Diego López Breijo - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n22 agost 1974 (46 anys)\n1994–1996 River Plate M. 37 (2)\n1996–1998 Racing de Santander 62 (3)\n1991–1991 Uruguai U17 3 (1)\n1992–1993 Uruguai U20 4 (0)\n1994–2005 Uruguai 32 (1)\n2018–2019 CA Peñarol\n2020– Brescia Calcio\nDiego López (Montevideo, 22 d'agost de 1974) és un futbolista uruguaià amb nacionalitat espanyola, que ocupa la posició de defensa.\nEs va formar al River Plate Montevídeo, on va militar al primer equip entre 1994 i 1996. Eixe any dona el salt a Europa quan s'incorpora al Racing de Santander, de la lliga espanyola. Milita dos anys en el conjunt càntabre, sent titular.\nEl 1998 fitxa pel Cagliari Calcio. Diego López s'ha convertit en un dels símbols de l'equip sard a l'haver militat més de deu anys i 200 partits. Ha ostentat la capitania del conjunt.\nDiego López ha disputat fins a 32 partits amb la selecció de futbol de l'Uruguai, i hi ha marcat un gol. Ha format part del combinat del seu país que es va imposar a la Copa Amèrica de futbol 1995. També va participar en l'edició de 1999, en la qual el seu equip va perdre la final davant el Brasil.\nISNI: 0000 0000 7813 2637\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Diego_López_Breijo&oldid=27646207»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 27 juny 2021 a les 09:54.


Actualitzacio-Les-demandes-del-Consell-de-lAlumnat-davant-la-crisi-de-la-Covid-19 - Universitat de Barcelona\n[Actualització] Les demandes del Consell de l'Alumnat davant la crisi de la Covid-19\n> La Comissió Permanent del Consell de l'Alumnat s'ha tornat a reunir el 2 d'abril per afrontar la crisi de la Covid-19 i la seva afectació als estudiants\nTal com es va fer a la passada reunió del 17 de març, la Comissió Permanent ha elaborat una sèrie de demandes per tal d'afrontar la crisi de la Covid-19 des de la perspectiva dels estudiants de la Universitat de Barcelona. Aquestes deu demandes s'afegeixen a les ja presentades anteriorment i tenen com a objectiu millorar-les i complementar-les per tal de respondre a l'evolució actual dels fets.\n1. Cap estudiant pot quedar enrere per la situació actual. En aquest sentit, cal recordar al professorat que l’adaptabilitat de l’avaluació a les circumstàncies de cada estudiant, essent flexible especialment pel que fa a entregues i activitats d’avaluació. En moments tan difícils, cal més empatia i generositat que mai.\n2. Demanem no allargar en cap cas el curs acadèmic, perquè suposa un perjudici pels estudiants que aprofiten l’estiu per a treballar o que tornen a casa i no disposen d’habitatge a Barcelona. Aquesta ha de ser l'última opció i només en casos que sigui indispensable dur a terme alguna part del curs acadèmic a l’estiu, com ara serien pràctiques impossibles de realitzar abans. Si això succeeix, les administracions públiques hauran d’oferir alternatives econòmiques pel fet de no poder treballar, com seria la creació de beques salari per a aquests estudiants.\n3. Hem d’acabar amb l’escletxa digital i assegurar que tots els estudiants tenen els recursos necessaris per a seguir el curs: les administracions públiques han de facilitar els mitjans i recursos suficients als estudiants per seguir el curs virtualment, tant pel que fa a programari i equips informàtics, com a la connexió a Internet decent.\n4. El professorat, més enllà de penjar material i estar a disposició dels estudiants, ha de fer classe a través de les eines virtuals de les quals disposa la Universitat, en la mesura del possible. D’aquesta forma, compensarem d’alguna manera les hores lectives que s’haurien d’estar realitzant presencialment i que no poden ser substituïdes totalment per hores de treball autònom, sense cap més suport que alguns materials penjats al Campus Virtual o un fòrum de participació. En tot cas, l’assistència a classe no ha de ser anotada, ni pot perjudicar en cap cas als estudiants que no puguin ser-hi.\n5. Les classes haurien de ser gravades i penjades al Campus Virtual per tal de facilitar l’estudi a tots els estudiants, independentment de si treballen, han de fer tasques de cures o altres supòsits i no poden connectar-se en el moment de la classe. La situació ha canviat de modalitat presencial a modalitat virtual i, per tant, és més necessari que mai adaptar-nos-hi i tenir empatia cap a les diverses situacions. L’aplicació Blackboard Collaborate, integrada recentment al Campus Virtual, permet penjar les classes un cop acabades.\n6. Facilitar l’anul·lació de la matrícula i el retorn de l’import a aquells estudiants que considerin que no poden seguir el curs o que els seus coneixements se’n podran veure afectats considerablement. Demanem que aquest retorn sigui realitzat al més aviat possible, perquè és molt possible que l’hagin de necessitar per fer front a la crisi. En tot cas, cal reforçar les beques i ajuts de forma immediata per impedir que cap estudiant hagi de deixar la Universitat per motius socioeconòmics.\n7. Demanem que es contempli no cobrar el recàrrec per segones matrícules al Decret de Preus públics universitari, és a dir, al decret d’establiment del preu de les matrícules universitàries. Hi haurà estudiants que hagin de repetir assignatures a causa de l’actual situació i s’ha de fer un esforç per tal que es vegin al mínim d’afectats acadèmicament i econòmica possible.\n8. Reforçar la figura dels caps d’estudis i dels tutors perquè els estudiants que tinguin problemàtiques generals s’hi puguin adreçar per intentar trobar la millor solució possible per a cada cas. Reconeixem i agraïm la seva tasca en aquests moments difícils i, per això, demanem que aquestes àrees disposin del màxim de recursos possibles.\n9. Reiterem l’exigència al conjunt de Facultats per tal que esclareixin la situació respecte de les assignatures pràctiques i la realització de TFG i TFM. Estem rebent moltes queixes i preocupacions en aquest sentit i cal que la resposta sigui immediata, perquè el neguit entre els estudiants és molt gran.\n10. Demanem que els diners proporcionals destinats a tasques de manteniment i funcionament dels edificis durant el tancament de la universitat es dediquin a l’ampliació de la dotació econòmica de BkUB per a situacions desprevingudes, per tal d’ajudar aquells estudiants que més ho necessiten.\n> Les demandes aprovades per l'òrgan de forma extraordinària estan en permanent actualització en funció de com es desenvolupin els esdeveniments.\n> Els representants d'estudiants posen la bústia de correu estudiants-coronavirus@ub.edu a disposició per qualsevol consulta, queixa o suggeriment.\n[Darrera actualització: 03/04/2020 13:11 h]


El passat dia 21 de març 60 alumnes de l’Escola del Treball, de les especialitats de Automatismes i Robòtica Industrial, Comerç Internacional, Logística i Transport, Gestió Comercial i Màrqueting, Fusteria i Moble i Fabricació Industrial de Fusteria i Moble, van visitar l’empresa de Cervera MOBEL LINIA SL, l’activitat de la qual, es centra en el disseny i producció de mobiliari d’oficina.\nL’alumnat i el professorat acompanyant van poder visitar la major part de les seves instal·lacions. El centre de treball MOBEL I, amb una superfície de 45.000 m destinat a la fabricació de mobiliari i cadires.\nEl centre de treball MOBEL II, amb 13.000 m2 de superfície, dedicat a la fabricació de components i mobiliari metàl·lic. El magatzem automàtic autoportant, de 41 metres d’alçada i amb capacitat per gestionar 33.000 europalets, que permet la traçabilitat absoluta de tots els productes emmagatzemats.


