Amiri King bio, valor net, xicota, carrera i vida personal - Youtubers\nAmiri King bio, valor net, xicota, carrera i vida personal\nData de naixement: 10 juliol 1979\nPatrimoni net: 15 Cent mil\nLloc de naixement: Louisville, Kentucky\nAmiri King és un youtuber i a còmic conegut pels seus vídeos de Youtube i el seu canal amb el nom de 'RoyalMediaMafia', on sol publicar paròdies i esports. Va ser un artista amb anterioritat a la seva tasca com a youtuber, i ara guanya una vida entretinguda.\nAmiri King ha convertit la seva imatge d’un noi dolent en una bona després de veure molts daltabaixos tota la seva vida. King ha tingut èxit a l’entreteniment del seu públic amb les seves actuacions còmiques i l’humor.\ngen net més salvatge del 2016\nAmiri King: bio, vida primerenca i carrera professional\nAmiri King va néixer el 10 de juliol de 1979 a Louisville, Kentucky, cosa que fa de la seva nacionalitat un estatunidenc. El seu nom real és Tony Donovan Schork. Més tard va canviar el seu nom pels noms dels seus poetes preferits. King va tenir una infància problemàtica i va fugir als 11 anys. Va començar a viure de nen sense llar als carrers de Louisville.\nMés tard als 16 anys, va ser acusat de robatori de primer grau pel qual va ser enviat a la presó durant dos anys. No obstant això, fins i tot després de l'alliberament, va tornar a tornar a la presó durant tres anys més. Aquest moment difícil de la seva vida li va ensenyar una lliçó després de la qual va anar a instituts per impartir discursos sobre les seves experiències. Amb el temps, Amiri va començar el seu propi canal de Youtube l'any 2006, però va ser l'any 2014 quan es va donar fama al seu video anomenat 'Silverado Parody' fent bromes sobre el seu cotxe.\nAmiri va haver de començar diverses vegades per diverses infraccions, per la qual cosa té un tercer compte de Youtube on publica vídeos. Actualment, el seu canal té un total de 288 mil subscriptors i 63,5 milions de visualitzacions. A banda de Youtube, King també ha format part de diverses pel·lícules independents alhora que ha contribuït com a escriptor per a molts altres còmics.\nAmiri King: vida personal i dona\nAmiri King ha reformat la seva vida des dels carrers fins a Youtube guanyant popularitat, fama i diners. Si bé parlem de la seva vida personal, és igualment atractiu, segurament amb la seva gran família. Està casat amb la seva dona Sara King. En general, no hi ha molta informació disponible sobre els seus antecedents, però és una decoradora d’interiors tal com s’esmenta a la seva bio Instagram.\nJunts Amiri i Sara tenen tres fills, tots ells filles. El còmic sovint publica imatges de les seves filles als seus perfils de xarxes socials. En definitiva, King té una bonica família.\nAmiri King: valor net\nAmiri King ha vist mals dies a la seva vida i bons dies també. Va començar com un artista artista que enganyava la gent i fins i tot va anar a la presó per les seves actuacions passades. Tot i això, això no el va impedir de convertir-se en el que és ara. Va posar un bon exemple per a tota la gent que hi ha.\nEntre els seus polèmics vídeos i trajectòria de Youtube, King ara té un valor total net de 150.000 dòlars. Tot i que també suma parcialment els seus ingressos de la seva carrera d’escriptor, forma la major part del seu patrimoni net de Youtube.\nper què està en una cadira de rodes?


La Rapitenca B deixa escapar l'oportunitat d'anar a dormir colíder - Imagina Ràdio\nLa Rapitenca B deixa escapar l’oportunitat d’anar a dormir colíder\nCobos va estar providencial a l'últim minut salvant el gol dels planers\nDerbi de la màxima rivalitat, que va acabar com va començar. Un partit sense gols malgrat haver generat arribades a les àrees els dos conjunts, però sense trobar el camí de la porteria gràcies a l’encert dels dos porters.\nVa ser un partit amb dos parts clarament diferents. A la primera meitat els rapitencs van acusar les reduïdes dimensions del terreny de joc planer, una situació que els provocava estar insegurs i imprecisos davant un Santa Bàrbara que guanyava les segones accions al mig del camp i li propiciava tenir un major control de la situació, buscant la porteria visitant on Cobos es va mostrar molt segur sota pals.\nA la represa, els rapitencs van sortir millor i van passar a dominar davant un Santa Bàrbara que estava molt ben plantat al camp. Van generar fins a quatre o cinc arribades clares de perill, però no obstant en temps afegit Cobos va salvar l’empat en un contraatac planer on va fer una gran aturada.\nDestacar el retorn als camps de futbol per part rapitenca de Chimeno, que ha superat una lesió que l’ha tingut apartat durant un llarg període dels terrenys de joc.\nRamón Sancho, tècnic visitant, resumia el partit així en acabar-lo:\nCF Santa Bàrbara Federació Catalana de Futbol futbol Tercera Catalana UE Rapitenca B\nTorres a l'afegit enganxa a l'Ampolla a la promoció\nERC presenta els candidats ebrencs a la Plaça de l'Àbsis de Tortosa


Pàgina d'inici\tAgenda\tEsquilem ovelles!\n23 de juny de 2012 - Santa Susanna (Maresme)\nEl Museu de la Pagesia de Santa Susanna ofereix la possibilitat de viure en directe una esquilada d'ovelles. Serà el dia 23 a les 11 h. Amb l'ajuda d'un expert, els nens i nenes veuran d’on i com s’extreu la llana i aprendran a esquilar les ovelles a la manera tradicional. Cal inscripció prèvia al telèfon 93 767 77 41.\nDes que va obrir el passat novembre del 2011, el Museu de la Pagesia s’ha convertit en una bona oportunitat per conèixer aspectes ben diversos de la vida rural. S’hi organitzen visites guiades, on les noves tecnologies ens apropen a la història, les tradicions i els aspectes més quotidians dels nostres avantpassats rurals.\nPeriòdicament s'hi organitzen activitats relacionades amb el camp, com ara caminades, tallers gastronòmics i exposicions temporals. Aquestes propostes permetran als visitants entendre millor com era una vida estretament relacionada amb l’agricultura i la ramaderia. Els horaris, preus, i reserves varien en funció de cada proposta.\nUn dels paratges naturals més destacats del Maresme és el Parc Natural del Montnegre i el Corredor, una zona de pins, alzinars, rouredes i suredes que s’esten fins a la vora...


L'IES Josep de Ribera, presenta la VI Enquesta del seu Observatori d'Opinió - Xtradio\nL’IES Josep de Ribera, presenta la VI Enquesta del seu Observatori d’Opinió\nL’enquesta està elaborada pels alumnes de 1r de batxillerat de l’IES Josep de Ribera\nL’enquesta, es va presentar el passat divendres al Saló d’actes de l’Institut i ha estat elaborada pels alumnes de 1r de batxillerat del centre i coordinada pel departament de Geografia i Història.\nL’informe que es presentava enguany tenia un interés especial donat que no es feia des de 2019. L’esclat de la pandèmia va suposar la paralització del projecte, el que va suposar un buit d’informació de dos exercicis. Per altra banda, la proximitat de les eleccions vinents municipals, feia més interessant el seu resultat.\nDe les dades polítiques que es desprenen de l’informe presentat destaquem la intenció de vot dels xativins i xativines. Segons l’enquesta, el PSPV-PSOE obtindria 10 regidors, El partit popular pujaria de 4 a 5/6 regidors, Xàtiva Unida passaria de 5 a 3/4 regidors, Compromís tindria 1 regidor i Vox, 1 regidor. Ciudadanos desapareixeria de l’Ajuntament.\nUna dada molt interessant és l’autoposicionament ideològic dels enquestats. Se’ls demanava que es posicionaren de l’1 al 10, sent l’1 extrema esquerra i 10 extrema dreta. Si en anteriors enquestes la mitjana se situava en 4,8, ara ha passat a ser 5.\nUna altra de les qüestions plantejades era que feren una valoració de la gestió realitzada per l’equip de govern actual integrat pels 2 partits que conformen la coalició des de les últimes eleccions locals: Psoe i Ciudadanos. La valoració global calculant la mitjana de totes les respostes resultaria d’un 5,6. Per tant, un aprovat.\nLa valoració dels portaveus polítics va deixar una lleugera davallada de la puntuació dels líders dels partits d’esquerres, Cerdà i Lorente, i un lleuger augment per a la líder del PP, Maria Josep Pla i per al líder de Ciutadans, Juan Giner.\nCerdà baixa del 6,5 al 5,8, Lorente del 5,6 al 5,1, encara que mantenen l’aprovat. Per altra banda, Maria Josep Pla puja del 4,2 al 4,7 i Juan Giner, del 4,2 al 4,4, que segueixen suspenent en valoració.\nPel que fa al nivell de coneixement de la resta dels regidors de l’ajuntament, el regidors socialistes ocupen clarament les tres primeres posicions. Xelo Angulo, Natxo Reig i Pedro Aldavero, són els més coneguts, amb xifres molt semblants. A una certa distància ocupa el 4t lloc Lena Baraza i, ja amb un menor nivell de coneixement per la ciutadania, la resta de components del grup socialista.\nDe Xàtiva Unida, la regidora més coneguda, després del portaveu, és Amor Amorós situant-se en 4a posició. Del PP, destaca la 6a posició que ocupa Marcos Sanchis en el còmput global. María Beltran, actual regidora no adscrita a cap partit polític ocuparia la 7a posició.\nL’enquesta presentada es va fer al municipi de Xàtiva a principis del mes d’abril. Es van realitzar un total de 376 enquestes-entrevista personals i viàries. Passades per 9 equips de 10/11 enquestadors amb qüestionari de preguntes tancades, ubicats en 34 punts diferents de la ciutat.


Museu Episcopal de Vic - Exposició "Pintar fa mil anys. Els colors del romànic" | Comunitat de Turisme\nInici Apunts Museu Episcopal de Vic - Exposició "Pintar fa mil anys. Els colors del romànic"\nPublicat per Maria Genis Traveria el 04/06/2014 - 11:25 | Última modificació: 04/06/2014 - 12:13\nActualment encara hi ha l’opinió que el romànic era un art auster i de gran simplicitat, i no era així, perquè, malgrat que les esglésies avui se’ns mostren amb les parets nues, el cert és que a l’època romànica els colors vius i brillants n’envaïen tots els racons. Els murs, les taules que revestien els altars, els baldaquins que els cobrien i les escultures que ornaven els temples eren pintats de colors llampants.\nL'exposició Pintar fa mil anys. Els colors del romànic pretén revelar, doncs, alguns aspectes sobre la identitat i la formació d’aquests pintors, sobre qui els proporcionava els mitjans per a la seva tasca i com obtenien les matèries per donar colors a les seves obres.\nAquesta mostra organitzada pel Museu Episcopal de Vic (MEV), presenta els resultats de tres anys de recerca, realitzada en el marc del projecte Magistri Cataloniae. Artistes, patrons i públic: Catalunya i el Mediterrani (segles XI-XV) de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) que ha comptat amb la col·laboració del MEV, del CETEC-Patrimoni (IQS-UAB), i del Centre de Restauració de Béns Mobles de Catalunya. Amb aquest objectiu s’han analitzat obres, com ara el baldaquí de Ribes, els frontals de Puigbò i Espinelves, l’altar de Lluçà i les pintures murals de Sant Tomàs Becket de Santa Maria de Terrassa, que són les protagonistes d’aquesta exposició.\nDel 31 de maig al 14 de desembre de 2014\nPintar fa mil anys. Els colors del romànic\nCol·labora: projecte Magistri Cataloniae. Artistes, patrons i públic: Catalunya i el Mediterrani (s. XI-XV) de la Universitat Autònoma de Barcelona.\nPatrocina: Cercle del MEV\nAmb el suport de: CETEC- Patrimoni (IQS-UAB) i CRBMC (Centre de Restauració de Béns Mobles de Catalunya).\nMuseus i patrimoni, Activitat cultural, taula de Museus i Patrimoni, exposicions


