgina Web no representen cap tipus de relació entre JANÉ ADVOCATS i les persones físiques o jurídiques titulars dels llocs web als quals pot accedir-se mitjançant aquests enllaços ni suposa suggeriment, invitació o recomanació alguna sobre el lloc o els seus continguts.\nJANÉ ADVOCATS no es responsabilitza de qualsevol pèrdua o dany que pugui sofrir l'Usuari com a conseqüència de l'ús inadequat de la Plataforma o si l'Usuari incompleix amb els Termes i Condicions de la Web.\nL'Usuari reconeix i accepta que la totalitat dels drets, títols i interessos associats a la Plataforma Web, els seus continguts i aplicacions informàtiques, si escau, incloent qualsevol modificació, actualització i noves versions així com qualsevol marca, nom comercial, know how, drets d'autor, noms de domini i qualsevol altre dret de propietat industrial o intel·lectual inherent a la Plataforma són propietat exclusiva de JANÉ ADVOCATS o són utilitzats per JANÉ ADVOCATS sota llicència i amb la deguda autorització dels titulars de dites dretes, títols o interessos. En aquest sentit, l'Usuari no adquireix cap dret de propietat intel·lectual o industrial pel simple ús de la nostra Pàgina Web i de qualsevol de les seves funcionalitats, amb el que, a cap moment aquest ús serà considerat com una autorització o llicència per utilitzar els continguts de la Plataforma amb finalitats diferents als quals es contemplen en els presents Termes i Condicions d'Ús.\nEn virtut de l'anterior, queda prohibida la reproducció total o parcial, modificació, transformació, còpia, distribució, comunicació pública o qualsevol altra forma d'explotació sobre la pàgina Web, els seus continguts, aplicacions, disseny i forma de presentació dels seus continguts així com el seu codi font i tots aquells elements que conformin l'estructura i aparença de la Plataforma. Així mateix, l'Usuari reconeix i accepta que queda prohibit descompondre, realitzar enginyeria inversa o realitzar obres derivades del programari que suporta el funcionament i accés a la pàgina Web i dels serveis continguts en ella.\nL'incompliment de qualsevol de les disposicions aquí estipulades comportarà que JANÉ ADVOCATS exerciti en contra de l'infractor o infractors les accions legals pertinents per a la defensa dels seus drets, títols i interessos, incloent la facultat de reclamar els danys i perjudicis que corresponguin.\nEn cas d'incompliment de qualsevol dels compromisos especificats en la present, es podrà donar per finalitzada o suspendre, a qualsevol moment, de forma unilateral i sense avís previ, la prestació del servei a través del Web a l'Usuari.\nJANÉ ADVOCATS, S.L.P.\nVía Augusta, 14-16, Pral. 2a, 08006 ,Barcelona


Convergents, republicans i cupaires, tres mirades diferents al parlament\nCrònica del dia que el Parlament de Catalunya va prémer el botó vermell\nJa s’ha engegat. El mandat democràtic del 27-S que va obtenir majoria absoluta s’ha concretat en una declaració al parlament. El bloc del sí va obtenir els 72 vots de Junts pel Sí i la CUP i hauria pogut comptar amb més suport si no fos perquè la vella política de la disciplina de vot ho va impedir. Un diputat de Catalunya Sí que es Pot volia donar suport a la resolució independentista però el van amenaçar d’expulsar-lo si ho feia. El cas és que CSQP no tan sols no va donar suport a una declaració que engega un procés constituent, sinó que hi van votar en contra fent costat a Ciutadans, PP i PSC.\nUn diputat de la CUP reconeixia en petit comitè que seria molt difícil d’aconseguir sumar el grup de Coscubiela al procés. L’objectiu havia de ser atreure el 25% dels seus votants que diuen que són sensibles al discurs independentista. Certament, no li faria cap mal, a l’independentisme, de sumar més gent.\nAl parlament, vam poder constatar que CSQP competeix amb PP i Ciutadans per veure qui és el més contundent contra el procés cap a la independència. També vam confirmar la desaparició política del PSC. Encara que són el tercer grup de la cambra, políticament no pinten gairebé res. Ahir va quedar ben clar que el PP ha decidit d’heretar el paper de fer numerets per tenir més quota de pantalla. Ciutadans els va ensenyar com fer-ho d’ençà que va entrar al parlament.\nAl bloc independentista, hi vam poder observar tres cares diferents. La seriositat i preocupació dels convergents; la mirada distant i de circumstàncies dels republicans; i la mirada desconfiada i a la defensiva dels cupaires. Tots contents i satisfets per la declaració del matí, però amb el cap ocupat a mirar de resoldre el trencaclosques.\nDurant el matí s’havia fet circular que Artur Mas sorprendria en el discurs d’investidura de la tarda. Tots els rumors tenen un origen concret i intencionat. Mentre els homes més pròxims al president asseguren del dret i del revés que no hi ha alternativa a Mas, alguns fan circular que podria cedir i deixar pas a algú altre. ‘No deixarem perdre aquesta oportunitat històrica. Ens hi juguem la llibertat!’, em deia un dels homes del president. Consideren que Mas és un actiu decisiu per a mantenir les opcions d’acabar el procés amb èxit.