Ja puc dir missa...: ¿OYE USTED CORRECTAMENTE?\nConfessat per Sagristana a 1:04\nAnònim 29 de març de 2009 a les 14:25\ntotalment d'acord amb el seu test, a més m'ha fet riure. Permeti'm un íncís... respecte als biciclistes guais de la diagonal hi estic d'acord, perkè hi ha molt d'imbècil k ni una bici sap portar... però com a ferm defensor dels ki ens movem amb akest transport, també li vull recordar k no s'oblidi dels altres subnormals, els peatons k van pel carril bici i quan els estem a punt de passar per damunt no fan cap gest per apartar-se i la seva mirada desafiant encara ho complica més tot. Convivència entre peatons idiotes i ciclistes patètics pot arribar a ser complicada.\nPare Bukkàkez 29 de març de 2009 a les 17:13\nLo feliç que seria jo sent sord. I cec. I mort.\nLa gent xerra MASSA de coses que no importen als demés. I remarco "massa", per que el problema no és xerrar de coses que no importen, sino fer-ho en excés.\nLo fotut és que t'obliguen, com aquell qui diu, a escoltar-los.\nI a veure quan la gent accepta i enten que TOTHOM "RAJA" DE TOTHOM i no per això han d'emprenyar-se i liar-la. És algo intrínsec en l'ésser humà. Hi ha gent que viu a un món de color de rosa forçat i després és topa amb la crua realitat. Doncs espero que els reventi la boca, la crua realitat.\nAnònim 29 de març de 2009 a les 21:12\nM'he rigut amb el post. Els iaios i iaies com jo tenim la famosa tàctica de fer-nos passar per sords per escoltar només el que ens interessa escoltar.\nAnònim 30 de març de 2009 a les 15:19\nI tot això per dir-nos que ha anat a la farmàcia a comprar condons?\nMarkutis 30 de març de 2009 a les 21:51\nMillor ser sord que subnormal. Una vegada vaig veure un telèfon molt estrany que en comptes de sonar feia moltes llumetes i vaig pensar: ai, mira! Que ben pensat: un telèfon per sords. El pitjor és que ho vaig dir en veu alta,.\nModgi 31 de març de 2009 a les 0:07\nTreballar com a venedor d'audífons ha de ser el més estressant de la terra. Tot el dia aguantant com desconeguts et criden a la puta cara i et fan repetir les coses 30 cops.\nSagristana 31 de març de 2009 a les 2:21\nTé raó, peatons subnormals no en falten tampoc. Reconec que a vegades envaeixo el carril bici i encara em faig l'ofesa. Però collons! Cada dia que baixo a Diagonal pateixo per la meva integritat física! (Potser exagero.. però ja ve a ser això ja...). Si algun dia veu una pobre Sagristana capficada en les seves oracions i cometent alguna infracció al seu carril, emporti-se-la per davant sense miraments.\nEl dia que no hi hagi ningú que s'enfadi perquè rajen d'ell la nostra tasca en aquest món no tindrà sentit. Aleshores sí, serem més feliços morts.\nN'aprenc tant de vostè! Cada dia la idolatro més, li dic de veritat. Ara aplicaré la tàctica de fer-me la sorda també. Bé... una mica segons el test ja ho sóc, però encara me'n faré més.\nBenvingut Lo Gené:\nUna dona amb una moral cristiana com la meva no n'utilitza de condons, o a pèl (com l'admirat Valero) o res. Si tenint menys de 30 anys tinc ja 10 fills és el meu problema. Amb la recaptació de la parròquia ja els vaig mig alimentant com puc. I sí no que es mengin els uns als altres tal com jo em vaig menjar alguns dels seus germans. Que sóc un membre de l'església catòlica! Condons mai, però no farem fàstics al canibalisme ara, quan cada diumenge ens mengem i bevem la sang de Crist.\nA més, què li fa pensar que vaig comprar condons? Perquè l'únic que dic que vaig pagar són "tripis" i això a casa meva vol dir pastilletes d'aquestes que venen a les discoteques per veure més llumetes de les que ja hi ha.\nEfectivament, sempre hi haurà algú/alguna cosa pitjor. I pensi, que potser el que va fer aquest invent va tenir el mateix pensament que vostè i fins que no ho va provar amb sords no es va adonar que "això no serveix per res!!".\nBenvolgut Modgi: Ara m'ha fet recordar un cop que em van fer una audiometria. El paio es va emprenyar moltíssim perquè deia que li prenia el pèl. "Nena que te'n fots de mi???" deia... No era això... era que la dreta i l'esquerra les confonc i no sabia mai quina mà havia d'aixecar. Sort que va ser en un hospital gran i em van derivar a psiquiatria. I d'allà a aquí.\nDr. Muerte 31 de març de 2009 a les 23:30\nSordesa... quina benedicció divina... la de gent que ha vingut a la consulta per dir-me que no hi sent bé i les meves paraules tranquilizadores de "no pateixi, estiri's aquí i giri el cap cap un costat" han estat les últimes que han sentit. Bé, el black&decker el van sentir un segon només... després res.. silenci i vermellor pertot arreu...\nVingui a mirar-s'ho si vol! li faré preu d'amic !!


Illa proposa que Iceta presideixi el PSC i que Marín sigui vicepresidenta\nPublicat 15/12/2021 10:20CET\n@SOCIALISTES_CAT - Archivo\nHo proposarà als delegats del PSC en el congrés extraordinari d'aquest cap de setmana\nEl primer secretari electe del PSC, Salvador Illa, ha anunciat aquest dimecres que proposarà en el congrés extraordinari d'aquest cap de setmana que el fins ara primer secretari i actual ministre de Cultura i Esport, Miquel Iceta, passi a ser president del partit.\nTambé proposarà als delegats del PSC que la presidenta de la Diputació de Barcelona i alcaldessa de l'Hospitalet de Llobregat, Núria Marín, sigui vicepresidenta del PSC, ha avançat en un podcast dels socialistes catalans.\nIlla ha defensat que tots dos poden formar un "tàndem i un òrgan molt rellevant" de la comissió executiva en l'esfera de la presidència, i ha confiat que els delegats donin suport a aquesta proposta en el congrés extraordinari.\nTambé ha subratllat que Iceta "sempre ha estat un referent" dins el PSC i n'ha destacat la professionalitat política, agilitat en la dialèctica i l'actitud positiva, que crea optimisme, segons Illa, que ha definit el ministre com un polític en majúscules.\nEls socialistes celebraran aquest cap de setmana el seu congrés extraordinari per ratificar Illa com a primer secretari --va ser proclamat a l'octubre perquè no hi havia més candidats-- i per elegir la nova comissió executiva.\nQuan li han preguntat com sortirà el PSC d'aquest congrés --que tancaran Illa i el president del Govern central, Pedro Sánchez--, el primer secretari electe ha assegurat que ho farà "enfortit, il·lusionat i preparat per governar Catalunya com més aviat millor".