Troben morts una parella en l’interior d’un vehicle en un bosc (ACTUALITZAT) – elgarrotxi.cat\nTroben morts una parella en l’interior d’un vehicle en un bosc (ACTUALITZAT)\nACN El camí que van prendre els joves es converteix als pocs quilòmetres en una pista forestal que està enfangada\nEls Bombers de la Generalitat han treballat aquest matí en la recerca d’un vehicle que s’havia perdut al llarg de la nit en una pista forestal de Campdevànol (Ripollès). L’helicòpter dels Bombers ha localitzat el vehicle amb els 2 ocupants, un noi i una noia joves, morts a l’interior.\nL’avís de la recerca havia entrat a les 02.10 hores de la matinada i ha fet mobilitzar un parell de dotacions terrestres. La trucada al servei d’emergències provenia de les víctimes, que informaven estar dins el cotxe al camí dels Llentes enmig del bosc i sense possibilitats de poder-se moure ja que el vehicle se’ls havia quedat embarrancat en un bassal de fang. D’aquesta manera, es va iniciar la recerca però sense cap resultat, ja que els vehicles que hi participaven no van poder endinsar-se en el bosc donat l’estat en què es trobaven les pistes i els seus camins interiors. Així, la recerca es va interrompre a les 05.30 hores a l’espera que al matí s’enlairés l’helicòpter.\nJa al matí s’han reprès les tasques de recerca amb la participació de 2 dotacions terrestres i un parell d’helicòpters, amb personal del Grup d’Actuacions Especials (GRAE) i del Grup d’Emergències Mèdiques (GEM) dels Bombers de la Generalitat. El vehicle dels joves ha estat localitzat a les 09.46 hores en una pista forestal a un quilòmetre i mig del mas Els Llentes. Segons les primeres hipòtesis, els joves haurien perdut la vida intoxicats en haver posat la calefacció del vehicle i haver-se taponat el tub d’escapament en intentar fer les maniobres per sortir del toll de fang. El Cos dels Mossos d’Esquadra, que hi ha enviat 5 patrulles, s’han fet càrrec de la investigació i les diligències.\nAvís per fortes ventades aquest dimecres al Pirineu i Prepirineu


Sarajevo. Cal recordar (1)\n12/09/2021 a les 05:06\n© Sarajevo. Cal recordar (1)\nL’entrada del meu hotel a Sarajevo està a escassament 20 metres del mercat de fruites i verdures de la capital bosniana.\nQuan passejo entre les parades multicolors de productes de la terra no puc més que recordar que fa exactament 26 anys en aquest lloc va caure un projectil de morter i va matar 37 persones que estaven al mercat comprant. Elles van ser algunes de les 12.000 persones mortes i desaparegudes –el 85% baixes civils– durant el famós setge de Sarajevo (del 5 d’abril del 1992 al 29 de febrer del 1996).\nEl setge militar més llarg que ha suportat una ciutat en l’època moderna.\nAquest acte de guerra contra la població civil, juntament amb la neteja ètnica que havia succeït a Srebrenica al juliol del mateix any amb la matança de més de 8.000.\nbosnians a mans de forces sèrbies i altres matances menys conegudes, van aconseguir que finalment l’ONU prengués part activa en el conflicte i es decidís a bombardejar les posicions de l’exèrcit serbi al voltant de Sarajevo.\nAquest va ser el primer pas cap al final de la guerra. Un final que va arribar amb els acords de pau de Dayton.\nExplico aquests antecedents per fer més entenedora la meva absoluta decepció al poder comprovar in situ com en el món dels problemes polítics i territorials les bones paraules, les promeses de negociació i el paper internacional de la UE i l’ONU són autèntic paper mullat.\nEls interessos dels estats més poderosos i que ostenten la força de les armes deixen sempre buides de contingut les bones paraules i els bons propòsits. Mentre els serbis van poder exercir el seu poder militar, van portar la iniciativa i van veure com l’ONU i la UE anaven cedint i acceptant un cert statu quo.\nEls bosnians van haver de patir actes considerats crims contra la humanitat perquè el poder militar de l’ONU, de la mà dels Estats Units, fes cedir els serbis fins a una taula de negociació.\nTot un trist exemple de com s’imposa la Realpolitik enfront de discursos i promeses de cara a la galeria. Unes promeses que es negocien en una taula on polítics molt ben pagats no tenen cap pressa a arreglar un drama que a ells no els toca patir diàriament.\nEl que prima és defensar els interessos dels seus estats, el tema humanitari sempre arriba més tard.


convenció internacional sobre els drets de les persones amb discapacitat – diversitat funcional & escola\n29 Desembre 2011 16 gener 2012\nEl 13 de desembre del 2006 es va aprovar la convenció internacional sobre els drets de les persones amb discapacitat.\nEn els tres últims decenis, el canvi cap a una perspectiva sobre la discapacitat basada en els drets humans ha comptat amb un gran recolzament en l’àmbit de les nacions unides.\nDurant molt temps, la discapacitat venia sent abordada com una problemàtica de “desenvolupament social”, a partir del model rehabilitador, és a dir, fora de l’àmbit específic dels òrgans dels drets humans del sistema.\nL’any 2001 va començar a gestar-se una convenció internacional que va abordar el fenòmen de la discapacitat des del model social, orientada a garantir a aquestes persones el gaudí i l’exercici dels seus drets sense discriminació i en igualtat d’oportunitats.\nUn dels pressupòsits fonamentals del model social radica en que les causes que origina la discapacitat no són individuals- com s’afirma des del model rehabilitador- sinó que són majoritàriament socials.\nno són exclusivament les limitacions individuals les arrels del problema, sinó – sobretot- les limitacions de la societat per oferir serveis apropiats per assegurar adequadament que les necessitats de les persones amb discapacitat siguin tingudes en compte dins l’organització social.\nEl model de la diversitat és una variable de l’anterior. Es tracta d’un model basat en els postulats del moviment de la vida independent:\ndemana la consideració de la persona amb discapacitat (o amb diversitat funcional, terme que s’utilitza en el moviment) com un ésser valuós en ell mateix per la seva diversitat.\nd’aquesta manera, la política pública en matèria de discapacitat ha de tenir com a objectiu fer-la desaparèixer (la discapacitat), sense que això suposi fer desaparèixer, necessàriament, la deficiència.\nEl model social i el model de la diversitat comparteixen alguns postulats, entre els que en destaquem tres.\n1- utilitzen un concepte ampli de discapacitat que no atèn a percentatges de menyscabament sinó més aviat a la situació concreta en la que es troben les persones.\n2- qüestionen l’enfocament tradicional de la idea de dignitat humana, basat en les capacitats de les persones (com més capacitats, més dignitat) i subjecte al paper social d’aquestes (com més s’aporta a la societat més dignitat).\n3- manejen una posició igualitària que dona cabuda als dos grans models de polítiques igualitàries: la diferenciació negativa (la idea que existeixen circumstàncies o situacions que ens diferencien però que no són rellevants per justificar un tracte diferent) i la diferenciació positiva (la idea de que existeixen circumstàncies o situacions que ens diferencien que si que són rellevants per justificar un tracte diferent).\nAquests dos models són els que presideixen la filosofia de la convenció, que pretèn assegurar l’ús del principi de no discriminació en cadascun dels drets perquè puguin ser exercits en igualtat d’oportunitats per les persones amb diversitat funcional.\nPosted in: DRETS DE LES PERSONES AMB DF\naspectes generals de la diversitat funcional auditiva


La consellera de Presidència i portaveu de la Generalitat, Meritxell Budó, ha sostingut aquest dimarts que "el problema de les dades és potser més del Ministeri de Sanitat que del Govern", després que s'hagin registrat altres incidències al traslladar xifres sobre el coronavirus , segons ella.\nPreguntada en roda de premsa telemàtica després del Consell Executiu, Budó ha afegit que "potser el procés de gestió de centralització de les dades" ha facilitat l'aparició d'aquests problemes en la seva recollida, i ha assegurat que el Govern aporta diàriament les dades de persones afectades, curades i mortes amb la voluntat de donar-los amb la màxima transparència.\n"Que no s'acusi el Govern de problemes de gestió, perquè potser en aquest cas el problema és responsabilitat d'altres", ha exigit la consellera, que ha recordat que el Govern també recull xifres recollides per les funeràries.\nPreguntada per la reunificació de la regió sanitària de Barcelona i el seu entorn, ha recordat que és una opció que estudia la Conselleria de Salut perquè es permeti la mobilitat a tota la zona a partir de dilluns de la setmana que ve, cosa que dependrà de criteris metges i davant el que ha demanat no abaixar la guàrdia i realitzar només desplaçaments necessaris, i no per oci.\nDesprés que alcaldes de la zona, com la de Barcelona, Ada Colau, hagin demanat permetre la mobilitat en aquest entorn, Budó ha dit: "Hem tingut un clam del món local, però el Govern no pren les decisions per pressions del món local ", sinó per criteris mèdics, científics i epidemiològics.\nHa destacat que aquests mateixos criteris són els que han de regir la reobertura de fronteres, que el Govern de Pedro Sánchez preveu per a l'1 de juliol: "Podria ser una bona data" si es manté la disminució de casos, ha dit la consellera, que ha destacat el suport de la Generalitat al sector turístic.\nSobre el repunt de casos a Lleida --pel que el Govern aposta per mantenir la regió sanitària en fase 1 i que no avanci a la segona--, Budó ha ressaltat que "s'han detectat focus en algunes empreses", i ha garantit que des del Govern estan estudiant els motius d'aquest increment de casos, que han passat de 12,1 per cada 100.000 habitants a 42,7.\nEl rebrot s'ha detectat en diverses empreses d'algunes poblacions i ha coincidit amb el pas a la fase 1, ha ressaltat Budó: "Des del Govern hem aturat la desescalada en aquesta zona i hem decidit que la setmana que la regió sanitària de Lleida no pas a la fase 2, com sí que podran altres", i estudiar aquest increment.\n500 MILIONS DEL TRANSPORT PÚBLIC\nLa Generalitat calcula que el sistema de transport públic registrarà un dèficit de 500 milions d'euros en els ingressos previstos per a aquest any, ha detallat Budó, que ha destacat la importància que el Govern espanyol col·labori davant aquest cost, tot i que no ha concretat el percentatge ni la xifra que demanaran a l'executiu de Sánchez.\nPreguntada per la suspensió dels assajos amb hidroxicloroquina que ha decretat l'Organització Mundial de la Salut (OMS), ha explicat que el que s'estava realitzant a Catalunya amb suport del Govern ja està en fase de conclusions, de manera que ja no s'està administrant aquest principi actiu als ciutadans que han participat en l'estudi.


Biblioteca Padre Bustillo – Pàgina 2\nLlibre del mes d’ infantil (Desembre 20/21)\nPublicat el 1 de Desembre de 2020 per Biblioteca Padre Bustillo\nP de Papá és un àlbum il·lustrat entranyable que ens explica per a què serveix un papa i la importància de tenir-lo aprop. Perquè un papa qui ens dóna escalfor quan fa fred, que fa de tractor quan el nen està cansat, que escolta els secrets dels petits….\nIsabel Martins (Lisboa, 1974) és una una autora de llibres infantils i fundadora de l’editorial Planeta Tarengina. Alguns dels seus llibres són: A casa meva sóm..., Cor de mare o D’aquí no passa ningú!\nBernardo Carvalho (Lisboa, 1973) és un autor de llibres infantils i va estudiar a la Facultat de belles arts de la mateixa ciutat. Juntament, amb la Isabel Martins va cofundar l’editorial Planeta Tarengina. Algunes de les seves obres son: Gertrudis l’estruç, La pilota groga o Rita.\nPublicat a Contes, General, Llibres del mes, Llibres del mes InfantilEtiquetat kalandraka, p de papá, papaDeixa un comentari\nLlibre del mes de secundària i batxillerat(Novembre 20/21)\nPublicat el 26 de Novembre de 2020 26 de Novembre de 2020 per Biblioteca Padre Bustillo\nEn aquesta bonica obra lirica coneixerem a Platero, un ruquet, que Juan Ramón Jiménez, l’autor de la història, describeix d’aquesta manera:\n“Platero es pequeño, peludo, suave; tan blando por fuera, que se diría todo de algodón, que no lleva huesos. Sólo los espejos de azabache de sus ojos son duros cual dos escarabajo cristal negro.\nLo dejo suelto y se va al prado y acaricia tibiamente, rozándolas apenas, las florecillas rosas, celestes y gualdas… Lo llamo dulcemente: ¿Platero?…, y viene a mí con un trotecillo alegre, que parece que se ríe, en no sé qué cascabeleo ideal.”\nJuan Ramón Jiménez va ser un poeta (Moguer, Huelva, 1881 – San Juan, Puerto Rico, 1958) va ser un poeta espanyol que va ser guardonat amb el premi Nobel de la literatura de l’any 1956.\nTot i que es molt conegut per el llibre de Platero y yo, altres obres destacades de l’autor són: Diario de un poeta reciencasado, jardines lejanos o Animal de fondo.\nPublicat a General, Llibres del mes, Llibres del mes de secundària i batxilleratEtiquetat Juan Ramón Jiménez, Platero y yo, PoesiaDeixa un comentari\nPublicat el 29 de Setembre de 2020 per Biblioteca Padre Bustillo\nA causa de la situació actual, l’horari de la biblitoteca s’ha modificat. Ara estarà oberta els dimarts i els dijous des de les 15:00h fins les 18: 00h.\nLA GUIA DE LECTURA SANT JORDI 2020\nPublicat el 20 d'Abril de 2020 per Biblioteca Padre Bustillo\nCom cada any, la biblioteca Padre Bustillo col·labora, amb la resta de participants del Seminari de dinamització de les biblioteques escolars, en la creació d’aquesta guia de recomanacions literàries, adreçada per a nens i nenes de totes les edats.\nAquesta guia està organitzada segons la etapa educativa: infantil, cicle inicial, cicle mitjà i cicle superior. Dins de cada apartat hi trobareu les portades dels llibres amb el títol, l’autor i l’editorial. Però si encara voleu aprofundir més sobre el mateix, podeu clicar a sobre la portada. Allà trobareu molta més informació: fotos, ressenyes, vídeos i molt més.\nSi voleu accedir a la guia d’hivern cliqueu a l’enllaç que hi ha a sobre de la imatge:\nPublicat a General, Guies de lecturaEtiquetat CRP BAIX LLOBREGAT, guia de lectura, seminariDeixa un comentari