\nEls diputats de la CUP consideren que la base social independentista pot créixer per l’esquerra. I per això volen que el nou govern sigui pilotat per algú que no causi rebuig a determinats sectors de l’esquerra. En canvi, convergents i republicans alerten que cal vigilar a no desvestir un sant per vestir-ne un altre. És a dir, que segons quins moviments es facin es pugui perdre el suport a la independència dels sectors més moderats i poc proclius a la revolució cupaire. I aquest és el debat de fons que ho encalla tot.\n‘La situació no es desencallarà fins a l’últim minut.’ Ho hem sentit unes quantes vegades aquests dies d’incertesa política per la negociació entre Junts pel Sí i la CUP. Però quan serà l’últim minut? L’últim minut de què? Desenes de periodistes intrèpids cercaven aquest famós minut ahir als passadissos del parlament. Però ningú no va encertar a trobar-lo. Nosaltres tampoc. La declaració no en deia res. Ni tampoc semblava que ho sabessin els més implicats a resoldre l’embull.\nAhir va ser un dia històric i a la vegada contingut al Parlament de Catalunya. La barreja del ple de la declaració i del ple d’investidura no va deixar que el primer es visqués amb l’emoció i la plenitud que mereixia. Com dèiem ahir, tothom estava més pendent d’aguantar la respiració que no pas de cantar d’alegria. Ara convé que tothom es cordi bé el cinturó perquè ja no hi ha marxa enrere.


Cap a la conducció autònoma - Diari de Girona\njorge doménech 24.11.2017 | 10:24\nLes empreses automobilístiques han posat el seu objectiu en la conducció autònoma. Aquesta és, al costat de l´electrificació, els dos pilars sobre els quals se sustentarà la indústria en la propera dècada.\nEls experts estimen que una implantació massiva de cotxes autònoms tindrà molts avantatges per a la societat en el seu conjunt: reducció d´accidents, retallada dràstica de la quantitat de cotxes circulant en tot moment, contaminació, ampliació d´espais a les ciutats, entre d´altres.\nLa tecnologia avança de manera que arribarà el moment en què puguem pujar al cotxe, introduir el nostre destí i, còmodes i relaxats, seure sabent que algú conduirà per nosaltres.\nAquest pot ser el futur de la mobilitat amb l´arribada dels cotxes autònoms.\nPerò, quant falta per a això?\nDoncs tots els fabricants estan anunciant els seus vehicles autònoms per a d´aquí a cinc anys, possiblement entre l´any 2023 i 2025, però els cotxes autònoms de veritat no arribaran als concessionaris fins d´aquí a una dècada, potser dues.\nL´automòbil i les tecnologies que el fan moure canviaran més en els propers 10 anys del que ho han fet en els passats 30 anys junts.\nEls cotxes autònoms no són una tecnología futurista, sinó que són com qualsevol altre cotxe però amb característiques especials que li permeten accelerar, frenar i dirigir l´automòbil amb una interacció limitada o sense conductor.\nEls vehicles autònoms són aquells que no necessiten d´una persona per poder circular. Són capaços d´imitar les capacitats humanes, adaptant la conducció a les circumstàncies que l´envolten, ja siguin límits de velocitat, vianants a la via, o condicions climatològiques. D´aquesta manera, és possible prescindir de la figura del conductor tal com el coneixem avui dia.\nLa funció d´aquest es redueix a indicar al vehicle la direcció a la qual vol arribar.\nCal saber distingir entre els dos tipus de cotxes autònoms que existeixen: conducció semiautònoma i conducció totalment autònoma.\nEls vehicles totalment autònoms no arribaran fins a la propera dècada, i són aquells que no necessiten que el conductor faci absolutament res perquè recorrin la distància requerida entre dos\nEls diferents nivells\nNivell 0: El cotxe no té cap sistema automatitzat que li permeti prendre el control, només pot tenir sistemes que emetin algún advertiment.\nNivell 1: Per tenir aquest nivell un vehicle ha de comptar almenys amb sistemes com la tecnologia per mantenir-se al ca-rril de forma autònoma i el control de creuer adaptatiu\nNivell 2: Aquest nivell és més conegut com el semiautònom, i permet al conductor aixecar les mans del volant temporalment, ja que sempre ha de romandre alerta. El cotxe és capaç de guiar-se sense necessitat de comptar amb línies delimitadores del carril a l´asfalt.\nNivell 3: Amb aquest nivell d´autonomia, el vehicle pot circular en llocs mitjanament controlats com és el cas de les autopistes o autovies. El sistema l´ha de activar el conductor expressament i necesita que estiguem atents a la conducció i amb les mans sobre el volant, una condició que comprova constantment el sistema autònom.