Jordi Morales s'imposa a Cardedeu\nLes instal·lacions del CTT Cardedeu van acollir dissabte 1 de febrer la tercera jornada de la Lliga Catalana de tennis taula adaptat d'aquesta temporada.\nUn total de 13 esportistes van participar en aquesta jornada. En la categoria A, l'internacional català Jordi Morales va mostrar un gran estat de forma superant a tots els seus rivals sense cedir un sol joc. A la final, el seu rival va ser el jugador local Joaquim Azcón, guanyador de la temporada passada i actual número 1 del rànquing català adaptat. Morales va imposar-se amb claredat per 3 a 0 evitant d'aquesta manera la tercera victòria consecutiva d'Azcón.\nLa lluita pel tercer i quart lloc va mostrar la gran igualtat existent entre els esportistes paralímpics catalans, i Francis Martín va superar Bilal el Baqqali per un ajustat 3-1, en un partit que va atraure l'atenció de tots els assistents.\nEn la categoria B, el debutant Xavi Garcia, esportista que entrena al CEM Reina Elisenda, va sorprendre als favorits Jose Luis Nieto i Josep Palmarola i es va endur la victòria final..\nUna nova gran jornada esportiva amb un ambient competitiu i amistós.


Ana Fernández al podcast Parlem amb Síntesi - Síntesi\nAna Fernández al podcast Parlem amb Síntesi\nper Dolors Gordils | 23/02/2022 | Comunicació, General, Podcasts | 0 comentaris\nAna Fernández és directora de Comunicació de Vueling des de l’any 2016, tot i que abans d’assumir aquest càrrec ja havia tingut una primera etapa a la companyia. Per als periodistes especialitzats en infraestructures, i més concretament en el sector aeri, l’Ana Fernández és un referent perquè una de les seves prioritats ha estat el contacte permanent amb l’exterior; encara que la seva feina també tingui moltes derivades internes.\nAbans havia estat directora de Comunicació Corporativa a la consultora Kreab, i com a consultora va col·laborar amb marques com Pepe Jeans i Elena Miró i amb l’organització del festival Sónar de Barcelona.\nEscolta aquí el capítol sencer amb Ana Fernández:\nhttps://www.ivoox.com/_md_75074069_wp_1.mp3 Ir a descargar\nLa paraula crisi està associada al transport aeri?\nEl sector aeri és un sector que està preparat per afrontar crisis; fins i tot tenim simulacres regulats per estar preparats. Allò que la gent del carrer pot entendre com a crisi per a nosaltres és un element més reputacional que cal gestionar, i cal explicar-se. La paraula crisi, per a nosaltres, està vinculada a altres moments molt més importants i per als quals estem preparats.\nEl màrqueting és el gran aliat a l’hora de comunicar?\nVa haver-hi un moment en què els departaments de màrqueting eren els departaments estrella a les empreses; però hem passat a un moment en què el màrqueting i la comunicació han de col·laborar perquè les audiències han canviat i busquen més històries, no només eslògans.\nCom es reforça el posicionament de marca?\nEn el nostre departament treballem tot allò relacionat amb els mitjans de comunicació tradicionals i estem a càrrec de les xarxes socials. El que cal fer és entendre què volem comunicar, a quina audiència et dirigeixes i quins són els millors canals. En funció del que volem transmetre, així actuem.\nDes del punt de vista de Valors de companyia, quins intenten traslladar?\nCredibilitat i transparència, proximitat. I en un segon grau, simpatia; elements més aspiracionals. Però sobretot des del punt de vista de comunicació, els dos primers.\nDiuen que costa molt construir la reputació i que, en canvi, és molt fàcil perdre-la …\nCal ser conscients de com reacciones quan estàs davant d’una situació complexa; què expliques. Cal ser honestos. Jo sempre faig servir aquesta paraula, honestedat; perquè no és factible compartir algunes coses per la condició d’empresa cotitzada, però la gent sí que entén que el que expliquis sigui de manera honesta.\nAbans esmentaves les xarxes socials … Quin paper juguen les xarxes socials a la companyia?\nTotal. Jo sempre dic al meu equip que tot és comunicació, la diferència és el canal. Dins de les xarxes socials no comuniquem igual en cadascuna d’elles. Les xarxes són un canal exactament igual com ho és un mitjà; una ràdio, un diari o una televisió.\nEl coneixement de el sector és imprescindible per als periodistes?\nEn el nostre cas, sí. Perquè sembla que com que tots viatgem coneixem molt bé quina és la cadena que hi ha al darrere de tot el producte; però hi ha moltes parts poc conegudes, com la gestió de l’espai aeri … Crec que és aconsellable conèixer tots els secrets que té un sector com el nostre.\nLes fake news són molt presents?\nJo diria que no ens hem trobat amb aquest efecte. No som tan importants, si em permets dir-ho així. El que sí que és cert és que la credibilitat és un valor que els mitjans posen per sobre d’altres. És la manera que els mitjans poden discernir sobre la credibilitat o el poder d’amplificar; perquè fan la seva funció i és donar aquest valor de credibilitat.\nLes Relacions Públiques són una eina vàlida per a la construcció de la marca?\nCrec que som part d’un gran engranatge, i com més bé el coneguis més gran criteri tindràs per buscar elements de cooperació. Conèixer-nos sempre és un valor positiu …\nEl patrocini és eficaç en aquest sentit?\nEl patrocini és més associar-te a uns valors que comporten certs esdeveniments que funcionen i que tenen uns valors associats i que vols adquirir per a la teva marca.\nCom serà la comunicació del 2030?\nEn la forma no canviarà molt. Segurament els canals seran totalment diferents.\nEt prego que em responguis d’acord amb el títol d’aquest Podcast, amb Síntesi …\nDiari de paper o digital?\nTots dos. I últimament només el mòbil.\nLa ràdio m’agrada molt perquè és un moment relaxant. En televisió, documentals i sèries.\nSí. Qualsevol canal nou és benvingut\nNotes en paper i llapis o tauleta?\nCom he dit, soc 0.0, així que prenc notes amb paper i llapis perquè, a més, quan escrius, el fet d’escriure t’ajuda a pensar.\nTreballar amb qualitat.\nTe’n diré dos – jo sempre fora de normalitat! -: “El fin del poder”, de Moisès Naím, i un llibre d’Eduard Punset que es titula “Excuses per no pensar”.\nNo tinc gaire temps per seguir blogs de comunicació, però en segueixo un sobre màrqueting en el sector aeri.\nNom d’una persona del món de la comunicació que sigui referència per a tu?\nCarles Francino. Em sembla íntegre, i això és molt important.