Wikiloc | Viladrau, Catalunya (España)中的Viladrau-Turó de Vilarmau-Turó de la Panella-Sant Cristòfol de Cerdans-Coll de Revell路线- GPS track\n健行 (在Spain的最佳健行路线 → Catalonia → Viladrau )\nViladrau-Turó de Vilarmau-Turó de la Panella-Sant Cristòfol de Cerdans-Coll de Revell\n17,145 1564 15898\n记录日期 四月 2021\nSender del Castanyer de les Nou Branques (Viladrau) Sendero Local (SL - C 81) (健走)\nFonts de Viladrau-Castanyer de les Nou Branques (健行)\nViladrau - La Sala - Viladrau (健行)\nViladrau - coll Pregon - MATAGALLS - Mare de Deu de l´Erola -©Ima (健行)\nRamon Codina 版权所有\n浏览次数： 258次 , 下载次数： 10次\n邻近 Viladrau, Catalunya (España)\n*DATA DEL TRACK:23-04-2021\nViladrau 821 m\n*Tipus de camí : Ctra.,Pista i senders\nDel C/ Balcells Morató , davant de l’Ajuntament , la Pietat , Font de les Paitides , Font del Noi Gran , Font de Ferro , Font del Vern , Pla de Palomeres 1027m , Pla de Tions , Turó de Vilarmau 1075m , Torre de Vilarmau , Turó de la Planella 1062m , Font de l'Aranyó , Planta embotelladora , el Serrat ¸ Sant Cristòfol de Cerdans , Cerdans , Alzina Grossa (caiguda) , Coll de Bancells 786m , Coll de Revell 823m , Corral del Mataró , Riera de Cerdans , el Riufred , Granja d'en Pic , Coll Sespregàries 946m , fins el punt de sortida i arribada,\n*Distancies amb Alçades : 16’98km\n*Horari amb Parades : 4’34h , parat 34’\n*Velocitat mitjana en moviment : 4’3km\_h\n*Desnivell Acumulat Positiu : 654m\n*Desnivell Acumulat Negatiu : 653m\n*Màxima Alçada : 1072m\n*Mínima Alçada : 765m\nEditorial ALPINA, mapa Montseny\nViladrau-Seguint 10 Fonts-Pla de Malataup-Coll de Joan-Bordoriol\nDocumentada l’any 1603. L’entrada a la capella el conforma un ampli i elegant atri. A l’interior, presidida per la Mare de Déu dels Dolors, la capella guarda les imatges dels sants més vinculats a la parròquia. Cal fer esment de l’imatge de Sant Domènech Savio, el sant no màrtir més jove de l’Església Catòlica, vestit amb jaqueta i corbatí. Adossat a la Capella va estar situat el cementiri del poble fins l’any 1899. L’espai tancat va ser utilitzat més tard coma jaç pels ramats d’ovelles transhumants. Actualment l’espai enjardinat ha esdevingut un agradable parc infantil.\nPossiblement és d'origen medieval, tot i que la trobem citada i documentada el 1582. El lloc de Vilarmau apareix documentat l'any 1082, com a de «Villare Malum». Prop de la torre es trobava el mas Castell de la parròquia de Lliors, llogaret del municipi d'Arbúcies, documentat el 1217. S'han realitzat troballes de material neolític final-calcolític a la zona de la torre de Vilarmau. L'any 1862 consta la Torre de Vilarmau com a torre de telègrafs. La línia militar de telegrafia òptica, a la Comarca de la Selva ja estava en funcionament el 1849, la línia general s'estava construint en aquells moments i sembla que no entrà en funcionament fins al 1850. La Torre es troba datada de 1845 com a torre de vigilància d'època carlina, però no es pot descartar un origen més antic en l'època medieval com a punt de control del sector nord-oriental del massís del Montseny.\nTuró de Vilarmau\nTuró de la Planella\nFont de l'Aranyó\nEstiguem el cas el passar per aquesta finca , ja que es una propietat privada siguem respectuosos .\nRiera de Cerdans\nSant Cristòfols de Cerdans\nD'ençà del 878 es coneixen algunes referències al lloc de Cerdans gràcies als preceptes carolingis: «villaricello que dicitur Cerdanus». L'any 951 consta entre les propietats i béns del monestir de Santa Maria de Ripoll. El 1181 consta un acord al litigi que mantenien els capellans de Cerdans i els d'Espinelves per la possessió d'uns masos. En aquesta època passà a les mans d'una branca de la família Gurb però ja en el segle XIII els documents assenyalen que formava part de la batllia d'Arbúcies, sota domini i jurisdicció dels vescomtes de Cabrera. El 1319 la parròquia fou cedida amb tota la demarcació i drets parroquials al monestir de Sant Llorenç del Munt. Durant el segle XIV fou regida per un canonge d'aquest monestir i al segle XV fou confiada a rectors veïns, sobretot d'Espinelves\nAlzina Grossa (caiguda)\nColl de Bancells\nCorral del Mataró\nen aquest punt seguirem el GPS , ja que deixàrem la pista, per ficar-nos amb un sender que es brut i presenta alguna esllavissada\nGranja d'en Pic\nPla de Palomeres\nPla de Tions\nJaume Calls 2021-4-23\nInteressant. Me l'apunto.\nRamon Codina 2021-4-24\nMolt ve , ara tinguis amb compte el tema de la Casa del Serrat , no els hi agrada gaire que s'hi passi . I quan as passat Corral del Mataró estigues el cas que tal com he dit hi ha un sender una mica brut i ni s'ha intueix gaire , jo el track no l’he modificat per aquesta raó , per que axis és veu mes ve .


Les denúncies per no respectar el confinament a Manacor ja superen les 400 – Revista07500\non 18/04/2020 19/04/2020 actualitat salut\nLes denúncies per no respectar el confinament a Manacor ja superen les 400\nLes sancions de la Policia Local i Nacional augmentaren durant la Setmana Santa\nLes denúncies per no respectar el confinament durant la crisi sanitària del coronavirus a Manacor ja passen les 400. Segons apunta la Delegació del Govern a les Illes, que és qui s’encarrega de recopil·lar i fer públiques les dades. Entre la Policia Local i la Policia Nacional ha obert exactament 170 expedients sancionadors només durant aquests dies de Setmana Santa (de dilluns sant a dilluns de berena), a veïnats que no han quedat a casa i han sortit al carrer a caminar o amb els seus cotxes sense motius justificats. Han estat 80 per part de la Policia Nacional i 90 per part de la Local.\nDilluns: Policia Nacional 11; Policia Local 6\nDimarts: Policia Nacional 8; Policia Local 16\nDimecres: Policia Nacional 13; Policia Local 16\nDijous Sant: Policia Nacional 9; Policia Local 5\nDivendres Sant: Policia Nacional 9; Policia Local 5\nDissabte: Policia Nacional 11; Policia Local 15\nDiumenge: Policia Nacional 7; Policia Local 16\nDilluns de berena: Policia Nacional 12; Policia Local 11\nEn la majoria de casos es tracta de persones que anaven caminant pels carrers o espais públics i s’han negat a fer cas als avisos dels agents dels cossos de seguretat, o bé que volien sortir del municipi per anar a segones residències o a llocs que no eren els de treball. La mitjana de denúncies interposades pels dos cossos de policia a Manacor són de més de 15 diàries en jornades normals i una mica més durant la darrera setmana festiva.\nHi ha casos curiosos com per exemple el d’una dóna ja d’edat que durant els primers dies de confinament va denunciar que un jove l’havia perseguida per tossir-li directament a la cara, amb l’ensurt i el conseqüent mal humor de la senyora, que va avisar la Policia que hi va fer acte de presència i va obrir un acte contra el jove, que al parèixer pateix trastorns de conducta.\nEn aquests moments a les Illes Balears sobrepassen els 7.000 els ciutadans que han hagut de ser sancionats per botar-se sense motius l’estat d’alarma decretat pel govern socialista, el que es tradueix en una mitjana de 230 expedients diaris, amb multes de van des dels 600 fins els 30.000 euros.\nPrevious Article Ja són sis les persones amb coronavirus enterrades al cementiri de Manacor\nNext Article Un pacient més augmenta a 14 els ingressats per coronavirus a Manacor


novembre | 2014 | Sindicat al dia\n“Oferim productes avantatjosos que s’adapten a les necessitats dels metges”\nPublicat el 20/11/2014 per Metges de Catalunya\nSofia Maseda i Xavier Manzanera, responsables de Servimetge\nConversa amb Sofia Maseda i Xavier Manzanera, responsables de Servimetge, l’entitat de Metges de Catalunya (MC) que ofereix promocions de béns i serveis amb avantatges i descomptes exclusius per als membres del sindicat.\nQuè és Servimetge?\nSofia Maseda (S.M): És una entitat lligada a Metges de Catalunya (MC) que té per objectiu aconseguir avantatges i ofertes exclusives en béns i serveis per als afiliats del sindicat. Tenim un nombre considerable d’afiliats i d’afiliades i podem aconseguir que les empreses ens ofereixin promocions molt interessants. També és una manera d’afegir valor a l’afiliació, amb serveis que van més enllà de la defensa jurídica i sindical, i alhora una font de finançament de l’organització sense recórrer a l’augment de quotes.\nXavier Manzanera (X.M): La base de Servimetge és obtenir millors preus i descomptes en serveis que interessen als metges, tant en la vessant professional com en la personal.\nQuins criteris se segueixen a l’hora d’escollir els productes i serveis que s’ofereixen?\nS.M: El primer és que les empreses tinguin un reconegut prestigi i que els productes que ofereixin siguin de qualitat. El segon criteri és que l’accés a l’oferta sigui fàcil, és a dir, que es pugui fer la compra per telèfon o per internet. I el tercer, sobretot en el cas dels béns de consum, és que siguin empreses properes, si pot ser locals, per afavorir-les i potenciar-les.\nQuin tipus de productes o serveis trobaran els afiliats?\nS. M: Tot just comencem ara i estem oberts a les propostes o suggeriments que puguin fer els mateixos afiliats. Per la part dels béns de consum, hem començat amb els viatges, els productes d’òptica i d’audiologia de la mà d’una empresa que ha rebut el Premi Ciutat de Barcelona i els laboratoris de parafarmàcia especialistes en complements alimentaris. En breu afegirem ofertes de lloguer de pisos compartits per a estudiants MIR. També incorporarem productes gourmet catalans i altres de l’àmbit de la salut i el benestar.\nX.M: Tenim tres grans blocs: béns de consum, tecnologia i assegurances. Els béns de consum es relacionen amb l’oci i la salut. En la part tecnològica, oferim smartphones i tablets, a més de serveis de telefonia mòbil amb Vodafone. I per la part d’assegurances, oferim cobertures que són interessants per a l’exercici professional del metge.\nDe les ofertes i promocions actuals, quines destaqueu com a més interessants?\nX.M: Les assegurances, sobretot tres que són bàsiques perquè s’adapten a les necessitats dels metges. La pòlissa de responsabilitat civil professional, la pòlissa d’IT que cobreix els descomptes dels primers 21 dies de baixa laboral i la tercera, la pòlissa de dependència que garanteix fins als 80 anys una pensió en cas de patir una minusvàlua important. En la vessant d’ofertes de tecnologia, també és molt interessant el conveni amb Vodafone, que ofereix unes condicions tarifàries bones amb un servei d’atenció postvenda excepcional.\nS.M: Allò més destacable és que totes les propostes són a mida dels metges, pensades per als seus interessos i les seves necessitats. I insistim, qualsevol afiliat que vulgui fer-nos una proposta o tingui contacte amb alguna empresa que podria col·laborar amb Servimetge, només s’ha de posar en contacte amb nosaltres.\nTambé poden gaudir de les ofertes els familiars directes dels afiliats?\nX.M: La majoria d’ofertes, excepte aquelles que estan molt relacionades amb l’exercici de la medicina, són obertes als familiars de primer grau dels afiliats. Tant la telefonia mòbil com els viatges o els productes de bens i consum són també per a familiars.\nTota l’activitat de Servimetge serà transparent per als afiliats?\nX.M: Totalment. L’objectiu és oferir un plus a l’afiliació, i per fer-ho d’una forma fiscalment responsable, s’ha creat Servimetge, una entitat que estarà auditada, que presentarà els seus comptes tant al Consell Executiu com a l’Assemblea de compromissaris de Metges de Catalunya i que pagarà els seus impostos com fa qualsevol empresa.\nS.M: Hem volgut separar els aspectes sindicals dels comercials, però aprofitant que tenim un col·lectiu d’afiliats numèricament important per aconseguir bones ofertes. Això a nivell europeu és molt habitual, el sindicat de metges alemany, per exemple, ofereix multitud d’avantatges en béns i serveis als seus afiliats.\n>> Consulta aquí totes les ofertes i promocions de Servimetge.\nPublicat dins de Altres àmbits laborals, Hospitals Concertats, Hospitals ICS, MC, MIR, Primària Concertada, Primària ICS\t| Etiquetat com a Servimetge\t| Deixa un comentari\nSalut pide no ir a los CAP para no saturar el sistema sanitario por el auge de la covid @lavanguardia lavanguardia.com/vida/20220702/… 22 hours ago\nCataluña: MC pide la jornada de 4 días para los médicos elmedicointeractivo.com/cataluna-mc-pi… vía @elmedicoint 22 hours ago