\nNivell 4: Gràcies a aquest nivell, el vehicle pot circular sense necessitat de supervisió per part del conductor. Això es pot dur a terme quan el vehicle compta amb tota la informació necessària sobre l´entorn i el traçat per no dependre de la supervisió humana.\nNivell 5: Representa la màxima autonomía per al cotxe, i no depèn per res d´un con duc tor humà. Pot circular per qualsevol tipus de carretera o ciutat amb total autonomia, gràcies primer als sistemes de seguretat que li impedeixen xocar amb altres vehicles sobre la base de la informació dels seus sensors, i segon al posicionament que li permet sempre anar a un punt predeterminat del mapa de forma autònoma.\nAquest últim serà el nivell que més trigarà a veure´s a les carreteres, ja que necessitarà abans una profunda reforma legal que permeti circular a aquests vehicles amb totes les garanties i sense cap ajuda del conductor. Serà el màxim exponent d´aquesta imatge que ja reposa en l´imaginari col·lectiu del conductor que fa una migdiada mentre el vehicle el porta al seu destí.\nEl fre al cotxe autònom no està en la tecnologia, ja gairebé llesta, sinó en les legislacions i les asseguradores.\nEspanya és un dels pocs països del món en el qual ja s´ha aprovat la circulació dels vehicles autònoms experimentals, amb una resolución aprovada al novembre de 2015 per la DGT.\nPerò això no vol dir que un cotxe sense conductor tingui ja el permís per sortir a les nostres carreteres. Ni a les nostres ni a les de cap país. Per a això encara fa falta temps. La propera dècada estarà marcada per l´automatització de l´automòbil i veurem com els vehicles autònoms tindran un impacte molt important en la nostra societat, tal com ho va fer fa més de 100 anys la cadena de muntatge.\nConversar i usar internet, les activitats preferides dels conductors si tinguessin un cotxe autònom\nEl 54% dels espanyols parlaria amb la resta de passatgers en el cas de conduir un vehicle totalment autònom, segons una enquesta que té com a objectiu conèixer la postura dels conductors davant l´arribada dels cotxes autònoms.\nLa primera opció per als conductors espanyols (un 54% dels enquestats) seria parlar amb els acompanyants del vehicle, igual que per al 55% dels conductors dels altres 4 països del Vell Continent que també van participar en l´enquesta.\nLa segona activitat per la qual s´inclinarien a fer el 37% dels espanyols és la de navegar per internet, seguida d´enviar missatges o parlar pel mòbil (36%). En àmbit europeu, la segona i tercera posició dels enquestats de la resta de països s´inverteixen respecte a les preferències dels espanyols. Així, enviar missatges o parlar pel mòbil és la segona resposta (42%) més popular entre la resta de països participants, seguida de navegar per internet, opció escollida pel 37% dels enquestats.\nEn aquest sentit, un 27% dels espanyols enquestats dedicaria el temps a llegar un llibre i el 25% aprofitaria per revisar el seu cor reu i respondre e-mails.\nPel que fa a les activitats a les quals menys temps dedicarien, els resultats dels espanyols enquestats coincideixen amb les dels conductors d´altres països europeus, en ambdós casos, només un 18% dedicaria el temps lliure a dormir o a veure una pel·lícula.\nLa quantitat d´avantatges que aquest tipus de cotxes ofereixen respecte als tradicionals està molt per sobre del nombre d´inconvenients. I és que els cotxes autònoms deixen enrere els típics errors humans, redueixen els problemes de trànsit, i desapareixen les preocupacions per estacionament, entre molts altres beneficis.\nNo obstant això, i encara que es parli menys d´ells, també hi ha una sèrie d´inconvenients que dificultaran la seva entrada al mercat. El primer dels problemes és el cost d´aquest tipus de vehicles, ja que la despesa que suposaria pagar un cotxe autònom només permetria a uns pocs privilegiats tenir-lo. Però la veritat és que el més normal és que es vagin abaratint-se amb el pas del temps i a mesura que es vagin introduint en les nostres vides diàries, tot i que encara falti molt per arribar a aquest punt.\nUn altre dels problemes que implicaría l´ús de vehicles autònoms, encara que costi imaginar-ho, és la contaminació. Si fóssim en un vehicle autònom i no trobéssim lloc per aparcar, el cotxe ens deixaria al nostre destí i seguiria donant voltes. Aquest és el problema. El cotxe autònom pot acabar creant més problemes de contaminació que els actuals, si no és que es posa molta obstinació i esforç a controlar que siguin elèctrics o híbrids.\nD´altra banda, els autònoms necessiten satèl·lits per funcionar, de manera que la privacitat de les nostres vides es perdria en gran mesura. I és que, amb l´ús dels satèl·lits, les dades de les localitzacions de les persones podran estar disponibles per a terceres persones. Serà imprescindible que les empreses que manegen aquestes dades tractin d´evitar aquesta possible invasió de la privacitat.