Dimarts 5 d'octubre del 2004\nQuè està passant a Can Barça... Ara que van bé els resultats, no va bé la burocràcia.\nTendència. Just els dies en què s’estrena un documental sobre menjar ràpid, parlem d’una altre tendència nordamericana. Un nou costum alimentari que es comença a detectar. Es diu FREEGANS i són els vegetarians anticonsumistes.\nSón gent que sense tenir problemes econòmics opten per remenar les deixalles de supermercats i restaurants a la recerca de restes alimentàries.\nEls seguidors del moviment 'freegan' (de 'free', o gratuït, i vegà, o persona que no menja carn ni productes animals per raons de salut o ètiques), es neguen a comprar menjar per boicotejar el sistema capitalista i perquè consideren que en tenen prou amb les coses que es llencen a les grans ciutats.\nAquests recicladors de menjar urbans també es mouen per reduir l'impacte ambiental de les deixalles generades diàriament per la societat. Un dels membres d'aquest nou moviment, de nom Luna Tic, ha anat més enllà i ha adaptat el seu cotxe perquè funcioni amb l'oli de cuina usat dels restaurants.\nSalut. L'addicció a la cafeïna exixteix. Una sola taça de cafè al dia és capaç de produir addicció a la cafeïna i quan deixem de prendre-la podem tenir símptomes derivats de l'abstinència, segons la revisió d'una seixantena d'estudis. La revista Psychopharmacology publica un interessant article d'investigadors nordamericans que diuen:\nEl cafè és l'estimulant més consumit al món perquè és barat i fàcilment accessible.\nLes últimes investigacions demostren que quan algú no pren la dosi habitual de cafeïna pot desenvolupar una varietat de símptomes que inclouen mals de cap, fatiga i cansament i dificultat per concentrar-se. En alguns casos es poden arribar a tenir símptomes com els de la grip, nàusees i dolors musculars.\nCiència. Nobel de medicina per dos científics nordamericans. Richard Axel i Linda Buck els han guardonat els seus estudis genètics sobre l’olfacte. Han sabut explicar com funciona aquest sentit humà i han determinat que podem olorar fins a 10.000 substàncies diferents. Abans dels estudis dels dos científics, el sentit de l’olfacte era tot un misteri. Ells han descobert una gran família de gens, un miler concretament, que donen origen a tipus de recectors d’olfacte, una mena de sensors. Només és el 3 % de tots els que tenim però per alguna cosa es comença.\nPel Nobel s’emporten més d’un milió d’euros\nInternet.Als Estats Units cada vegada hi ha més pagines webs que funcionen a l’estil del telèfon de l’esperança. Són webs per desfugar-se i és una tendència que va a més.La xarxa t’escolta i t’aixeca l’ànim, diuen.\nEn tenim uns quants exemples:\n- www.tired.com :Pots enviar un correu des d’allà al LIMBO i treure-t la pressió que t’agovia. Els responsables de la web asseguren que mantenen la privacitat i pots tornar a llegir el missatge enviat.\n- www.grouphug.us: Pots intercanviar confessions amb altres usuaris. Són grups d’ajuda virtual.\n- www.psicologia-online.com: Uns valencians han creat aquesta web amb consells, test, questionaris, articles, xats i tècniques d’auto-ajuda.\n- www.notproud.com. Per confessar-te a través d’internet.\n- www.elexito.com: Portal de continguts optimistes per apujar els ànims.\nMòbils. Els pròxims dies es posa a la venda un Nokia pels més joves ple de llums i colors. Es tracta del NOKIA 3220 que introdueix un sistema de comunicació a través del qual es poden escriure missatges i projectar-los amb llum en ambients foscos com discoteques o concerts. És un telèfon mòbil amb càmera. Té la carcassa transparent i s'il·lumina amb consonància a la sintonia que li posis quan reps trucades. Inclou jocs com Survivor o un joc que permet moure els personatges inclinant el telèfon.\nMúsica. Àlbums qeu surten a la venda aquesta setmana\nDURAN DURAN – Astronaut - SONY\nNANCY SINATRA - Nancy Sinatra ( inclou col·laboracions amb The Edge i Bono)\nPEDRO GUERRA – Bolsillos - ARIOLA\nR.E.M.\t- Around the sun - WARNER\nVARIOS - Arde la calle - ARIOLA - Homenatge a Radio Futura\nHa mort l’actriu assessinada a Psicosis. Ara ha mort de veritat als 77 anys a la seva residència de Beverly Hills. En el moment de morir l’acompanyaven el seu marit, Robert Brand, i les seves dues filles Kelly i Jamie Lee Curtis. Tenia una llarga trajectòria cinematográfica però se la recorda i se la continuarà recordant per la seva mort a la dutxa a la pel·lícula Psicosis d’Alfred Hitchkok.\nLi han concedit el premi Arlequí. És un premi que concedeix l'Associació de Teatre Amateur de Catalunya. També han guardonat el grup Dagoll Dagom.\nL'excèntric cantant ha sorprès a l'explicar com es vcl casar. El seu somni és fer una boda catòlica tradicional i s'ha manifestat un fiel creient de la monogamia.\nEn declaracions al diari britànic The Mirror també ha dit que si vols fer alguna cosa com casar-te ho has de fer de forma tradicional i ben vestit. . Ha avançat que té un amic amb un castell a Alemanya i es podria casar allà.\nEls noms dels nadons. Aquests són, segons la llista de Caprabo ( www.caprabo.es) els que es posen actualment a Catalunya i les illes.\nNens:1.Marc 2.Álex 3.Pau 4.Pol 5.Adrià 6.David 7.Joan 8.Arnau 9.Daniel 10.Sergi\nNenes:1.Anna 2.María 3.Carla 4.Paula 5.Laia 6.Júlia 7.Laura 8.Alba 9.Marta 10.Lucía\nA LES ILLES BALEARS,\nNens:1.Joan 2.Marc 3.Miquel 4.Toni 5.Adrián 6.Alejandro 7.Pau 8.Sergi 9.Javier 10.David\nNenes:1.María 2.Paula 3.Lucía 4.Marta 5.Aina 6.Alba 7.Laura 8.Marina 9.Sara 10.Carla\nMentrestant a França s’ha detectat que cada vegada hi ha més LOLES. És el nom de moda.\nEl diminutiu de DOLORS ha entrat en força en del llistat de noms més populars.\nHo diu el llibre La popularitat dels noms el 2005 que surt a la venda aquest dimecres. Els més posats a França són actualment i segons el llibre :\nLEA en nenes i LUCAS en nens, una preferencia que es manté des del 1997\nLa tendència és posar noms de nen acabats en O.\nNoms de nenes acabat en A. Lola, Léa, Eva, Lisa, Sarah, Emma, Clara y Noah. També apareixen a la llista;: Jade, Manon, Inés, Chloé, Camille y Lucie.\nDespareixen del top 20 en aquesta última llista els noms de LARA, JULIE i MARIE i QUENTIN I VALENTIN.\nEls casos més curiosos són els d’uns pares que han volgut dir als seus fills com els noms dels aeroports de Paris ROSSY i ORLY. Es dona un fet curiós. Hi ha molta diferència entre els noms que es posen a famílies més adinerades i les més humils. L’únic nom comú és ALEXANDER.\n- L'ex-vice-president dels Estats Units i candidat presidencial demòcrata en les darreres eleccions, Al Gore, té previst engegar un projecte de televisió de caràcter innovador i alternatiu al panorama comunicatiu nord-americà actual. El grup mediàtic INdTV, propietat del polític demòcrata, va adquirir el maig passat Newsworld International (NWI), una cadena que actualment poden veure vint milions de famílies nord-americanes. A partir de 2005, el grup de Gore hi presentarà la seva programació, adreçada a un públic de divuit a trenta-quatre anys i amb programes 'irreverents, intel·ligents i rellevants', segons explica INdTV. Gore ha negat que vulgui influir políticament en el projecte, però té la intenció que INdTV s'erigeixi en l'alternativa a la conservadora Fox TV, que dóna suport explícit al Partit Republicà. Segons sembla, Gore va decidir engegar el projecte després de les crítiques que va provocar la cobertura de la Fox de la invasió de l'Irac.\n- La Fox News ha demanat perdó per atribuir unes paraules a John Kerry que no va dir mai. La cadena va difondre a la seva pàgina web una informació falsa sobre el candidat demòcrata en forma de "broma". Va parlar d'ell com d'un metrosexual, entre altres coses. Ara demana perdó per això.\n- Una emissora d'Uganda, RADIO SIMBA, ha estat multada aquest cap de setmana passat amb 800 euros i s'ha vist obligada a demanar perdó per haver emès un programa d'entrevistes a homosexuals.\nEl president del Consell Ugandès per les emissions, Godfrey Mutabazi, ha comentat que el programa emès el mes d'agost "anava en contra de tota moralitat públic i incumpleix les lleis que regeixen l'emissora".\n- L'Asociación de la Prensa de Madrid (APM) ha expressat està preocupada davant la corrent d'opinió que té com a objectiu "controlar els continguts dels mitjans de comunicació atemptant contra la llibertat d'expressió". L'Associcació creu que hi ha d'haver una AUTOREGULACIÓ del sector per contrarrestar les violacions de la intimitat que fan certs sectors del periodisme del cor.\nChenoa sortirà demà a l'episodi de la sèrie de Tele 5 fent de Chenoa.\nPublicat per Mariola a 5.10.04