Anàlisi 9 junio, 2017 Antoni Durán-Sindreu 0\nA poc a poc, el clam per majors polítiques socials de despesa s’estén com l’oli sense estendre de forma correlativa la necessitat de replantejar les polítiques d’ingrés que les financen. Aquesta és la dinàmica del nostre malaltís Estat Social, que visualitza molt bé les ajudes que els ciutadans reben, però «oculta» també molt bé la visibilitat del seu finançament. Al meu entendre, i no és la primera vegada que ho dic, la bona salut de qualsevol Estat Social exigeix visualitzar els impostos; aquests, recordem-ho, no només sufraguen el cost dels serveis públics «indivisibles», per exemple, la seguretat nacional, sinó també, i cada vegada més, el d’una llarga llista de polítiques socials que financen serveis públics «divisibles», per exemple , la salut o l’educació. Des d’aquesta perspectiva, pagar, per exemple, pels medicaments, per les escoles bressol públiques, o pel transport públic, ens permet «percebre» millor el cost d’aquests serveis i ser al seu torn més exigents amb la seva eficiència. Però això, cal reconèixer-ho, és impopular. I per això s’insisteix que tot s’ha de finançar amb impostos. I aquí hi ha la trampa. Preferim no veure, a veure. Però el trist és que, si els impostos es visualitzessin, ens adonaríem que la pressió fiscal és asfixiant i molt poc redistributiva i començaríem a entendre el perquè d’aquesta conscient «inconsciència fiscal»: la necessària invisibilitat dels impostos. I començaríem, és clar, a qüestionar la gestió d’aquest Estat Social. Sigui com sigui, la veritat és que el compromís que se’ns exigeix com a contribuents ha de tenir com a corol·lari la transparent visualització dels mateixos, és a dir, quant paguem cada un, com i entre qui es distribueix el seu cost, i quina és l’eficàcia i equitat de les diferents polítiques de despesa; qüestió, aquesta última, a la qual avui em refereixo breument cenyint-me, tan sols, a l’IRPF.\nSegons les dades que figuren en la Memòria de Beneficis Fiscals dels pressupostos generals de l’Estat per a 2017, l’import dels incentius fiscals en aquest últim impost puja a 7.790 milions d’euros. Ens referim al que es deixa d’ingressar per reduccions, deduccions i exempcions. Això vol dir que la pressió fiscal que suporten els contribuents que no tenen dret a elles és superior a la que correspondria a un sistema fiscal sense exempcions. Les exempcions, es diu, contribueixen a l’equitat. Però cal reconèixer, també, que trenquen la neutralitat alterant la pròpia equitat. En definitiva, algú «paga» el cost de les exempcions, és a dir, el que altres no paguen; i aquest algú és qui no està exempt. No obstant això, si tenim clar que tots hem de contribuir d’acord amb el nostre nivell de renda, cal preguntar-se, per exemple, per què un contribuent que percep una prestació d’invalidesa ha d’estar exempt d’IRPF i un altre que percep un sou del mateix import, no. Al meu entendre, els dos han de tributar igual. Una cosa diferent és que el mínim personal, és a dir, el llindar a partir del qual la renda ha de tributar, sigui diferent per a un contribuent amb discapacitat que per a un altre sense discapacitat ja que, és obvi, les necessitats vitals «mínimes» són en un i en un altre cas diferents. El mateix passa amb les indemnitzacions per acomiadament. Per què han d’estar exemptes? ¿No són una renda fruit dels anys d’antiguitat i treball en l’empresa? Doncs han de tributar. Una cosa diferent és com i quant ja que, en aquest cas, es tracta d’una renda plurianual, és a dir, d’una renda que s’ha generat al llarg de la vida laboral i no només en un any. Però és, no ho oblidem, renda. I així podríem qüestionar totes i cadascuna de les exempcions. I tot, no ho oblidem, perquè les exempcions obliguen a una major pressió fiscal per assolir els objectius d’ingrés o, si es prefereix, per sufragar l’Estat del Benestar. En definitiva, «equitat» enfront de «populisme electoral». L’equitat, això sí, pot ser impopular. Davant d’això, valentia, educació i pedagogia.\nSi ens centrem ara en les reduccions i deduccions, hi ha, per exemple, una reducció pel lloguer de determinats habitatges habituals. El seu objectiu és lloable: reduir l’estoc d’habitatges desocupats facilitant l’accés a l’habitatge a determinades capes socials. perfecte; però, s’està controlant si això passa? És a dir, s’ha reduït l’estoc de tals habitatges en la forma prevista? Doncs no ho sé. No es diu res en els Pressupostos de cada any ni cap partit de l’oposició ha interpel·lat al respecte al Govern. I clar, el que uns s’estalvien, altres ho paguen. És doncs imprescindible constatar si aquesta reducció té el retorn social esperat, és a dir, si és eficaç, i quin és el seu retorn econòmic, és a dir, el que es recapta de més pel lloguer dels habitatges fins llavors desocupats. I si la mesura no és eficaç, cal eliminar-la o replantejar-la; i si no és econòmicament assumible, cal prioritzar. I així, amb totes i cadascuna de les reduccions i deduccions, maternitat inclosa. En definitiva, cal depurar urgentment els beneficis fiscals i replantejar les quanties del mínim «vital» amb l’objectiu de millorar l’equitat, avançar en el que de veritat són polítiques redistributives, i tenir més marge per finançar futures polítiques de despesa. I tot, no ho oblidem, en el marc d’una veritable i innovadora reforma d’un model fiscal esgotat i obsolet en el context d’una política de veritable transparència fiscal.\nbenestar social1 economia101 fiscalitat11 impostos15


Associació dels Amics de la Migdiada: 2008\nNadals i nadales, en Salvador Giralt m'ha tramès aquest poemet de Nadal.\nAquí el teniu, és el Nadal de l'Home Llop. Aviam si esguerrarà la dormida d'algú, o d'alguna...\nem torno oduladís.\ndiria admirat: « mireu, és l'home gat! »\n« Que ja és hora i tinc set! », em dic i repeteixo\nPublicat per El President a 4:08 1 comentari:\nGloriosa Santa Mandra\nEstic lluitant amb la tecnologia per veure si us faig arribar una cançó que es diu Els goigs de Bresca popular dels Pallars Sobirà i que diu:\nPerò gloriosa santa mandra\ngordeu-nos de treballar...\nPerò no sé, de moment no veig la manera... Algú em podria ajudar?\nPublicat per El President a 14:10 5 comentaris:\nAh, la tardor!\nBenvolguts amics que compartiu amb mi aquesta època tan accidentada, ara a la tardor és quan es fan les millors dormides de l'any; però... torna a ser hora d'escriure alguna cosa. Em diu en K-100, un destacat membre del jurat del nostre premi del punyal, que aviat em passarà la seva conferència sobre el treball guanyador (una conferència, val a dir, com n'hi ha poques, que hi toca molt, i que a tots els que hi érem ens va produir una impressió molt favorable). Bé, quan la rebi, la penjaré en aquest portal. Però abans, molt aviat, us posaré una cançoneta que us agradarà molt.\nPublicat per El President a 11:33 1 comentari:\nLLIURAMENT DEL PREMI PUNYAL DE VIC\nL'Associació cultural i recreativa dels Amics de la Migdiada\nus convida a l'acte de lliurament del\nI PREMI PUNYAL DE VIC\nque tindrà lloc a la sala modernista del Casino de Vic (C/Verdaguer 5) el divendres dia 7 de novembre de 2008 a les 9 del vespre amb el següent ordre del dia:\nBenvinguda i presentació de l'acte per Miquel Vilardell, secretari de l'associació.\nConferència cultural recreativa de deu minuts a càrrec de Josep M. Orra.\nInterpretació de la cançó de la migdiada per Lluís Planas amb acompanyament de guitarra inflable.\nPresentació dels membres del jurat: Imma Casassas (presidenta), Josep Casadesús, Pep Rosanes-Creus, Anna Maria Espachs, Josep Manel Ferrer Moreno i Jesús Aumatell.\nLectura de l'acta de les deliberacions, obertura de la plica de l'únic concursant, proclamació del guanyador i imposició de la medalla de color daurat amb bandereta i inscripció commemorativa de l'esdeveniment.\nComentaris i opinions del membres del jurat i presentació del llibre editat per Emboscall Editorial a càrrec de Jesús Aumatell.\nBreu parlament del guanyador i lectura (en veu alta) del primer capítol del llibre Romanço de l'Ambròs i del seu tros, amb interludis musical de Lluís Planas al pernil-xel·lo.\nPiscolabis i refresc (al bar)\nPublicat per El President a 5:11\nACTA DEL JURAT DEL I PREMI PUNYAL DE VIC\nImma Casasses (presidenta), Pep Rosanes Creus, Josep Casadesús, Josep Manel Ferrer Moreno, Anna Maria Espachs, i Jesús Aumatell, es procedeix a examinar les obres rebudes que resulten ser una de sola, en un sobre tancat que inclou una plica també tancada amb el sobrenom de Hans Castorp. Aquesta obra es diu "Romanço de l'Ambròs i del seu tros". Després d'una rigorosa anàlisi, el jurat ha conclòs que l'obra presentada i l'obra de Salvador Giralt (que tal i com consta a les Bases ha de guanyar el premi) son idèntiques. S'ha decidit deixar en suspens el veredicte fins el dia que s'obri la plica (o sia, el dia del lliurament del premi); el jurat confia que el nom que figura dins de la plica sigui el de Salvador Giralt. En cas contrari es rebutjarà la plica i es procedirà a proclamar el guanyador.\nVic, 24 d'octubre de 2008\nPublicat per El President a 14:06\ncançó de la migdiada\nus convidem a que dormiu...\nara només hi ha allò que diu:\nI, molt fluixet, la sents que diu:\nPublicat per El President a 3:20\nPublicat per El President a 16:04\nPlaneta Planeta: Visca Júpiter!\nArticle a La Vanguardia sobre els premis literaris\nPublicat per El President a 15:57 Cap comentari:\nPublicat per El President a 14:19 45 comentaris:


Des del Consell Comarcal de la Selva estan treballant en el programa Connectant talent creatiu i territori. Aquí us deixem el programa de la sessió de presentació del mateix. El dia 15 de juny la TTP hi participarem explicant qui som, què fem i què podem oferir als creatius de la comarca.\n06/04/2018 – 10h – Sala de plens del Consell Comarcal de la Selva\nRaquel Reyner, consellera de cultura de la Selva\n10.15 h Ponència convidada\nRicardo Antón; expert en emprenedoria cultural, interconnexions públic-privades, impulsor de projectes col·laboratius com Colaborabora; organització que facilita serveis, entorns i processos d’innovació centrats en les persones i co-autor de Kultursistema; una matriu per a la interpre- tació i mapeig dels ecosistemes culturals i creatius.\n11.30 h Presentació del projecte “Connectant talent creatiu i territori” (Consell Comarcal de la Selva)\n– Accions per la professionalització del sector cultural-creatiu (Taína López, Alisis Cultural) Programa formatiu integrat per diferents seminaris, tallers i càpsules sobre la gestió dels pro- jectes culturals i la professionalització en el camp creatiu.\nTambé es duran a terme visites a espais, institucions i empreses culturals de la mà dels seus responsables.\n– Desenvolupament de projectes cultural-creatius vinculats al territori (Roser Puigdevall, Volàtil Rigging)\nAquest projecte posa en pràctica la integració del talent cultural-creatiu dins les iniciatives de desenvolupament territorial. Parteix de la borsa de projectes de territori i de la selecció d’iniciatives amb més potencial i més adequades a les característiques de la pròpia xarxa Els participants desenvoluparan el disseny d’un projecte creatiu vinculat a una iniciativa de desenvolupament local, en col·laboració amb els promotors d’aquesta iniciativa. Una part d’aquests projectes es portaran a la pràctica com a pilots.\n12.30 h Diàleg amb els ponents