La Carrasca-Ecologistes en Acció valora positivament la gratuïtat de l'autobús urbà els dissabtes de desembre, però lamenta la falta d'una política coherent de mobilitat sostenible\nL'Ajuntament d'Alcoi ha anunciat que els autobusos urbans tornen a ser gratuïts els dissabtes de desembre (a partir del dia 10) per a facilitar l’accés als diferents barris amb transport públic i disminuir l’ús dels vehicles particulars.\nLa Colla Ecologista La Carrasca-Ecologistes en Acció d'Alcoi considera molt positiva aquesta decisió que fomenta l'ús del transport col·lectiu, millora el coneixement del servei públic d'autobús i anima els ciutadans a deixar el cotxe al garatge.\nNo obstant això, els ecologistes alerten que l'efecte d'accions puntuals i temporals com aquesta són insuficients si, al mateix temps, continuen prenent-se decisions que comporten un estímul de l'ús de l'automòbil. Destaquen que és un fet demostrat que les polítiques de promoció dels mitjans de transport col·lectius són una condició necessària per a un sistema de mobilitat urbana més sostenible, però que per a obtindre resultats s'han de combinar simultàniament amb mesures de dissuasió de l'ús de l'automòbil.\nÉs tot el contrari, per exemple, de l'anunci realitzat pel Govern municipal fa unes poques setmanes, segons el qual es destinaran 60.000 euros a l'estudi i possible adequació de més zones d'estacionament de vehicles al poliesportiu Francisco Laporta. La justificació d'aquesta decisió sembla ser la suposada necessitat de més places d’estacionament al poliesportiu, sobretot en els caps de setmana, quan es concentren les competicions esportives a les diferents instal·lacions. Segons Alberto Belda , edil d’esports, eixos diners "permetran fer totes les tasques necessàries per donar més estacionament a tots els alcoians que són usuaris del Francisco Laporta habitualment".\nLa Carrasca-Ecologistes en Acció qualifica aquesta actuació de poc meditada i que s'oposa a la tendència cap a una mobilitat sostenible, ja que en facilitar encara més l'aparcament es fa més atractiu l'ús del cotxe particular sense tindre en compte altres possibles alternatives.\nEl grup entén que no té sentit gastar-se 60.000 euros i sacrificar al cotxe més terrenys per a construir un aparcament que s'utilitzaria només en unes poques hores a la setmana, que és quan es concentren les competicions esportives. Els ecologistes defensen com a alternativa que es potencie la utilització del transport públic d'autobús per a aquestos desplaçaments, augmentant-ne les freqüències i prestant el servei també els dissabtes i diumenges per la vesprada (és absurd augmentar els aparcaments quan el poliesportiu Fco. Laporta no compta amb servei d'autobús els dissabtes i els diumenges de vesprada). Justament la concentració de la major afluència d'esportistes en un període curt i previsible és una oportunitat molt favorable per a atendre amb eficiència la necessitat de desplaçament amb el transport col·lectiu.\nLa Carrasca-Ecologistes en Acció indica que l'abusiu transport motoritzat té unes greus repercussions en la qualitat de vida de la ciutat, ja que comporta l'ocupació excessiva de l'espai urbà, molèsties per als vianants, l'expulsió del carrer de determinats col·lectius (sobretot xiquets i persones majors), soroll i contaminació atmosfèrica. Sobre aquest aspecte recorda que a Alcoi se superen els nivells legals de contaminació per ozó troposfèric i també els nivells de partícules fines (PM2,5) recomanats per l'Organització Mundial de la Salut; la contaminació de l'aire és un assumpte molt greu, que causa més de 25.000 morts prematures cada any a l'Estat espanyol.