Barcelona Activa incrementa la seva oferta de formació online - Barcelona Activa\nBarcelona Activa incrementa la seva oferta de formació online\nnull Barcelona Activa incrementa la seva oferta de formació online\nBarcelona Activa incrementa la seva oferta de formació 'online'\nDurant els mesos d'estiu, Barcelona Activa ha reforçat l'oferta de cursos 'online' per donar resposta a la creixent demanda per part de professionals i empreses\nBarcelona, 10 de set. 2020\nDurant els mesos d'estiu, Barcelona Activa ha reforçat l'oferta de cursos online per donar resposta a la creixent demanda per part de professionals i empreses. La participació d'aquest juliol ha augmentat fins arribar a les 56.000 inscripcions, un 43% més que al 2019.\nEl nombre de persones inscrites en formacions tecnològiques enguany s'ha incrementat en un 85% respecte de l'any passat. Aquest fet posa de relleu que l'opció virtual està consolidada i destaca que la digitalització té un paper clau en el sector formatiu.\nBarcelona Activa aposta per programes i polítiques públiques que fomentin el talent digital i el reskilling, ja que les empreses tecnològiques són les que han generat més ocupació i han patit menys destrucció de llocs de treball.\nLa formació de Barcelona Activa és gratuïta i oberta, a disposició de tota la ciutadania i dirigida a tota persona que vulgui trobar feina o millorar el seu perfil professional.\nA través del Cibernàrium i del web Barcelona Treball, Barcelona Activa ofereix tot tipus d'experiències formatives en funció dels objectius de la persona usuària. D'una banda el Cibernàrium, servei municipal de divulgació i captació tecnològica, posa a disposició cursos de millora de les competències digitals, amb prop de 100 activitats setmanals, que inclouen masterclass de primer nivell amb experts de renom com Genís Roca, Karme Peiró, Simona Levi o Esther Paniagua. D'altra banda, Barcelona Treball ha centrat la seva oferta formativa a l'Aula Virtual, amb 55 activitats a l'agost per seguir formant a distància persones interessades a millorar les seves competències professionals i trobar feina.


Inici > Bisbe Vadell: "La vida no és una piulada, demana matisos"\n(Opus Dei ) Un centenar de sacerdots d’arreu de Catalunya han reflexionat sobre la veritat que “Déu t’estima” en el marc de les 55enes Jornades de Qüestions Pastorals de Castelldaura  celebrades a Premià de Dalt els dies 21 i 22 de gener. Els diferents ponents que configuraven el programa han reflexionat sobre l’Exhortació apostòlica del Papa Francesc “Christus vivit”  i en concret al voltant del punt 112 on el Sant Pare diu: “Abans de tot vull dir a cada un la primera veritat: “Déu estima”. Si ja ho havien sentit no importa, t’ho vull recordar: Déu t’estima. No en dubtis mai, més enllà del que et passi en la vida. En qualsevol circumstància, ets infinitament estimat”. Els ponents han aportat les seves respectives reflexions sobre la paraula Amor, que ha presidit la trobada.\nJavier Vilanova, rector del Seminari Interdiocesà de Catalunya, ha aportat la seva experiència sobre com ajudar els joves en el camí del discerniment vocacional. Ha destacat que “pregar i donar testimoni són els dos elements que poden ajudar els joves a respondre a una crida de Déu” . I ha encoratjat als presents a no perdre l’esperança perquè “hi ha molts joves al món atrets per Jesús de Natzaret. No és una utopia, Déu és un artista”. En la seva participació també ha recordat que “en els espais de soledat i silenci podem ajudar els joves a trobar Crist”. Per això, en primer lloc sempre cal cercar i oferir aquests espais per aprendre a escoltar les inspiracions de Déu.\nEn la primera jornada també ha intervingut Lluc Buch , professor d’Antropologia Teològica de la Universitat de Navarra, qui ha parlat de la vocació com a do d’una història d’amor i ha començat recordant una idea que el Papa Francesc transmet als joves i a tots i es que “crist viu i et vol viu”. Alhora ha explicat que “la vocació ens introdueix en el món del do”. És una història de futur que se’ns ofereix i que compta amb mi per una història que es la seva —referint-se a Déu. Així ha explicat que com diu el Papa Francesc “Déu t’està convidant a somiar, et vol fer veure que el món amb tu pot ser diferent. Això sí, si tu no poses el millor de tu mateix, el món no serà diferent. És un repte”.\nURL d'origen: https://www.catalunyareligio.cat/ca/bisbe-vadell-vida-no-es-piulada-demana-matisos


Apartments Miro 3438 Makarska Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nKotiška 11, Makarska Centre, Makarska, Croàcia, 21300 - Veure al mapa\nAl visitar Makarska, vosté es sentirà com a casa a Apartments Miro 3438, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartments Miro 3438 ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartments Miro 3438 és una elecció inteligents per a viatgers a Makarska, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Samsung ensenya el Bada i Sony Ericsson l'Xperia X10 Mini mentre que Skype amplia horitzons\nEn una temporada en què l'estil de l'iPhone impera, les marques presents al Mobile World Congress s'esforcen per lluir les novetats. Les últimes incorporacions són el Samsung Wave, que incorpora el nou sistema operatiu Bada, que ha creat la mateixa empresa; L'Xperia X10 Mini de Sony Ericsson, pensat per manipular-lo amb una sola mà. També s'hi mostren els nous terminals amb Skype incorporat, començant per l'N97 de Nokia.\nDiverses persones trucant i explorant telèfons a l'estand de Skype.\nEl Bada és el sistema operatiu de codi obert que Samsung ha creat per fer front a rivals com per exemple Android. I el Wave, el primer aparell que l'incorpora. També en destaca la pantalla Amoled, més nítida que les pantalles tàctils més freqüents. El llançament mundial de l'aparell serà a l'abril.\nA Sony Ericsson, una de les atraccions és l'Xperia X10 Mini i el Mini Pro, que també arribaran la primera meitat de l'any. Com indica el nom, són de dimensions reduïdes, de 2,55 polzades de pantalla, que el fan més curt però més ample que l'LG Mini que, amb 3,2 polzades, presumeix també de mida.\nAltres companyies, com Skype, han materialitzat la presència en alguns terminals, anunciada al congrés de l'any passat. Així, els visitants ja han pogut parlar per Skype des del Nokia N97, que té integrat aquest sistema de telefonia per IP. Skype també estarà disponible als telèfons equipats amb el sistema operatiu Sybmian i ja està treballant per estar disponible en 3G en la versió per a l'iPhone i l'iPod Touch. Des que es va posar al mercat, 12 milions de persones se l'han descarregat.