Silvinaction : d’octubre 2019\nUn conglomerat de territoris amb paisatges propis i diversos basteixen la vitivinicultura de les terres de Lleida. Cadascun dels cellers de la DO Costers del Segre produeix vins de qualitat amb un marcat tarannà que el diferencia de la resta. A partir de demà, la Ruta del Vi de Lleida i Turisme de Lleida ens conviden a gaudir del vi amb dues propostes interessants: l'11a Festa del Vi de Lleida aquest cap de setmana i els Sopars Maridats de la Ruta del Vi del 7 al 22 de novembre.\nLabels: enogastronomia, Lleida\nSe'm fa feixuc tornar a publicar després de la difícil situació que estem vivint en els darrers dies, però confio en la vitalitat de la cultura com a instrument transformador en el si de la nostra societat. Som-hi!\nDeambular pel barri de l’Alfama de Lisboa és fer un petit viatge pels seus perfums, les seves imatges, pels seus sons. L’Alfama és el bressol del fado, l’expressió musical de l’ànima de Portugal. El fado, més senzill de sentir que no pas de definir, és una composició d’emocions que es mou entre el goig i la melangia. La ciutat de Lleida abraçarà l’essència lusitana d’aquest cant amb l’Interfado, un festival que ja és tot un referent a l’Estat i que enguany arriba a la seva 8a edició.\nLabels: cultura, interfado, Lleida, música\nEn ple segle XXI, la programació cultural dels municipis no dóna prou visibilitat a les dones. L'alta taxa de participació femenina en les activitats culturals, s'ajusta minsament a la presència d'aquest gènere en les activitats programades.\nLabels: feminista, festival, FigaFest, Lleida


El benestar animal i la llet - Diari de Girona\nEl benestar animal i la llet\n14.07.2018 | 01:10\nNo recordo l'any i tampoc he investigat, era a principis de segle que un dia, en una classe de primer de formació professional agrària, jo explicava zootècnia, les classes eren molt participatives, parlava de la importància que els animals se sentissin bé i fossin ben tractats. Un alumne, abundant en el tema va dir: «Diuen que a l'Empordà quan fa tramuntana les vaques donen menys llet», jo vaig contestar, sembla cert, però no diguis diuen, demostra-ho. A més de l'interlocutor, dos més es van comprometre a fer-ne un estudi seriós. Van analitzar, sempre sota la meva supervisió, quin era el mes en què la tramuntana bufava més dies. Van trobar que era febrer. El treball consistia a controlar durant el mes de febrer la producció lletera diària de deu vaques en deu granges empordaneses i d'una granja de la Vall d'en Bas que ens servia de testimoni comparatiu, ja que aquesta comarca no és afectada per la tramuntana. Els joves alumnes: Carlos Pagès, de Vilarnadal; Albert Vilardell, de Vilafant, i Jordi Costa, de Sant Privat d'en Bas, van demostrar que els dies que feia tramuntana les vaques de l'Empordà produïen entre dos i tres litres menys de llet, depenent de la intensitat del vent i de l'orientació de la granja. El treball es va fer amb la idea de presentar-lo al CIRIT Premis Recerca Jove per fomentar l'esperit científic dels joves. El treball va ser premiat. L'èxit va ser tal que els tres joves van ser emprenyats per tots els mitjans de comunicació; premsa escrita, ràdio i especialment televisió, crec que vam aparèixer en tots els mitjans. El motiu va ser un estudi sobre el benestar animal, però llavors no es valorava tant aquest aspecte sinó la tramuntana, l'Empordà, les vaques lleteres. Va ser una anècdota. Avui el 94% dels espanyols considera important el benestar animal a les granges i al 71% li agradaria disposar de més informació sobre el tema. Les dades apareixien en l'article Les vaques felices produeixen llet de més qualitat, publicat al Diari de Girona el passat 28 de juny. L'article feia referència al fet que una marca Qualitat Pasqual, empresa que conec prou bé perquè com a professional he visitat diverses instal·lacions i explotacions. A més de la proximitat de l'origen de l'empresa amb el meu lloc de naixement, Aranda de Duero, que m'ha facilitat conèixer de prop els processos de desenvolupament, entre ells els de benestar animal, que ha anat desenvolupant l'empresa. L'article a què fèiem referència és motivat perquè s'acabava de produir un fet i és que la indústria làctia d'Aranda de Duero ha certificat les 348 granges que li subministren llet fresca mitjançant el segell AENOR de Benestar Animal, procés que s'ha dut a terme amb la col·laboració del IRTA i basat en el referencial europeu Welfare Quality. L'empresa ha apostat en aquesta ocasió per certificar que el producte llet fresca que recull en les 348 ramaderies que mantenen contracte amb Qualitat Pascual, estiguin certificades amb el segell AENOR de Benestar Animal. La certificació de Benestar Animal a Qualitat Pascual demostra que aquesta companyia aposta per diferenciar els seus productes a través de les seves qualitats. En aquest aspecte em pregunto que és el segell AENOR de Benestar Animal. Senzillament que IRTA i AENOR promouen el benestar animal a través del desenvolupament d'una certificació pionera a Europa. Recordo que, avui s'ha demostrat, quan vam fer amb el treball premiat pel CIRIT encara que no se li va donar la importància que té, el benestar animal és un dels pilars essencials de la producció ramadera per garantir la seguretat i qualitat alimentàries. L'aplicació de bones pràctiques en aquest àmbit té un impacte directe en la qualitat dels productes i també influeix en la reducció de costos de producció, fent possibles models més eficients i sostenibles. Els consumidors cada vegada donen més valor a l'origen i la sostenibilitat dels productes, així com al respecte i les cures dels animals. Si bé la legislació és cada vegada més exigent, tradicionalment l'avaluació del benestar animal s'ha centrat a revisar requisits en relació amb les instal·lacions. Arran del treball del IRTA en el projecte de recerca europeu Welfare Quality®, i atès el creixent interès social i sectorial per conèixer i millorar les condicions de benestar dels animals, IRTA i AENOR van impulsar l'esquema de certificació de Benestar Animal AENOR Conform basat en l'avaluació directa de l'estat dels animals i el seu comportament. Aquest model pioner a Europa té en compte diferents paràmetres agrupats en 4 principis bàsics: bona alimentació, bon allotjament, bon estat de salut i comportament apropiat per a les necessitats de l'espècie. A partir d'una mostra d'individus de la granja, i tenint en compte criteris definits i estandarditzats, s'analitza com es troben realment els animals, més enllà de les condicions en què s'allotgen.\nEl primer segell de Benestar Animal es va concedir el 2014 i des de llavors s'han certificat granges d'importants empreses de tot el territori espanyol en producció de llet, ous i carn de pollastre, boví i porcí. L'acreditació també s'ha concedit a escorxadors i empreses distribuïdores. L'IRTA segueix investigant i desenvolupant nous models d'avaluació del benestar animal, aplicables també a espècies no previstes inicialment en el projecte Welfare Quality, com a part de l'estratègia global per al desenvolupament de sistemes de producció més eficients, responsables i sostenibles. Vull agrair a aquells tres joves alumnes, avui grans professionals, el treball pioner sobre el benestar animal i a Qualitat Pascual, que ha aconseguit certificar les 348 ramaderies subministradores de llet fresca, cosa de dona garantia als consumidors.


ᐅ Manteniment informàtic El Cogul - Manteniment informàtica El Cogul\nSom experts i comptem amb molts anys d’experiència en manteniment informàtic El Cogul, serveis informàtics\nLa clau del nostre servei de manteniment informàtic El Cogul és l’experiència i professionalitat del nostre equip tècnic i el nostre expert sistema de gestió\nEl nostre servei de manteniment informàtic El Cogul i suport tècnic informàtic correspon a serveis constants preventius i resolutius en les instal·lacions del client i remotament, amb l'objectiu de prevenir i incentivar actuacions correctives. A Gestinet El Cogul, també realitzem el monitoratge dels servidors i usuaris a cada client per a poder oferir més i millor control, donant una resposta més ràpida i efectiva en cada actuació i situació.\nA Gestinet El Cogul només utilitzem plantilla professional pròpia qualificada\nÉs important destacar, sobretot en el sector outsourcing de serveis de manteniment informàtic El Cogul, que tots els tècnics informàtics de Gestinet són professionals experimentats en plantilla, fixes ubicats a El Cogul, pel que no utilitzem la modalitat de subcontractació i/o utilització de perfils freelance, ja que aquestes modalitats van en decrement del servei i satisfacció del client.\nEl servei de manteniment informàtic El Cogul de Gestinet, és líder del sector per experiència, reputació i màximes garanties\nGestinet, empresa referent en manteniment informàtic El Cogul, suport i serveis informàtics amb una llarga experiència i recorregut en el nostre sector, compta amb un gran equip tècnic professional en constant formació i reciclatge de coneixements que aporta als nostres clients el millor assessorament i experiència per tal d’aconsellar i recomanar en cada moment i situació la millor i més eficient solució.\nManteniment informàtic El Cogul: Gestinet compta amb una de les respostes més ràpides del sector\nGestinet compta amb una de les respostes més ràpides sobre incidències informàtiques i qualsevol entrebanc informàtic que el client pugui patir. Inicialment, mitjançant resposta remota per a mirar de ser més eficients, ràpids i efectius, i el següent nivell és la resposta presencial per part dels nostres tècnics a la ubicació del client, oferint a El Cogul una de les respostes més ràpides del mercat.\nIgual que oferim un servei de manteniment informàtic El Cogul periòdic, preventiu, expert i exigent, també disposem d’altres serveis vitals per a qualsevol empresa avui dia, utilitzant sempre les tècniques i metodologies més innovadores i eficients.\nManteniment informàtic El Cogul: Gestíó integral de backups\nEn totes les modalitats de manteniment informàtic El Cogul que oferim, una de les facetes més importants i sensibles que el nostre servei gestiona i assegura és la correcta realització de backups (còpies de seguretat) de dades i sistemes de cada client, oferint diversos serveis i opcions en aquest sentit com a complement i/o millora d’aquest sistema de seguretat tan primordial i vital per a qualsevol empresa. Revisió integral de backups en local, realització de backups externes o en aparells extraïbles (LOPD), etc...\nEl nostre servei informàtic a El Cogul disposa d'un temps màxim de resposta sobre incidències de 3 a 4 hores. Actualment donem resposta immediata.\nTots els nostres tècnics de suport informàtic a El Cogul disposen com a mínim de Grau Superior Informàtic en Sistemes Informàtics.\nVinculem per a cada client de manteniment de sistemes informàtics a El Cogul un mínim de 2 tècnics directes per a ser el més resolutius i precisos possible.\nEls clients disposen els telèfons mòbils dels tècnics vinculats per a que puguin contactar directament i ser més resolutius i efectius en el servei de suport informàtic a El Cogul.\nDisposem de tècnics fixes i estables per a donar un servei de manteniment informàtica El Cogul estable i ràpid sense sorpreses ni esperes.\nEls nostres clients de serveis IT a El Cogul disposen d’una potent Extranet per a la gestió completa del seu servei.\nContractes de manteniment informàtic El Cogul amb màximes garanties\nRealitzem contractes de manteniment informàtic El Cogul de prevenció, reparació i seguiment constant dels sistemes informàtics de cada client. Comptem amb molts anys d’experiència i una important cartera de clients a El Cogul aconseguida amb la rigorositat i professionalitat de tot l’equip humà de Gestinet, fet que ens posiciona com a una empresa referent i líder dins el nostre sector.\nManteniment informàtic El Cogul, presencial, remot i monitorat\nEls nostres tècnics informàtics realitzen el servei de manteniment informàtic El Cogul, xarxes, aparells i components informàtics de forma presencial a les oficines dels clients, juntament amb el monitoratge dels sistemes i resposta remota inclosa.\n100% Garanties en el nostre servei de Manteniment informàtic El Cogul\nA Gestinet El Cogul coneixem i som conscients de la importància d’un bon manteniment informàtic El Cogul i una actuació en aquest sentit proactiva i responsable, i d’aquesta manera evitar tant problemes de seguretat com entrebancs en una gestió eficient de tot els recursos de la xarxa, servidors i usuaris de cada client.