6è | ESC Mare de Déu de la Candela\nCom cada any, el Tió ha baixat de la muntanya! Amb tanta pluja s’ha amagat a l’escola i busca que buscaràs… Sabeu on l’hem trobat? pregunteu, pregunteu!\nCada vegada busca raconets més bonics per amagar-se! Aiii, que li deu agradar llegir i mirar contes en aquest… Llegeix més»\n1r, 2n, 3r, 4t, 5è, 6è, General, Infantil, P3, P4, P5, Portada, Primària tió 0\nEl dimecres 30 de desembre vam celebrar l’aniversari de la Doha amb tots el companys de la classe de 6è. La Doha va portar coca i xocolata per tots i els companys li van cantar “Happy birthday”. Per molts anys!\naniversaris 6è novembre\n6è, Portada, Primària 6è, aniversaris, novembre 0\nEns visita la Maria Jacobs\nAvui hem tingut una visita molt interessant. La Maria Jacobs, cantant vallenca, ha vingut a l’escola per compartir la seva experiència com a músic.\nHem pogut conèixer la seva trajectòria i fer-li moltes preguntes, a més, ens ha explicat quin és l’estil musical que més li… Llegeix més»\n6è, General, Portada 6è, maria jacobs, música 0\nEls alumnes de la Comunitat dels Grans fem de meteoròlegs. Cada dia, un company de cada classe, som els encarregats de mirar i anotar les temperatures (màxima i mínima) i les precipitacions de la nostra localitat. Després, passem totes les dades a l’ordinador i en… Llegeix més»\n4t, 5è, 6è, General, Portada, Primària 4t, 5è, 6è, meteorològia 0\nANEM A VISITAR EL PARLAMENT DE CATALUNYA I EL BARRI DEL BORN\nEl dimecres dia 14 de novembre, la Comunitat dels Grans de l’escola, vam anar a Barcelona. Tot just arribar, vam anar al parc de la Ciutadella a esmorzar i tot seguit ens vam dirigir al Born, al Centre de Cultura i Memòria. Allí vam poder… Llegeix més»\nTROBADA ESPORTIVA CICLE SUPERIOR\nEl passat dilluns 29 d’octubre les nenes i els nens de 6è vam anar al CTV (Club Tennis Valls) a la trobada esportiva, juntament amb altres escoles de Valls i de pobles de les rodalies. Ens ho vam passar moltbé, vam conèixer nous amics i… Llegeix més»\nDimarts 8:30h a 9:30h\nT'avisarem quan hi hagi notícies noves6è


Consejos para cuidar la vista al volante | Òptica Balear\nConsells per cuidar la vista al volant\nREVISAR-SE LA VISTA ÉS MOLT RECOMANABLE\nQuan preparam un viatge pensam en la posada a punt del nostre vehicle etc.\nPerò perquè la nostra conducció sigui segura hem de tenir una correcta apreciació de la realitat. Si els nostres ulls (sigui de manera natural o a través d’ulleres o lents de contacte) són capaces de captar la informació de manera adequada en les diferents distàncies, podrem reaccionar amb major rapidesa davant qualsevol imprevist. Per això, és fonamental cuidar alguns aspectes bàsics que puguin fer que el nostre viatge sigui segur.\nNo obstant això, no pensam que els nostres ulls potser necessiten el mateix control. Si fa molt que et vas fer l’últim estudi sobre els teus problemes de visió pot ser que sigui el moment de confirmar que no hi ha hagut canvis. De res servirà portar unes ulleres o lents de contacte amb una graduació que no estigui actualitzada. Si realitzaràs un viatge conduint, acudeix al teu optometrista de confiança i revisa’t la vista.\nUn dels principals problemes que ens trobam durant la conducció és l’enlluernament. Molts els objectes o superfícies poden crear un centelleig de llum brillant distorsionant la nostra percepció. Per evitar que arribin a suposar un perill el millor és que en condicions de molta il·luminació utilitzis ulleres de sol homologades i polaritzades (tant si necessites lents correctores o no).\nPer tant, si ets usuari habitual d’ulleres correctores el nostre consell és que inverteixis en unes ulleres de sol graduades que et permetin realitzar una conducció segura.\nEVITAR RUTES NOCTURNES\nA la nit l’agudesa visual es redueix fins a un 70 per cent. Això implica que els nostres ulls han d’esforçar-se més per captar la informació necessària del nostre entorn. Segur que has sentit una fatiga major després de realitzar un trajecte nocturn que després de conduir el mateix temps en una jornada de dia. Per evitar la fatiga visual, el més recomanable és evitar, en la mesura que sigui possible, la conducció nocturna.\nULLERES DE RECANVI\nQualsevol imprevist pot danyar les nostres ulleres o lents de contacte durant el viatge. És molt recomanable disposar d’unes ulleres de recanvi amb la graduació actualitzada per no posar en risc el nostre viatge ni la nostra seguretat.\nL’excés de velocitat pot reduir de manera considerable la nostra capacitat de reacció davant situacions de perill. El Col·legi oficial de Òptics-Optometristes assegura que el camp visual es redueix fins a 75 graus a mesura que s’augmenta la velocitat durant la conducció. Una velocitat adequada pot ser un factor clau perquè puguem evitar un possible accident.\nHem de tenir en compte que en viatges llargs hem de realitzar parades per descansar cos, ment i sí, també els nostres ulls. La Direcció General de Trànsit recomana realitzar un descans cada dues hores per a evitar la fatiga. D’aquesta manera la nostra visió descansarà durant uns minuts.\nSol·licitud de lents de contacte\nBenvingut / a a Opticabalear.com\nBusco la vostra òptica més propera\nVull demanar lents de contacte\nVull saber si veneu un producte\nNomés estic visitant la web, gràcies\nUtilitzem cookies, pròpies i de tercers, per a optimitzar la seva visita i millorar els nostres serveis mitjançant la personalització dels nostres continguts i analítica de navegació.Més informació en la nostra Política de cookies.\nTècniquesAquestes cookies són necessàries i s'utilitzen per habilitar la funcionalitat bàsica de el lloc i dels serveis relacionats. Sense elles, el lloc no podria funcionar, pel que no poden desactivar-se AnalitiquesAquestes galetes es fan servir per analitzar l'ús de el lloc i així poder mesurar i millorar el seu rendiment i utilitat. Personalització i altresAquestes galetes s'utilitzen per millorar la funcionalitat de el lloc, com recordar la seva configuració i preferències per oferir una experiència personalitzada.