Aragonès defensa que el reconeixement internacional ha de reforçar l'autoestima del territori i els productors\nLes Terres de l’Ebre han escenificat a la Ràpita (Montsià) el rellançament de la marca Reserva de la Biosfera, un reconeixement que la UNESCO va atorgar l’any 2013. “Rellancem-la al màxim perquè sigui un signe d’identitat i que el reconeixement internacional reforci l’autoestima i el futur de les persones que han fet de l’Ebre un dels territoris més singulars i preciosos de Catalunya”, ha dit el president de la Generalitat, Pere Aragonès. El rellançament ha començat amb la creació d’una taula amb tots els sectors productius, la modificació dels estatuts de la marca i els contactes iniciats amb les cadenes de distribució perquè els productes adherits a Reserva de la Biosfera Terres de l’Ebre guanyin visibilitat.\nLes institucions governamentals han reunit aquest divendres al Museu de la Mar de la Ràpita bona part dels agents socioeconòmics del territori per donar el tret de sortida al rellançament de la promoció de la Reserva de la Biosfera de les Terres de l’Ebre. Aragonès ha presidit un acte en què s’ha tornat a posar l’atenció en els valors patrimonials, naturals, culturals, paisatgístics i sobretots agroalimentaris del territori, i dels espais preservats també amb i per la complicitat de l’activitat econòmica amb la biodiversitat. Aragonès ha posat les salines de la Trinitat del Delta com a exemple d’aquesta “remodeliztació del patrimoni natural”.\nAragonès ha demanat als ebrencs i ebrenques que s’autoexigeixin enfortir l’autoestima i treguin profit del que significa aquest privilegi per al conjunt de les quatre comarques ebrenques. “És un imperatiu i és urgent preservar aquesta riquesa paisatgística, d’ecosistemes i de biodiversitat”, ha afegit en referència sobretot al delta de l’Ebre.\nEn aquest sentit la consellera d’Acció Climàtica, Teresa Jordà, ha avançat que la setmana que ve es presentarà en seu parlamentària, a la comissió d’estudi del delta de l’Ebre, un pla estratègic amb actuacions a curt, mitjà i llarg termini per preservar-lo. Jordà ha assegurat que han definit “un model de cohesió basat en la sostenibilitat”, que ha de ser una eina catalitzadora i de consens per a la conservació del delta de l’Ebre. “No s’hi valen partits polítics ni estratègies de pa sucat amb oli. En tenim un i el batallarem tots alhora o tampoc ens en sortirem”, ha defensat la consellera.\nDes del territori, Xavier Faura, president del COPATE (Consorci de Polítiques Ambientals de les Terres de l’Ebre), organisme que capitaneja la promoció de la marca Terres de l’Ebre Reserva de la Biosfera, ha explicat que es faran diverses accions per difondre “la qualitat i els valors dels productes i serveis” associats i per “provocar” que hi hagi la necessitat de consumir-los i gaudir-los. Faura ha reivindicat que la transformació de la marca Terres de l’Ebre Reserva de la Biosfera és “un projecte de país”. “Com més gent la conegui, més valor afegit tindran els productes”, que ja són referents per valors de proximitat, sostenibilitat i biodiversitat gràcies a la feina dels productors durant dècades. Faura ha assenyalat per exemplificar-ho sectors com l’aqüicultura, el vi o l’oli, entre d’altres. “Són l’expressió de la manera de ser i de viure de la gent de l’Ebre”, ha afegit.\nPer la seva banda, el batlle de la Ràpita, Josep Caparròs, ha assegurat que el rellançament ha de ser “una oportunitat estratègica i històrica” que no es pot deixar escapar, perquè es reconeix el patrimoni i els actius del territori amb valors reconeguts mundialment. “Tot el món que ve a les Terres de l’Ebre perquè és Reserva de la Biosfera sap què significa això i ha de ser un impuls social i de progrés econòmic perquè ho tenim tot per aprofitar aquesta oportunitat”, ha defensat.


11/10/18 Cultura - Jornades d'Enoturisme i Patrimoni Cultural a Catalunya - Worldnews.com\nAmb motiu de l'Any Europeu del Patrimoni Cultural i l'Any Català del Turisme Cultural, l'Observatori del Turisme i Patrimoni i el CORE Patrimoni Cultural de la UAB organitzen les Jornades d'Enoturisme i Patrimoni Cultural a Catalunya que es celebraran els dies 15 i 16 de novembre a la Universitat Autònoma de\n10/10/2018 Si ets estudiant de la UAB i tens pensat marxar a l'estranger amb un programa de mobilitat el curs 2019/2020, ara pots participar a les jornades 'De la UAB al...\nNotícia: Terrassa celebra les Jornades Europees de Patrimoni amb diferents activitats gratuïtes\nTerrassa se suma, un any mes, a la celebració de les Jornades Europees de Patrimoni a Catalunya amb l'organització de diverses activitats. Enguany, les Jornades tindran...\n10/10/18 Campus - Viquimarató del Patrimoni Cultural\n10/10/2018 La UAB organitza la Viquimarató sobre el Patrimoni Cultural de la UAB en el marc de l'Any Europeu del Patrimoni Cultural, de la Setmana Internacional d'Accés...\nLleida viu el cap de setmana del 27 i el 28 d'octubre la seva Festa del Vi que, enguany, compleix deu anys. Turisme de Lleida organitza aquest esdeveniment eno-gastronòmic...\nLes sessions de degustació, avenç de la Festa del Vi\nLa desena edició de la Festa del Vi de Lleida s'ha presentat enguany amb l'aperitiu de quatre sessions de degustacions, per conèixer les diferents varietats i marques de la...\nLa desena edició de la Festa del Vi de Lleida s'ha presentat enguany amb l'aperitiu de quatre sessions de degustacions, per conèixer les diferents varietats i marques de la denominació costers del Segre, amb un èxit de participació. Les places s'han exhaurit en les sessions d'aquesta setmana (el dijous ha estat dedicat als blancs i ahir, divendres, als negres), ja que es...\nPatrimoni Cultural presenta un conte infantil destinat a conscienciar sobre la importància de la conservació\nLa ministra de Cultura, Joventut i Esports, Olga Gelabert, ha presentat aquesta tarda el conte infantil 'El tresor de les Valls'. L'acte s'ha celebrat a l'església de Santa Coloma, dins el marc de les activitats programades per l'Any Europeu del Patrimoni Cultural. El conte, publicat pel Govern d'Andorra i editat per l'Editorial Andorra, està dedicat al públic infantil entre 7...\nTurisme de Lleida estrena aquest diumenge una nova proposta familiar al Castell dels Templers de Gardeny. 'Contes i llegendes sobre les nostres cançons', a càrrec de la soprano Marga Mingote, és una proposta poètica i musical per acostar el públic al món de la lírica popular. El repertori inclou cançons tradicionals que parlen de personatges, històries, contes i llegendes que...\nNotícies: L’Ajuntament habilita un aparcament a l’avinguda de Lacetània i dues noves parades per potenciar el Bus Parc\nEl proper divendres, 12 d'octubre, entrarà en funcionament el nou servei d'autobús Bus Parc, que millorarà l'accés amb transport públic al Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i l'Obac. Per potenciar l'ús d'aquest servei, l'Ajuntament de Terrassa ha habilitat unes 50 places d'aparcament a l'avinguda de Lacetània, que serà gratuït. En aquest espai, les persones conductores...\nTrobada institucional de l’alcalde Larrosa amb la consellera de Cultura, Laura Borràs, per col·laborar en la candidatura de la Seu Vella com a Patrimoni Mundial de la Unesco\nEl paer en cap, Fèlix Larrosa, ha mantingut una trobada aquesta tarda amb la consellera de Cultura, Laura Borràs, a la seu de la conselleria a Barcelona, per tal d'aprofundir en la col·laboració d'ambdues administracions en l'àmbit de la gestió i la promoció cultural. Durant la reunió, l'alcalde ha plantejat a la consellera l'estratègia de la candidatura de la Seu Vella com a...