Laura Borràs, la futura cap de llista JxCat? Laura Borràs, la futura cap de llista JxCat?\nLaura Borràs, la futura cap de llista JxCat?\nArtadi assegura que "no està descartada absolutament per a res" i la situa com un dels grans actius del partit\nPla curt del president de la Generalitat, Quim Torra, abraçant-se a la consellera Laura Borràs a l'hemicicle / ACN\nLa nova vicepresidenta de JxCat Elsa Artadi ha assegurat que la líder de la formació al Congrés i exconsellera de Cultura, Laura Borràs, “no està descartada absolutament per a res” de cara a les eleccions catalanes tot i la investigació per presumpte fraccionament de contractes quan era al capdavant de l’ILC i l’ha situat com un dels millors actius del nou partit. “És un dels grans lideratges de l’espai; ha de jugar i participar on vulgui”, ha dit en una entrevista a Catalunya Ràdio, on ha recordat que Borràs “sempre ha estat a disposició del que se li ha demanat”.\nSobre les eleccions, Artadi ha assegurat que JxCat està “molt més ben preparat” ara que no fa dos anys i mig quan s’inicia el projecte. La vicepresidenta ha recordat que s’han presentat en cinc eleccions “sense ser ni un partit” i ha avisat que no els fan “por” les urnes.\nEn relació al lideratge de Puigdemont, Artadi ha remarcat que serà ell qui acabi decidit en paper que tindrà en una candidatura, encara que ha dit que tindria “el suport de tota la militància”. En tot cas, ha recordat que el procés de llistes es votarà per primàries.\nEn ser preguntada per si es podria postular ella mateixa com a candidata efectiva, Artadi ha descartat obertament la possibilitat perquè, segons ha assegurat, la seva prioritat és encapçalar la candidatura a les eleccions municipals de Barcelona d’aquí a tres anys. Tot i això, ha obert la porta a participar a la llista i “ajudar en el que calgui”.\nArtadi ha insistit que ara el seu objectiu és consolidar el partit i concórrer a les eleccions i ha rebutjat “una federació o una combinació de sigles”, com ha assegurat que ja van explicar al PDeCAT “en públic i en privat”. Tot i això, ha defensat que JxCat serà un partit “ampli” i “obert”.


GRADILLA DE CONGELACIÓN, CRIO-GRADILLA O ACUMULADORA DE FRIO - Informació sobre la patent\nGRADILLA DE CONGELACIÓN, CRIO-GRADILLA O ACUMULADORA DE FRIO /\nModel d'utilitat per "GRADILLA DE CONGELACIÓN, CRIO-GRADILLA O ACUMULADORA DE FRIO"\nG01N 35/04,B01L 9/06\nG01N 35/04 - B01L 9/06\nES1275605 (30/07/2021) - U Solicitud de modelo de utilidad\nEn data 10/06/2021 es va realitzar Suspenso en examen de oficio\nEn data 10/06/2021 es va realitzar 6101U_Notificación defectos en examen de oficio\nEn data 16/06/2021 es va realitzar Publicación Defectos en examen de oficio\nEn data 21/06/2021 es va realitzar 3585X_Registro Solicitud Prórroga de Plazos\nEn data 22/06/2021 es va realitzar Concesión Prórroga de Plazos\nEn data 22/06/2021 es va realitzar 1585X_Notificación Concesión Prórroga de Plazos\nEn data 28/06/2021 es va realitzar Publicación Concesión Prórroga de Plazos (BOPI)\nEn data 22/07/2021 es va realitzar 3007_Registro contestación al suspenso en examen de oficio\nInformació sobre el registre de model d'utilitat per GRADILLA DE CONGELACIÓN, CRIO-GRADILLA O ACUMULADORA DE FRIO amb el nombre U202131023\nEl registre de model d'utilitat per GRADILLA DE CONGELACIÓN, CRIO-GRADILLA O ACUMULADORA DE FRIO amb el nombre U202131023 va ser sol·licitat el 19/05/2021. Es tracta d'un registre en Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta dels països. El registre GRADILLA DE CONGELACIÓN, CRIO-GRADILLA O ACUMULADORA DE FRIO amb el nombre U202131023 va ser sol·licitat per DAVID BALAGUER LLORENS. El registre [modality] per GRADILLA DE CONGELACIÓN, CRIO-GRADILLA O ACUMULADORA DE FRIO amb el nombre U202131023 està classificat com a G01N 35/04,B01L 9/06 segons la classificació internacional de patents.\nAltres invencions sol·licitades en la classificació internacional de patents G01N 35/04,B01L 9/06.\nÉs possible conèixer invencions similars al camp de la tècnica es refereix. El registre de model d'utilitat per GRADILLA DE CONGELACIÓN, CRIO-GRADILLA O ACUMULADORA DE FRIO amb el nombre U202131023 està classificat amb la classificació G01N 35/04,B01L 9/06 pel que si es desitja conèixer més registres amb la classificació G01N 35/04,B01L 9/06 clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les invencions publicades a Espanya entre les quals es troba el registre model d'utilitat per GRADILLA DE CONGELACIÓN, CRIO-GRADILLA O ACUMULADORA DE FRIO. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de patents en Espanya. Conèixer les patents registrades en un país és important per saber les possibilitats de fabricar, vendre o explotar una invenció en Espanya.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe G (FÍSICA) entre les quals es troba la patent GRADILLA DE CONGELACIÓN, CRIO-GRADILLA O ACUMULADORA DE FRIO amb el número U202131023. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe G01 (METROLOGIA; ASSAJOS) entre les quals es troba la patent GRADILLA DE CONGELACIÓN, CRIO-GRADILLA O ACUMULADORA DE FRIO amb el número U202131023. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe G01N (RECERCA O ANÀLISI DE MATERIALS PER DETERMINACIÓ DE LES SEVES PROPIETATS QUÍMIQUES O FÍSIQUES) entre les quals es troba la patent GRADILLA DE CONGELACIÓN, CRIO-GRADILLA O ACUMULADORA DE FRIO amb el número U202131023. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe B (TÈCNIQUES INDUSTRIALS DIVERSES; TRANSPORT) entre les quals es troba la patent GRADILLA DE CONGELACIÓN, CRIO-GRADILLA O ACUMULADORA DE FRIO amb el número U202131023. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe B01 (PROCEDIMENTS O APARELLS FÍSICS O QUÍMICS EN GENERAL) entre les quals es troba la patent GRADILLA DE CONGELACIÓN, CRIO-GRADILLA O ACUMULADORA DE FRIO amb el número U202131023. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe B01L (APARELLS DE LABORATORI PER A la QUÍMICA O LA FÍSICA, D'ÚS GENERAL) entre les quals es troba la patent GRADILLA DE CONGELACIÓN, CRIO-GRADILLA O ACUMULADORA DE FRIO amb el número U202131023. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nDispositivo automático para la extracción y depósito de muestras líquidas


Llac Lovozero - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nRiu Voronia (155 km)\n67° 51′ 00″ N, 35° 10′ 00″ E / 67.85°N,35.1667°E / 67.85; 35.1667Coord.: 67° 51′ 00″ N, 35° 10′ 00″ E / 67.85°N,35.1667°E / 67.85; 35.1667\nRius Tsagan (45 km), Sarah, Kurgi (81 km), Atanasio (58 km)\nmàxim: 35 m\nmitjana: 5,7 m\n5,1 ( ) × 25,7 ( ) km\nEl llac Lovozero (en rus, Ловозеро; finès: Luujärvi finès, Luujärvi; en sami del Nord: Lujávri) és un llac que es troba a la Península de Kola, a l'óblast de Murmansk, a Rússia.\nLes seves aigües discorren cap al costaner riu Voronia, que desemboca al Mar de Barentsz. Té una superfície de 200 km², la seva profunditat mitjana és de 5,7 m, i la seva profunditat màxima de 35 m. Les fluctuacions anuals no excedeixen d'1 m, i la durada mitjana de renovació de l'aigua és del voltant de deu mesos. El llac té una costa molt agitada i nombroses illes i penínsules. La regió muntanyenca que voreja el llac es diu la tundra de Lovozero.\nL'any 1970, es van construir dues plantes hidroelèctriques en el riu Voronia, a Serebriansk, a uns 100 km riu avall del llac. La presa crea un embassament en el riu, la superfície del qual es troba en el mateix nivell que el llac Lovozero, donant com a resultat la transformació de les dues masses d'aigua en una sola.\nEl llac Lovozero a WikiMapia\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Llac Lovozero\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Llac_Lovozero&oldid=27356489»


Informació sobre el procediment de selecció de personal » educaccio.cat\nEstàs a:Inici»EDUCACIÓ»Informació sobre el procediment de selecció de personal\nBy adm educaccui on\t 30 de juny de 2020 0 Comentaris\nEn el document adjunt trobareu tota la informació detallada per participar al procediment de selecció de personal del Departament d’Educació per a les categories professionals de fisioterapeuta, d’educador/a d’educació especial i d’integrador/a social en centres públics amb personal propi procedent de la borsa de treball, que tindrà lloc del 30 de juny al 14 de juliol de 2020.\nDescarrega el Comunicat en PDFBaixa\nComunicat per a les persones participants de la borsa de treball de personal d’administració i serveis, i de professionals d’atenció educativa i de suport a la docència del Departament d’Educació per cobrir vacants i substitucions en règim de contracte laboral en centres del Departament d’Educació\nEl Departament d’Educació ha de cobrir diversos llocs de treball vacants de les categories professionals de fisioterapeuta, d’educador/a d’educació especial i d’integrador/a social en centres públics amb personal propi procedent de la borsa de treball. Per atendre aquesta necessitat, es farà un acte d’adjudicació d’aquests llocs de treball de manera telemàtica, tenint en compte l’ordre de puntuació de les persones candidates.\nL’inici dels contractes es preveu que sigui a partir de l’1 de setembre de 2020.\nCategories professionals objecte d’adjudicació\nÚnicament seran tingudes en compte les persones candidates de la borsa de treball que disposin d’una sol·licitud activa i admesa, i que es trobin entre els números d’ordre per a cada categoria següents:\nFisioterapeuta: del número d’ordre 1-001 al número d’ordre 1-100.\nIntegrador/a social: del número d’ordre 1-001 al número d’ordre 1-100.\nEducador/a d’educació especial en centres públics: del número d’ordre 1-001 al número d’ordre 1-900.\nL’acte d’adjudicació telemàtic esmentat es fa mitjançant el formulari publicat a aquest efecte en els enllaços següents:\nEducador/a d’educació especial en centres públics\nEl termini per emplenar-lo és des del 30 de juny fins al 14 de juliol de 2020.\nUn cop recollides totes les sol·licituds, s’adjudicaran les places segons rigorós número d’ordre per cada categoria a la borsa, i sempre que la persona tingui sol·licitud activa per a la categoria i comarca que sol·licita.\nCom emplenar el formulari\nPer tal d’acreditar la identitat, cal emplenar tots els camps obligatoris del formulari. Les persones que constin com a admeses en la borsa en més d’una categoria professional de les categories objecte d’adjudicació, poden emplenar els formularis corresponents, tenint en compte el següent: en primer lloc s’adjudicaran els llocs de treball corresponents a la categoria de fisioterapeuta; en segon lloc, els llocs de la categoria d’integrador/a social i, finalment, els llocs de la categoria d’educador/a d’educació especial.\nEn el cas que s’obtingui una plaça mitjançant el primer formulari (fisioterapeuta) no es tindrà en compte el segon (integrador/a social) ni el tercer formulari (educador/a d’educació especial). Així mateix, en el cas que s’obtingui plaça en el segon formulari (integrador/a social), no es tindrà en compte el tercer formulari (educador/a d’educació especial).\nCal tenir en compte que només s’atendran les peticions per a les comarques que els participants tinguin actives en el moment de l’adjudicació.\nEn el cas que es triï més d’una plaça de la mateixa categoria, s’ha de marcar l’ordre de prioritat, atès que les places d’una mateixa categoria s’adjudicaran d’acord amb aquest ordre.\nUn cop finalitzat el termini per presentar el formulari es faran les adjudicacions d’acord amb les peticions rebudes i l’ordre a la borsa, i les persones que tinguin adjudicació rebran la comunicació habitual a través de la web de l’aspirant (i amb els avisos de cortesia per SMS i/o correu segons es tingui configurat).\nL’obtenció d’una adjudicació de les que s’hagin sol·licitat en el formulari enviat pressuposarà la renúncia automàtica al contracte actualment vigent, que es produirà amb efectes del dia immediatament anterior a la data d’inici del nou contracte.\nEntrada anteriorUn final de curs amb un Departament que viu en un continu ajornament de la negociació i només es comunica mitjançant rodes de premsa\nEntrada següent Un curs diferent on cal garantir els drets a la salut i a l’educació i els drets laborals\nEtiquetes: educació especial laborals, Fisioterapeuta, integrador social