Aqui trobareu les instruccions de nòmines de concertada per al curs 2020-2021\nAquí podeu llegir les instruccions de principi de curs per a l'organització i el funcionament dels centres educatius privats concertats per al curs 2020-2021.\nAquí podeu llegir les instruccions de principi de curs per a l'organització i el funcionament dels centres educatius privats concertats per al curs 2018-2019.\nAquí podeu llegir les instruccions de principi de curs per a l'organització i el funcionament dels centres educatius privats concertats per al curs 2017-2018.\nAquí podeu llegir les instruccions de principi de curs per a l'organització i el funcionament dels centres educatius privats concertats per al curs 2016-2017.\nResolució definitiva del director general de Planificació, Ordenació i Centres de 19 d'octubre de 2020 sobre la modificació i el manteniment dels concerts educatius per al curs 2020/21.


Corc del pollancre | Endoterapia Vegetal\nInici/Plagues i altres patologies/Ornamental/Corc del pollancre\nCorc del pollancregdg2019-02-28T17:37:38+00:00\nInsecte lepidòpter, malgrat l’aspecte similar al d’una vespa que presenten els adults. L’adult mesura de 20 a 35 mm, amb la coloració de l’abdomen groc i negre, semblant al d’una vespa, encara que no té l’estretesa típica de les vespes, entre abdomen i tòrax. A més, té les ales d’un color més fosc (Fig. a).\nLa eruga mesura uns 15 mm, és de color blanquinós i presenta tres parells de potes toràciques i diverses falses potes, i dos ganxos a la part de darrere del seu cos (Fig. b).\nA la primavera s’aparellen i la femella posa els ous sobre la mateixa escorça dels seus hostes. Les erugues nounades s’alimenten als seus inicis de l’escorça del tronc i branques, i seguidament penetren a l’interior del tronc, excavant galeries i alimentant-se del teixit vascular. A l’hivern paralitza la seva alimentació, realitza la crisàlide dins la galeria, a la que prèviament ha realitzat un orifici de sortida que ha tamponat amb les mateixes serradures, i a la primavera emergeix de nou l’adult. Realitza una generació anual.\nFig. a – Exemplar adult de Sesia apiformis.\nFig. b – Eruga de Paranthrene tabaniformis.\nLes erugues realitzen unes galeries que poden arribar a mesurar més de 20 cm de longitud, observant-se restes de serradures amb les que l’eruga tampona l’orifici de sortida (Fig. c). Les zones afectades engruixen i s’observen exsudats de saba, i d’ infeccions bacterianes posteriors, pels orificis. Els atacs significatius generen un fort afebliment de l’arbre, falta de vigor i fins i tot, la mort de l’exemplar afectat.\nEls seus atacs es veuen afavorits en arbres amb greus problemes de vitalitat o mal adaptats després de la seva plantació. També es un greu problema a l’àmbit urbà, per la caiguda de branques que es trenquen amb facilitat.\nFinalment, pot provocar l’entrada de malalties microbiològiques per fongs o bacteris.\nPot ser un greu problema a l’àmbit ornamental, però també ho és per al cultiu de pollancres per a la producció de fusta o pasta.\nFig. c – Dany ocasionat per erugues de Paranthrene tabaniformis en un exemplar de pollancre.\nRealitzar tractaments preventius d’endoteràpia vegetal a principis de primavera, coincidint amb les postes dels ous per part de les femelles, o esperar a la detecció de presència d’adults per a iniciar el tractament.\nCORC DEL POLLANCRE.\nPopulus nigra, encara que també pot atacar a Populus alba, Alnus glutinosa, Salix alba, Salix babylonica i Betula pendula.