acció "Amb veu de dona"\nDilluns, 19 Setembre, 2016 - 20:00\nUs recordem que el proper dilluns 19 de setembre a les 20h, tindrà lloc la Concentració contra la violència de gènere a la plaça Sant Jaume de Barcelona.\nEn aquesta ocasió, ens acompanyarà el Consell de la Joventut de Barcelona, amb l'acció "Amb veu de dona", en la que es realitzaran lectures de textos escrits per dones valentes, per un món millor.\nUs esperem a la plaça i us animem a compartir aquesta informació amb els vostres contactes!\nLlegeix més sobre acció "Amb veu de dona"\nLlegeix més sobre La cirugía privatizada por Mas salía el 12% más cara que la pública\n[Trobada-Sanitat] SERVICIOS SANITARIOS CCAA INFORME 2016 (XIII Informe)\narticle Bernat Landoni.pdf\nLlegeix més sobre [Trobada-Sanitat] SERVICIOS SANITARIOS CCAA INFORME 2016 (XIII Informe)\nDissabte, 1 Octubre, 2016 - 09:00\nRECINTE: PARC NOU Ronda Sud El Prat de Llobregat,\nLlegeix més sobre FESTIVAL MAREA DE MAREES : LA MAREA BLANCA HI SERÀ , I TÚ?\nMOLT INTERESSANT - Recordatori places lliures tallers PIAD EIXAMPLE\nEl proper trimestre el PIAD té organitzats tallers de temàtica molt variada. Des del clàssic i sempre enriquidor d’autoestima al novedós de flamencoteràpia, passant pel saludable Dona i Esport. Els tallers són gratuïts, es desenvolupen a diferents barris de l’Eixample i encara tenen places disponibles. Les dones que hi participen generalment en fan una valoració molt positiva pel que convé rendabilitzar-los al màxim.\nCartell Dona i sport.pdf\nLlegeix més sobre MOLT INTERESSANT - Recordatori places lliures tallers PIAD EIXAMPLE


Un 71% de les persones visitades al Bus de la Salut presentaven alguna malaltia ateromatosa — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Un 71% de les persones visitades al Bus de la Salut presentaven alguna malaltia ateromatosa\nPresentació del balanç actual del Bus de la Salut\nUn 71,7% de les persones que s'han sotmès a les proves preventives que ha dut a terme el Bus de la Salut, entre els anys 2015 i 2018, presentaven algun tipus de malaltia ateromatosa, és a dir la disminució del calibre de les artèries per l'acumulació de plaques de greix. Per això, el servei itinerant de la Diputació de Lleida tornarà a citar totes les persones visitades en la primera fase del projecte mèdic per a la realització de proves de prevenció de malalties cardiovasculars i renals.\nAquesta segona fase de l'estudi, que tindrà lloc del 2019 al 2021, permetrà veure l'evolució d'aquestes persones. A més, s'hi han inclòs més proves de diagnòstic precoç de malalties vasculars, com ara la determinació de la velocitat de l'ona de pols, per determinar la rigidesa arterial. Durant aquests quatre anys, el 'Bus de la Salut' s'ha desplaçat per 28 municipis de la demarcació de Lleida -entre ells, la Seu, Oliana i Organyà- per realitzar un diagnòstic precoç a una població diana d'entre 45 i 70 anys, seleccionada aleatòriament per acomplir un o més d'un dels factors de risc cardiovascular (hipertensió, tabaquisme, obesitat o dislipèmia).\nEn total, han passat pel bus medicalitzat 8.402 persones: 4.265 dones i 4.137 homes. 123 persones van haver de ser derivades a un especialista hospitalari per malaltia arterial severa. En concret, s'han derivat 106 persones al Servei de Neurologia de l’Hospital Universitari Arnau de Vilanova de Lleida, i 17 al Servei de Cirurgia Vascular del mateix hospital lleidatà.\nD'altra banda, a partir de la incorporació de noves proves diagnòstic el setembre del 2015, s'ha pogut determinar que un 13% de les persones visitades presenten l'espirometria alterada, de les quals un 4,2% mostren una arítmia auricular i un 26% evidencien un grau de risc cardiovascular. També s'ha constatat que un 60% dels pacients són fumadors o ex-fumadors.\nLa Diputació de Lleida i la Fundació Renal Jaume Arnó, conjuntament amb el Departament de Salut i la Unitat de Diagnòstic i Tractament de Malalties Aterotrombòtiques (UDETMA) de l'IRBLleida', van posar en marxa 'El Bus de la Salut' el gener del 2015. El projecte compta amb una aportació aproximada de 425.000 euros anuals per part de l'ens provincial.\nDurant la presentació dels resultats, la presidenta de la Diputació, Rosa Maria Perelló, ha destacat la importància d'aquest projecte "per convertir Lleida en territori pioner en polítiques de salut" i ha remarcat la importància que, en aquesta segona fase, "es puguin assolir els objectius desitjats tenint en compte que la salut és la principal preocupació de les persones".\nLa gerent de la Regió Sanitària Lleida i de la Regió Sanitària Alt Pirineu i Aran, Divina Farreny, ha destacat que els determinants de la salut estan fora del sistema sanitari en un 80%, i per tant "l'aposta de la Diputació, com a facilitadora d'aquest fons, permet assolir resultats que ajudaran a tenir un sistema sanitari més complert".\nLa directora de l'IRBLleida, Elvira Fernández, ha recordat que aquest estudi es basa "en la detecció precoç de malalties que són desconegudes pel pacient i el seu metge, i no només una, sinó diverses". N'ha esmentat "l'eteromatosi, la malaltia renal, la diabetis, la malaltia respiratòria, pròpies de la societat actual que està envellint".\nDe la seva banda, el coordinador del projecte, el doctor Marcelino Bermúdez, ha remarcat la importància de la segona fase que ha qualificat "d'ambiciosa des del punt de vista científic" perquè es tracta de fer "una anàlisi de tots els factors que d'una manera directa o indirecta poden afectar l'estat de salut". El director de la Fundació Renal Jaume Arnó, Ignacio Gracia, ha qualificat els resultats d'"extraordinaris" i ha agraït especialment el suport de la Diputació en aquets projecte i que hi hagi projectes d'aquets tipus "que posen al capdavant l'atenció sanitària".\nLa coordinadora del projecte a l'Atenció Primària de Lleida, Cristina Farràs, ha dit que en el projecte s'introdueixen infermeres col·laboradores a gairebé tots els centres de salut per tal de fer uns seguiment d'aquells pacients que van ser diagnosticats amb alguna malalties i van ser derivats als seus centres per fer els seguiments.