Tacx Flux S Smart Negre comprar i ofertes a Bikeinn\nCompra aquest producte i guanya 520 CoINNs / $ 6.15\nDescripció Tacx Flux S Smart\nEl FLUX S Smart comprova totes les caixes quan cerqueu un entrenador Smart Drive directe. Fiable, precís, silenciós, fort i oferint una bona sensació de viatge. Aquest entrenador de bicicletes és l’acompanyant d’entrenament interior ideal per a les moltes hores de transpiració i de ciclisme amb les vostres aplicacions favorites.\nSENTIR LÍMIT SENTIU:\nUna sensació de recorregut suau i una rapidesa ràpida són claus per reproduir l’experiència de les vostres atraccions a l’aire lliure. Amb el seu volant gran, el FLUX S garanteix la mateixa sensació de muntar a la carretera.\nEl FLUX S Smart està dissenyat per aportar vibracions i nivells de soroll al mínim absolut. Això va resultar en un entrenador de bicicletes equipat amb volant molt silenciós.\nL’electrònica intel·ligent d’aquest entrenador de bicicletes us permetrà entrenar independentment, sense cap programari. Segueix una corba de potència progressiva, la resistència augmentarà progressivament quan s'accelera. Replicant precisament a cavall en una carretera plana\nINDICADORS DE CONNEXIÓ:\nLes llums LED intuïtives proporcionen una confirmació visual quan el formador està alimentat i connectat a un dispositiu mitjançant ANT + o Bluetooth.\nDissenyat per resistir les sessions d'entrenament més intenses, aquest entrenador de bicicletes està construït per durar. Una gran empremta garanteix la màxima estabilitat i materials duradors que donen la qualitat que es podria esperar.\nTipus d'entrenador: Accionament directe intel·ligent interactiu amb fre elèctric\nImants: 8 imants permanents de ferrita i 8 electroimants\nRequisits elèctrics: 110 240 volts\nIndicador d'alimentació: Cap\nIndicador de connexió (ANT / BT): 2 LED\nActualitzable el firmware: Sí\nCassets adequats: Shimano i SRAM: velocitat 8 11. Cos Campagnolo es ven per separat, no és adequat per al sistema SCS especialitzat\nEixos adequats: amplada de la forquilla posterior: carrera de 130 mm, MTB de 135 mm. Adaptadors per a altres amplades disponibles\nBicis adequades: Race, Tri & MTB\nEs subministra amb: llançament ràpid per a bicicletes de carretera i bicicletes de muntanya (5 mm), programari Tacx Premium d’1 mes\nMàx. potència (40 km / h): 1500 watts\nMàx. inclinació: 10%\nSimulació d’ascendència: No\nMàx. parell: 22,1 Nm\nMàx. Força de frenat: 65 N\nVolant: 7 kg reals\nInèrcia de massa: 22,8 kg (50,3 lliures)\nCalibració: girar cap avall\nPetjada (lxw): 670 x 642 mm (26,4 x 25,3 polzades)\nAlçada: 460 mm (18,1 polzades)\nDimensions quan es plega: no es pot plegar\nPes: 22,8 kg (50,3 lliures)\nSi estàs interessat en comprar Tacx Flux S Smart, dóna un cop d’ull també als productes de ciclisme de la marca Tacx dins de la categoria de Entrenament i competició a la secció de Rodets. Has de saber que comprant a bikeinn, la teva botiga online de ciclisme, t’uniràs a la major comunitat online esportiva. Hi trobaràs des de opinions dels productes d’altres clients fins a les últimes novetats i promocions exclusives.\nCaracterístiques Tacx Flux S Smart\nSostenibilitat Tacx Flux S Smart


El fil d'Ariadna (II): Nou illes al nord, de Mónica Batet\nNou illes al nord, de Mónica Batet\nNou illes al nord és la cinquena novel·la de Mònica Batet (Pont d’Armentera, 1976), una autora que sempre ha destacat per la seva valentia, per la recerca continuada d’una veu pròpia allunyada de modes i tendències. És en aquest sentit que va començar a cridar-me l’atenció quan la vaig descobrir amb la seva segona obra, No et miris el Riu (2012), que va arribar a ser finalista del Premi Crexells. Després ja no vaig poder deixar de llegir-la. Vaig gaudir profundament de la curiosa Neu, óssos blancs i alguns homes més valents que els altres (2015) i de la novel·la breu Cafè Berlevag (2016), que literalment vaig devorar. Ara, per fortuna, tornem a tenir entre les mans una proposta seva, aquestes Nou illes al nord, publicades per Més llibres, que he tingut l’honor de conèixer a l’avançada.\nLa novel·la és moltes coses que no puc explicar, perquè sou vosaltres qui les heu de descobrir, però resulta una ficció encisadora, un faula d’atmosfera magnètica i de segell inconfusible. Està estructurada a partir d’un conjunt de veus narratives, molt diverses, que ens expliquen la història de forma calidoscòpica, com si estiguéssim muntant un trencaclosques que ha d’acabar encaixant. Mònica Batet s’arrisca. No només perquè defuig les accions trepidants i els temes recurrents que inunden fins a la nàusea la narrativa actual, sinó també perquè aposta sense manies per l’escriptura de l’oralitat. No era un repte fàcil. Fer parlar els personatges de la manera més apropada al real, amb totes les seves repeticions, manies, tics i pleonasmes. Però l’autora tarragonina no s’ha arrugat. Ha decidit fer-ho i ho ha fet.\nEl gust de Batet per la novel·la centreeuropea i pel paisatge nòrdic és present, com sempre, a Nou illes al nord. Són influències que l’han marcat des de l’inici i que formen part del seu tarannà personal, sempre allunyat dels típics localismes que puguin resultar-nos recognoscibles. No tinc clar si això converteix les seves novel·les en més universals. És possible que sí. Com a mínim, traeixen la voluntat de fer una literatura diferent, que sorgeix d’un exercici (no sempre fàcil) d’escriure en llibertat.\nLa construcció dels personatges, a través de la visió d’altres personatges; la presència enlluernadora de la naturalesa; el paper dels arbres, les plantes i les flors; la importància de la llum, dels colors, de les nits blanques; l’apologia del viatge; la reconeixença del dolor, de la incidència del passat en el present; la injustícia, els malentesos, la soledat, la necessitat de fugir; el paper de la família que ens ha tocat, per bé i per mal. I l’amor. Perquè al final, lletraferits meus, Nou illes al nord també és una història d’amor.\nTot això ho podem trobar a la novel·la. Això sí, sense escarafalls, des de la calma i la placidesa, amb un estil senzill i allunyat de pretensions pomposes. Una lectura especial que, qui ja heu llegit Batet, sabreu entendre molt bé.\nAquesta ressenya s'ha publicat també a L'illa dels llibres\nPublicat per Anna Maria Villalonga a dimarts, de maig 28, 2019\nEtiquetes de comentaris: Mònica Batet, novel·la, novel·la en català, ressenya


Reparació d'autocaravanes Rubí - TAC Caravaning Rubí SEO - Reparació de autocaravanes - TAC Caravaning\nReparació d'autocaravanes, caravanes i campers Rubí\nTaller multimarca expert en reparació d'autocaravanes Rubí\nTAC Caravaning som un taller multimarca familiar amb una llarga trajectòria en el sector del caravaning. Som servei tècnic oficial Webasto i gestionem garanties Webasto. També som servei oficial Viesa. Treballem amb una àmplia varietat de marques i estem molt ben equipats per la reparació d'autocaravanes i caravanes Rubí.\nTreballs de taller Rubí


Catalunya registra 1.663 casos i cinc morts en les últimes 24 hores\nPublicat 20/11/2021 15:35CET\nEls ingressats a les UCI superen els 100\nCatalunya ha registrat fins a aquest dissabte 1.022.932 casos confirmats acumulats de coronavirus des que va començar la pandèmia --941.025 amb una prova PCR o test d'antígens--, 1.663 més que en el recompte d'aquest divendres, informa la Conselleria de Salut de la Generalitat a través de la seva pàgina web.\nEn les últimes 24 hores s'han registrat cinc morts i el total de morts és de 24.079: són 15.382 en hospitals o centres sanitaris, 4.655 a residències, 1.258 a domicilis i 2.784 que no es poden classificar per falta d'informació.\nQuant als pacients ingressats ara mateix, la xifra se situa en 424, 19 més que en l'últim recompte.\nUn total de 101 pacients es troben ingressats en unitats de vigilància intensiva (UCI) de centres públics i privats, quatre més que en l'últim recompte: 60 necessiten ventilació invasiva (intubació), quatre oxigenació per membrana extracorpòria (ECMO) i 37, suport sense intubació.\nLa velocitat de reproducció de la malaltia (rt) puja a 1,50 i el percentatge de positivitat dels tests d'antígens i PCR se situa en 4,18%, mentre que la incidència acumulada en els últims 14 dies és de 128,18 per cada 100.000 habitants i la mitjana d'edat dels casos confirmats és de 38,05 anys.\nLa taxa de risc de rebrot ha pujat: divendres se situava en 172 i 24 hores després està en 187.\nCatalunya ha administrat la primera dosi de la vacuna contra el coronavirus a un total de 6.018.031 persones des que va començar la campanya de vacunació, de les quals 5.924.107 ja tenen la pauta completa: hi ha 7.652 nous immunitzats amb la primera dosi en les últimes 24 hores.\nEn percentatges, el 76,1% de la població catalana està vacunada amb almenys una dosi de la vacuna, mentre que un 74,7% ja té la pauta completa de la vacunació.


Equipo Nizkor - El sector catalanista explota i demana un sí del PSC.\nEl sector catalanista explota i demana un sí del PSC\nLa tensió interna al PSC pel debat sobre la sobirania va arribar ahir al seu punt màxim d'ebullició després de dies i dies coent-se al foc. Sis o set diputats del sector més catalanista van esclatar ahir i van llançar, com a globus sonda, l'amenaça de trencar la disciplina de vot per donar el sí a la declaració de sobirania pactada per CiU, ERC i ICV-EUiA. La direcció, segons fonts presents a la trobada, no ho va voler ni debatre. La reunió del grup parlamentari socialista va batre rècords de duració -i de retrets-, més de quatre hores tancats. Al final, com al principi. "Cal seguir negociant fins a l'últim minut. Tenim idees per poder desencallar la situació. No volem tirar la tovallola", va assegurar amb un optimisme inusitat el portaveu socialista, Maurici Lucena. La "idea", bàsicament, és retirar el concepte de "sobirania" de la declaració de sobirania i matisar el punt referit al respecte per la "legalitat" estatal vigent.\nCiU, ERC i ICV-EUiA creuen que el PSC ja "no té excuses" per no votar a favor de la declaració i van pressionar de valent durant el dia els socialistes, sobretot els d'Iniciativa. Fonts dels partits coneixedores de la negociació avisaven a última hora de la nit que "ningú no doni res per tancat". Però d'altres fonts opinaven que els moviments dels socialistes eren "mínims" per arribar a un pacte. El que és cert és que els mateixos crítics del PSC admetien ahir que estaven "molt lluny del sí" i, a hores d'ara, el màxim que es pot aconseguir és l'abstenció. El partit no fixarà definitivament la seva posició fins aquest matí, minuts abans de la votació al Parlament.\nDiversos diputats, amb cares llargues a la sortida, van admetre que hi havia hagut "tensió","discussió forta" i "un ambient dur" durant les quatre hores de reunió. El sector més catalanista, amb veus com Marina Geli o Joan Ignasi Elena, van plantejar obertament la llibertat de vot abans que haver de votar en contra de la històrica declaració de sobirania. Segons fonts dels crítics, si el partit decideix votar 'no', més d'un es plantejarà trencar la disciplina de vot. Geli ho va expressar amb claredat en una entrevista a Vilaweb: "Entre el no i la llibertat de vot, prefereixo la llibertat de vot. No parlo de trencar la disciplina de vot. Però em costa molt haver de pensar que votarem que no." Tanmateix, tal com va deixar clar Lucena, la direcció no permetrà en cap cas la llibertat de vot, ja que aquesta està acotada a uns condicionants extraordinaris.\nL'únic que és segur és que oficialistes i crítics votaran a favor de la proposta de declaració del PSC, basada en el dret a decidir i que defensa pactar amb el govern espanyol la convocatòria de la consulta. El text socialista defuig el mot sobirania i declara el poble català com "subjecte jurídic i polític", però mai sobirà. Tanmateix, Lucena estava disposat a negociar fins a última hora. "Espero que els partits abracin el principi de legalitat durant la nit", va concloure.\nDurant la setmana uns quants diputats ja havien anat expressant, amb més o menys contundència, que no es trobaven còmodes amb el rebuig total del PSC a la declaració de sobirania. Diputats com Geli i Elena, però també més moderats, com Àngel Ros o Rocío Martínez-Sampere. Al matí, al bar del Parlament, es van reunir per fer un cafè dirigents d'aquest bloc en les hores prèvies a la trobada del grup socialista. La importància de la reunió era tan evident que no hi va faltar ni tan sols un membre de la línia oficialista, que no és diputat, com el secretari d'Acció Política i alcalde de Cornellà, Antoni Balmón.\nGironins pel sí\nAhir, a les pàgines d'aquest diari, dirigents com Joaquim Nadal o la majoria del sector gironí del PSC -liderat per Pia Bosch- van manifestar el seu rebuig a la posició de la direcció i van demanar al partit un vot favorable. "Tal com està ara mateix la declaració, hauria de ser inexcusable que el PSC la votés", va arribar a afirmar Nadal. Segons ell, "ja s'ha fet el canvi que inicialment es demanava i no es tracta d'aigualir més els documents; el que cal ara és deixar clar si s'està o no pel dret a decidir". L'opció de desobeir la línia dictada per la direcció es plantejarà fins a l'últim minut.\n[Font: Por Segi Picazo, El Punt Avui, Barcelona, 23ene13]