Saboya conclou avui la visita a les Repúbliques Bàltiques - FÒRUM.ad\nSaboya conclou avui la visita a les Repúbliques Bàltiques\nOn: 16/09/15 19:54\nEl titular d’Afers Exteriors, Gilbert Saboya, conclou avui una visita a les tres repúbliques Bàltiques on s’ha trobat amb diferents mandataris dels tres països: l’homòleg d’Afers Exteriors i el viceministre de Finances de Lituània, Linas Linkevicius i Algimantas Rimkunas; la ministra d’Afers Exteriors i el ministre de Finances d’Estònia, Marina Kaljurand i Sven Sester; i finalment ministre d’Afers Exteriors i amb el ministre de Finances letons, Janis Reirs i Edgars Rinkevics.\nEn les diferents reunions mantingudes s’ha tractat el procés d’obertura i diversificació econòmica que està duent a terme Andorra i s’ha avocat la possibilitat de negociar sengles convenis per evitar la doble imposició i així poder promoure un marc de cooperació mútua. També s’ha posat especial èmfasi en informar sobre les negociacions al voltant de l’acord d’associació, especialment pel que fa als punts essencials referits a les particularitats que s’haurien de tenir en compte.\nSaboya s’ha trobat també amb agents dels sectors de la Salut i de les noves tecnologies. Ha visitat diferents centres de desenvolupament econòmic dels diferents països, com són alguns dels centres mèdics especialitzats lituans. A Estònia, el ministre ha posat especial interès en els contactes amb les agències dedicades al disseny i promoció de la e-administració i la utilització de les tecnologies de la informació i la comunicació, essent aquest un país capdavanter en aquest àmbit.\nPrevious Post: Es liciten els treballs de dragat de diverses zones del riu d’Os de Civis\nNext Post: S’aprova el criteri favorable a la modificació de llei de transferències als comuns


Educació duplicarà els instituts escola el curs vinent - RÀDIO MARINA 100.3 | RÀDIO MARINA, sempre al teu costat\nUn dels nous instituts-escola serà l’actual escola Montagut de Santa Susanna\nEl proper curs, Educació desplegarà com a mínim 25 nous instituts escoles, que se sumaran als 28 actuals i que oferiran 1.500 places en un model que redueix l’absentisme i el fracàs escolar dels alumnes i millora la convivència als centres. El conseller d’Educació, Josep Bargalló ha especificat que en 22 dels 25 centres s’amplien les escoles per implantar el 1r d’ESO i en 3 es fusionen centres ja existents. Així, no s’invertirà en noves infraestructures, sinó que s’aprofitaran les existents fent obres i adequacions dels espais. Per tirar endavant la mesura, després de prop de 200 peticions rebudes, el Departament ha prioritzat les necessitats d’escolarització i el projecte educatiu, i s’han evitat els ”danys colaterals” com pot ser la segregació escolar.\nSegons el conseller Bargalló, s’han rebut moltes peticions, una setantena de formals i un centenar d’informals, per tirar endavant aquest model en diferents escoles, però el Departament, a través dels serveis territorials n’ha fet l’anàlisi per tirar-los endavant en funció de la cobertura de les necessitats d’escolarització, per l’augment de la secundària a un territori concret, en funció també de la seva utilitat com a mesura contra la segregació escolar.\nPer Bargalló, la segregació escolar ha estat ”el cotó fluix” que s’ha utilitzat per decidir en molts casos, si el projecte educatiu d’institut escola podia prosperar per evitar ”danys colaterals en l’ecosistema educatiu del territori”. En aquests exemples, s’ha posat ”en reserva” per continuar treballant-hi, per evitar que un model d’èxit s’influenciï negativament a tot el sistema.\nBargalló ha explicat que en els 28 centres que ja són institut escola s’ha reduït l’absentisme escolar, s’ha disminuït el fracàs escolar i per tant, s’ha incrementat l’èxit educatiu del centre en comparació a l’època anterior a convertir-se en institut escola i s’ha millorat també la convivència, amb una reducció de la conflictivitat. Per això considera que és un ”model d’èxit”, que s’ha implantat sobretot en zones econòmicament desfavorides però que també han funcionat en altres àrees. Així, el Departament vol potenciar sense oblidar però, el model més estès d’escola i institut separats.\nEls instituts escola permeten que una sola direcció i un sol claustre atengui infants d’entre 3 i 16 anys amb un projecte educatiu de continuïtat, malgrat que se separi clarament la Primària i la Secundària. De fet, Bargalló ha explicat que les dotacions de professorat seran les que requereixin cadascun dels nivells educatius.\nPer tirar endavant aquesta mesura, no es faran, de moment, edificis nous, sinó que en tots els casos s’aprofitaran les infraestructures actuals, amb obres d’adequació o reformes petites. Bargalló ha recalcat doncs que és una iniciativa que es pot impulsar amb pressupostos però també amb pròrroga pressupostària, i assenyala que si s’aprovessin els comptes, haguessin pogut ser ”més agosarats”. Així, de moment, els instituts escola començaran amb 1r d’ESO i les obres d’ampliació i millora progressiva s’aniran fent més endavant.