FAUBEL, PALOP I NURIA ROCA = TRAIDORS.\nTema: FAUBEL, PALOP I NURIA ROCA = TRAIDORS.\n06/05/2008, 18:40 #1\nHèctor Faubel, Andreu Palop i Núria Roca protagonitzen la campanya Matricula en Futur d'Escola Valenciana\nEl Col·legi públic Cervantes de València ha estat el lloc triat per la Federació Escola Valenciana per a presentar, en una multitudinària roda de premsa, la campanya "Matricula en Futur, Matricula en Valencià" i que ha comptat amb la presència del pilot de motos Hèctor Faubel. L'esportista edetà és un dels protagonistes de la campanya per la matriculació en valencià d'enguany, junt al porter del Sevilla FC Andreu Palop i la presentadora Núria Roca.\nLa promoció de l’ensenyament en valencià és el punt central d’acció d’Escola Valenciana, per això l’entitat ha presentat hui dimarts 6 de maig al col·legi públic Cervantes de València la campanya “Matricula en futur, Matricula en valencià”, dirigida principalment als pares i mares que han de matricular els seus fills en educació Infantil i Primària.\nLa campanya coincideix amb l’obertura del període de matriculació del 7 al 15 de maig i compta de nou amb el suport comunicatiu de la presentadora valenciana Núria Roca i se sumen dos valencians més de renom. Un és porter de futbol Andreu Palop i l’altre, el pilot de motos Hèctor Faubel. Escola Valenciana ha qualificat com “molt important” comptar amb el recolzament a la campanya de Núria Roca, Hèctor Faubel i Andreu Palop , ja que són valencianoparlants i són un referent important i reconegut a la societat valenciana. Faubel i Núria Roca han estudiat en valencià, mentre que Palop es mostra convençut que l’ensenyament en valencià és un ensenyament de “qualitat” per als seus fills.\nEscola Valenciana ha explicat que tant l’IVAQE (Institut Valencià d’Avaluació i Qualitat Educativa), la comunitat educativa, les universitats i altres entitats coincideixen en afirmar que els programes d’educació bilingüe òptims són els d’Ensenyament en Valencià i els d’Immersió lingüística.\nLa campanya destaca de forma resumida i senzilla cincs punts bàsics de l’ensenyament en valencià: Educació de Qualitat, Millor atenció a l’alumne, Major comprensió d’altres idiomes, Compromís amb la Cultura i Més Possibilitats de Futur. Escola Valenciana ha editat aquesta informació en 5 llengües: valencià, castellà, anglés, romanés i àrab. En aquest sentit, l’entitat ha destacat que la campanya va també especialment adreçada a les famílies nouvingudes, ja que en els darrers cinc anys han arribat 600.000 persones nouvingudes, i prop del 12% dels alumnes escolaritzats són immigrants. Escola Valenciana ha insistit que “les línies en valencià són les úniques que garanteixen una correcta integració en la nostra cultura”\nEn la presentació, el president d’Escola Valenciana ha explicat que “totes les teories i institucions senyalen l’ensenyament en valencià com el que capacita millor lingüísticament els alumnes”. Gómez, que ha recordat la importància de desenvolupar al 100% la Llei d’Ús i Ensenyament en Valencià en el seu 25 aniversari, ha recorregut al teòric Cummins per exposar les avantatges de l’ensenyament en valencià, i ha ressaltat que l’ensenyament en valencià é l’únic que assegura el domini efectiu de les dues llengües oficials. Estudis de la Conselleria. Vacunació. Als programes d’ensenyament en valencià també s’estudia castellà. Que una bona educació bilingüe facilita l’adquisició d’altres idiomes (anglés,...). Com el domini de les dues llengües facilita la preparació i la incorporació al món laboral. Que estudiar en valencià suposa l’acollida i la integració dels nouvinguts a la nostra cultura i a la nostra idiosincràsia com a poble. I com el bilingüisme porta una major comprensió del fet de la diferència, es fa més tolerants i respectuosos amb els altres.\nDiego Gómez ha destacat “la intensitat” del treball d’Escola Valenciana que en aquest moment, durant el mes de maig, està paral·lelament duent a terme diverses campanyes: la campanya Matricula en Futur; les Trobades que ja han reunit 100.000 persones i dissabte arriben a Albal; La Gira que després del concert de divendres a Cocentaina ha superat el 8000 assistents; els viatges escolars d’Acosta’t al Territori; el Voluntariat pel Valencià i el premi literari Sambori. “El Valencià no és el conflicte, és la solució, i per això l’Escola Valenciana invertirà cada cèntim del seu capital en iniciatives directes de difusió social i educativa de la nostra llengua”, ha afegit el president d’Escola Valenciana.\nA l’acte també ha participat Dariana Grozza. Es tracta d’una mare romanesa que viu a Catarroja des de fa quatre anys. Quan va arribar es va adonar que “és lògic aprendre la llengua d’on vas a viure i per aquest motiu vaig matricular els meus fills en valencià. Ara parlen perfectament valencià, castellà i romanés, i per això no els costa gens aprendre una altra llengua, l’anglés. Pense que no matricular en valencià als nostres fills és donar-los menys opcions per al seu futur i limitar la seua integració”.\nLa presidenta de Fapa-València, Gemma Piqué, també ha estat present donant suport a la campanya. L’associació de pares i mares contribuirà a la difusió de Matricula en Futur, Matricula en Valencià. “Volem la millor educació per als nostres fills, i sense cap dubte l’ensenyament en valencià és la millor opció”, ha afegit Piqué.\nEl subcampió mundial de 125 cc Hèctor Faubel ha estat també present a la roda de premsa i ha afegit que “hem de mantindre vius els nostres arrels i la nostra llengua i per això recolze la campanya”. Les motos l’obliguen a viatjar per tot el món i, siga on siga, Hèctor Faubel no té problemes per a entendre’s amb la gent. Es comunica en italià i anglés, per suposat domina el castellà i l’idioma de treball del seu box és el valencià. “Estiga on estiga, siga el Japó o qualsevol país del món, la gent del box parla en valencià”, assegura el pilot i comenta, “l’ensenyament en valencià m’ha facilitat aprendre altres idiomes ”.\nEn declaracions a Escola Valenciana, Núria Roca, qui no ha pogut assistir a l’acte, ha declarat que “es necessita ajuda i espenta per a fer coses en valencià. Aleshores, si puc col·laborar d’alguna forma ho faig. A més, sóc una persona que sempre he parlat en valencià, que he intentat impulsar la llengua des de la llibertat més absoluta i la campanya em va paréixer una idea extraordinària”. El mateix ocorre amb Andreu Palop, un dels porters més en forma de la Lliga, i que té clar que “l’ensenyament en valencià és sinònim de qualitat”.\nLa importància de la campanya “Matricula en futur, matricula en valencià”\nEscola Valenciana té constància que existeix més demanda de matriculació en valencià per part dels pares i mares, que l’oferta de centres d’ensenyament en valencià per part de la Conselleria d’Educació. Només 774 centres d’Infantil i Primària imparteixen ensenyament en valencià d’un total de 1726 centres tant privats com públics. El balanç és que el curs 2007-2008 sols el 24,9% dels alumnes d’Infantil, Primària i Secundària tenen l’oportunitat d’estudiar en valencià.\nSegons Diego Gómez, president d’Escola Valenciana, “una de les claus per a potenciar l’ensenyament en valencià és promoure activament des de l’Administració valenciana la creació de més línies d’ensenyament en valencià i les dades són baixes si es té en compte que a novembre la Llei d’Ús i Ensenyament en valencià acomplirà 25 anys i que respecte al curs passat només ha augmentat en un punt el nombre de matriculats en línies en valencià”.\nLa campanya de l’any passat va tindre una important repercussió mediàtica i ciutadana. Només en una setmana Escola Valenciana va rebre vora 400 telefonades de pares i mares que volien matricular els seus fills en valencià i trobaven entrebancs. “Hi ha un interés per part de la ciutadania per temes com el de la nostra campanya i Escola Valenciana el que fa és facilitar informació que és bàsica”, explica Diego Gómez.\n“He matriculat el meu fill en valencià i ara em diuen que no pot ser”, aquesta frase és habitual entre molts pares i mares que matriculen en valencià els fills a Infantil. Per això, l’entitat cívica per la llengua, com a suport de la campanya de matriculació, posa a disposició dels pares i mares que ho sol·liciten assessorament jurídic tan sols telefonant al 96 347 27 83 o entrant a la web www.fev.org\nEscola Valenciana ha agraït la implicació de Núria, Hèctor i Andreu Palop, i també la dels mitjans de comunicació valencians que s’han involucrat en el projecte, sense l’ajuda dels quals la campanya haguera estat impossible.\nESCOLA VALENCIANA = CATALANISTES.\nHECTOR FAUBEL = TRAIDOR.\nNURIA ROCA = TRAIDORA.\nANDREU PALOP = TRAIDOR.\n06/05/2008, 18:47 #2\nesta clar,per lo menos en lo que pertoca a Nuria Roca que esta molt a gust en el canal Cuatro de TV del Grupo Prisa.\n06/05/2008, 19:07 #3\nMES QUE TRAIDORS SON UNS VENUTS COM TOTS ELS POLITICS\n06/05/2008, 19:41 #4\nSi, yo crec que s'unix el desconeiximent i meninfotisme, més una bonica suma de zeros. Precisament Faubel i Palop és dels pocs als que els he vist en la senyera en la mà (recordeu a palop quan guanyà la uefa en el sevilla). Pero en el tema de la llengua, no crec que estiguen molt enterats de la película. Recordeu que el pp es ven com a "valencianiste".\n06/05/2008, 19:59 #5\nSi, yo crec que s'unix el desconeiximent i meninfotisme, més una bonica suma de zeros.\nEso es mas bien lo que sucede en estos casos.\n06/05/2008, 20:05 #6\nCrec que has donat en el clau mussol ok\n06/05/2008, 20:23 #7\nApolle lo que diu mussol, perque Palop i Faubel han alsat la senyera, i este tema segurament el descoixen per complet.\nnuria es catalanista asaco,y lo de faubel y palop puede ser que allan ido engañados,faubel siempre con la señera incluso pintada en la moto,palop tambien con la señera\n06/05/2008, 20:31 #9\npuix per ad aixo mateixe n´hi ahura que contactar en ells de alguna forma i explicarles la situacio i lo que realment van a fer recolzant esa iniciativa\n06/05/2008, 21:23 #10\nYo pense que no saben a on se estan clavant.........si no, perque faubel i palop pasejen la Real Senyera de lo Regne de Valencia per tot lo mon com han fet mes de una vegada??\n06/05/2008, 22:13 #11\nYo crec que els unics que no saben de que va la cosa son Palop i Faubel..... En canvi a la senyoreta Roca..... a ixa si que puc dir que es mes catalanista que el Carotet......\n06/05/2008, 22:50 #12\n07/05/2008, 00:27 #13\nSi que ho sabien. Recordeu que se va obrir un post al respecte. I molta gent les enviaren correus, informanles. A Palop al Sevilla i a Faubel a la seua web. Recorde que en la web de Faubel mos digueren, mes o manco, que ho faria perque li donaba la gana. Puix be, yo me alegre de cadascu dels fracasos de esta gent. Ara ya esta confirmat i no val alegar desconeixement. Esta gentola colabora en el catalanisme.\n07/05/2008, 01:38 #14\nyo crec q per lo manco palop o haurà fet per diners perque ell parla en valencià (lo que yo e escoltat), yo crec que mes q traidors (faubel i palop, lo de nuria roca esta clarisim q es una renegada) ho han fet per diners\nPuix si es per diners, mes traidors i venuts encara.