Lo Pati | Centre d'Art - Terres de l'Ebre: Tercera edició de mónFILMAT\nTercera edició de mónFILMAT\nLa tercera edició del festival internacional de cinema mónFILMAT recupera l’espai del Casino i busca generar debat entre públic i autors.\nEl cinema d’autor on el paisatge deixa de ser un simple escenari on transcorre l’acció per esdevenir un actor més tornarà a Amposta i les Terres de l’Ebre aquest estiu en la que serà ja la tercera edició del Festival Internacional de Cinema i Paisatge mónFILMAT. Impulsada per Lo Pati – Centre d’Art Terres de l’Ebre, aquesta nova edició de mónFILMAT ja té dates: del 30 de juny al 8 de juliol, dos caps de setmana consecutius en què es programaran un total de 10 llargmetratges, més d’una vintena de curtmetratges i les creacions que s’hauran gestat en l’edició d’enguany del Kino Tarragonik, un certamen que es celebra en paral·lel a mónFILMAT en una relació simbiòtica que els serveix per reforçar-se mútuament. Pel que fa als curtmetratges, se n’han seleccionat 25 d’un total de 303 provinents d’arreu del món: Iran, Argentina, Canadà, França, Índia, Xina, Brasil o Colòmbia.\nEntre les novetats de mónFILMAT 2018, cal destacar la recuperació del Casino d’Amposta com espai de projecció, un edifici històric al centre d’Amposta que en la primera edició de mónFILMAT, ja es va mostrar com un espai òptim per veure cinema d’una manera col·lectiva i per acollir el debat entre el públic. De fet, aquest és un dels aspectes que es vol reforçar en l’edició d’enguany. Altres novetats són la realització d’un workshop de creació i edició musical per a films dins el Kino Tarragonik i una projecció amb degustació de vins Barbara Forés de la DO Terra Alta. A banda del Casino, l’altre espai de projecció serà la plaça del Pati.\nmónFILMAT va nàixer el 2016 com hereu de la mostra Paisatge Actor impulsada per Lo Pati, el 2014. El seu objectiu és apropar el cinema d’autor vinculat al paisatge al públic de les Terres de l’Ebre, un cinema sovint silenciat per les sales comercials i que és difícil de veure al territori. Fer d’anar al cinema un acte col·lectiu i generar debat entre el públic i l’autor són altres objectius. En l’edició d’enguany el festival està co-dirigit per Xavier Miró, responsable de la programació de mónFILMAT en les edicions anteriors, i Aida Boix, directora de Lo Pati.


Acord entre Govern i agents socials en relació amb els ERTO\nLa FIHRT celebra que finalment s’hagi assolit un acord entre Govern i agents socials en relació amb els ERTO\n29 junio, 2020 Gremi d'Hostaleria de Vilanova\nLa FIHRT celebra que finalment s’hagi assolit un acord entre Govern i agents socials en relació amb els ERTO.\nLa durada fins al 30 de setembre dona tranquil·litat a determinats sectors que no podran reactivar la seva activitat durant l’època estival i confia que la comissió de seguiment tripartida laboral tingui en compte les diverses situacions respecte a aquells sectors (turisme, cultura…) que veuran perjudicada la seva activitat amb posterioritat a la data fixada\nLa FIHRT valora positivament que finalment s’hagi pogut assolir un acord entre el Govern espanyol i els agents socials, ja que el teixit empresarial requeria amb urgència certeses i seguretat en relació amb els ERTO.\nCreïem que la durada dels ERTO fins al 30 de setembre dona tranquil·litat a determinats sectors que no podran reactivar la seva activitat durant l’època estival i confia que la comissió de seguiment tripartida laboral, creada pel Reial Decret Llei 18/2020, tingui en compte les diverses situacions respecte a aquells sectors que veuran perjudicada la seva activitat amb posterioritat a la data fixada, com ara el turisme o la cultura.\nPel que fa a l’exoneració de quotes a la seguretat social, considerem que la mesura de mantenir la reducció en les quotes la seguretat social era totalment necessària i permetrà que moltes empreses no entrin en fallida, fet que hauria provocat la pèrdua definitiva de llocs de treball. Així mateix, valora molt positivament la diferenciació per a pimes en l’esglaonat d’exoneracions.\nAixò no obstant, lamentem que es conservi l’obligació del manteniment de l’ocupació durant sis mesos amb posterioritat a la finalització d’un ERTO, mesura que es va incorporar amb el RDL 8/2020 en un moment en què no es podia preveure quina extensió tindria la crisi sanitària i la limitació a l’activitat, així com la nova introducció d’aquesta obligació també pels ERTO per causes objectives.\nDes de la FIHRT alertem que en aquest context global de crisi econòmica, moltes empreses del sector de l’hostaleria, el turisme i la restauració ja no estan en disposició de mantenir la totalitat de les seves plantilles i, per tant, obligar al manteniment d’una manera artificial pot portar en alguns casos al tancament definitiu de l’activitat.\nDemanem que es continuï treballant per trobar fórmules que satisfacin les necessitats de totes les parts.\nAccediu al Text publicat al BOE\nEntrada anterior Proposta d’escapades al Garraf Entrada siguiente Criteris d’adequació dels plans sectorials de desconfinament