Estació de Santa Maria - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEstació de Santa Maria\nS'ha proposat fusionar aquest article a «Línia Palma-Inca-Manacor / sa Pobla». (Vegeu la discussió, pendent de concretar). Data: 2014\nMotiu: solapament, article curt, context\nSanta Maria és una estació de tren de Serveis Ferroviaris de Mallorca. Se situa a la part nord del poble de Santa Maria del Camí. Consta de dues andanes laterals per on passen dues vies, a més d'una via d'apartador que no s'utilitza actualment. A partir d'aquesta estació partia el ramal cap a Felanitx. Aquesta infraestructura es va clausurar i desmantellar per part de FEVE l'any 1967, però se'n poden observar els vestigis com l'antic pont del tren.\n25 febrer 1875\n39° 39′ N, 2° 46′ E / 39.65°N,2.77°E / 39.65; 2.77Coord.: 39° 39′ N, 2° 46′ E / 39.65°N,2.77°E / 39.65; 2.77\nPont del tren, per la qual travessa la carretera antiga d'Inca\nEstació Intermodal - Plaça d'Espanya es Caülls Palma - sa Pobla Consell-Alaró sa Pobla\nEs tracta d'una sòlida construcció, amb les característiques pròpies d'aquest tipus d'estacions, amb parets de pedra del país. L'edifici va ser acabat l'any 1875. A més d'estació i sala d'espera, en el seu pis superior acollia l'habitatge del cap de l'estació.\nEl Casal de Joves s'EstacióModifica\nUn cop tancat l'edifici l'any 1967, es va mantenir obert com a sala d'espera amb un petit bar fins a la dècada dels noranta. Això no va evitar la seva progressiva degradació. Va ser aleshores quan es va procedir a una profunda rehabilitació i a la cessió al municipi perquè hi ubicàs activitats d'interès social. L'opció finalment decidida va ser la creació d'un casal de joves.\nEl Casal de Joves s'Estació és un espai municipal obert a la participació dels joves a partir de 12 anys. Compta amb un equip de dinamitzadors. Al Casal hi ha espai per a jocs i un espai per a sala d'estudi i consultes d'internet. S'hi duen a terme activitats puntuals al llarg de l'any com tallers, excursions, acampades, etc.\n↑ «Programació i contactes del Casal de Joves s'Estació». Arxivat de l'original el 2017-06-19. [Consulta: 16 juny 2017].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Estació_de_Santa_Maria&oldid=28343166»\nDarrera modificació: 1 oct 2021 a les 09:59\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 oct 2021 a les 09:59.


P1 Archive - Petit Laia - page 2\nEts Aquí: Inici » ELS PETITS SOM RESPECTUOSOS AMB EL MATERIAL. » P1\nELS PETITS SOM RESPECTUOSOS AMB EL MATERIAL.\nDate: febrer 12, 2017 Author: Llar Petit Laia Categories: Bloc d'Aula, P1\nNo és la primera vegada que participem a l’activitat del Joc Heurístic, doncs gaudir d’un temps exclusiu i exempt d’interrupcions i amb una atmosfera de calma i tranquil.litat en el grup ens dóna la satisfacció d’observar com els nostres infants exploren el material i convinen uns objectes amb els altres. I amb molt goig podem…\nPRACTIQUEM LA MOTRI FINA DE FORMA DIVERTIDA.\nD’una manera quotidiana i divertida, aquests dies hem fet diferents activitats relacionades amb la motricitat fina. Algunes són per mitjà del joc, altres són pintant amb pinzells que ja coneixem, i d’altres són amb materials com bastonets de cotó i que agafar-los per primera vegada per pintar, ha estat tota una experiència i no sembla…\nELS MÉS PETITS GAUDIM MOLT JUGANT!\nDate: gener 29, 2017 Author: Llar Petit Laia Categories: Bloc d'Aula, P1\nAquestes setmanes els més petits de la llar hem pogut compartir moltes moixaines,cançons i jocs de falda. És d’aquesta fantàstica i sencilla manera que podem conéixe’ns més i poc a poc estar d’allò més a gust a l’aula.\nELS PETITS EXPERIMENTEM AMB CIGRONS I NEU!\nEl joc és la principal activitat dels nens i nenes. Jugant els nens i les nenes descobreixen el món i es fan una idea de com funcionen les coses. El joc és part integrant de l’aprenentatge. Al joc d’experimentació s’utilitzen materials que no són joguines, sinó materials de la vida quotidiana, que permeten als infants…\nCOMENCEM EL CARNESTOLTES MUSICALMENT!\nJa estem a punt d’entrar en el mes de febrer, això vol dir…que poc a poc ens aproprem a la setmana de Carnaval. En Joan Carles, el nostre mestre de música, poc a poc ens prepara noves cançons i noves danses. Moltes de les quals són del personatge que estem explicant durant el “Bon dia”,…\nELS PETITS ENS HO PASSEM PIPA FENT PSICOMOTRICITAT!\nAquests dies a l’aula de psico ens ho hem passat d’allò més bé, a mans de la Paula, la mestra d’aqueta genial activitat, ens ha preparat un munt de reptes per gaudir del moviment a través en tot moment per mitjà del joc. Ja sigui pujant i baixant dels diferents gruixos de colxonetes, ja sigui…\nGUARNIM LA LLAR D’HIVERN.\nDate: gener 22, 2017 Author: Llar Petit Laia Categories: Bloc d'Aula, P1\nAquesta setmana hem guarnit la Llar amb uns barrets pintats amb rodets i amb la tècnica d’arrugar hem enganxat un paper de seda. Hem gaudit muntant el mural a l’entrada.\nSAFATES D’EXPERIMENTACIÓ SENSORIALS I JOCS AMB DIFERENTS MATERIALS.\nPodem dir que l’activitat de les safates d’experimentació i els jocs que hem fet amb tot tipus de materials, han estat un èxit. Els nens i nenes estructuren la ment mitjançant la informació que reben de l’experimentació, també s’inicien en la lògica-matemàtica fent diferents combinacions, observacions, classificacions, seriacions, comparacions, agrupacions…Al mateix temps, s’habituen a treballar…\nCOMENCEM EL GENER AMB MOLTES GANES I MOLTES ACTIVITATS!\nDate: gener 15, 2017 Author: Llar Petit Laia Categories: Bloc d'Aula, P1\nDesprés d’una bona entrada d’any i una setmaneta de vacances, hem tornat a les nostres rutines de la llar. Hem començat la setmana amb un munt d’activitats! Hem pintat “la neu” amb pinzells, un ninot de neu amb ceres toves, hem fet racons a la nostra classe i a l’aula de P2…també hem fet jocs…\nNADAL PELS PETITS I ELS GRANS.\nAquestes festes de Nadal ens ha vingut a veure el Pare Noel carregat de detallets per a tots els infants de la llar. Com no! vàrem cagar el Tió que també venia molt carregat… i per la tarda juntament amb totes les famílies, vàrem cantar i “pegar” al Tió i ens va “cagar” una “caca”…


MÉS DE 200 CITES DE SOMRIURES PER FER-VOS FELIÇ I SOMRIURE - CITES\nPenseu en les persones que coneixeu que tenen grans somriures. Aquests somriures són càlids, alegres i magnètics. Com et fan sentir aquests somriures? Feliç? Esperançat? Especial? Un bon somriure pot ser realment contagiós per a qui el veu. Si tots somreguéssim una mica més, potser hi hauria una mica més de felicitat al món. Envieu unes cometes de somriure a la vostra persona estimada.\ncoses per fer a les parelles a la nit\nTant si sou vells, joves, rics o pobres, tots somriem. Però, per què somriure? Hi ha moltes raons per somriure a part de ser feliç. Un somriure té molts avantatges.\nUna de les grans raons per somriure és perquè és contagiosa. Quan algú t’atrapi somrient, també voldrà somriure.\nUna altra raó per somriure és que pot beneficiar els altres. Un somriure pot capgirar el mal dia d’algú. Els pot donar esperança o tranquil·litat que les coses estaran bé. Un somriure també pot forjar una connexió entre dues persones.\nPer a moltes persones, un somriure pot ser el començament d’una bona amistat. De vegades, un somriure pot ser l’inici d’un romanç meravellós.\nAlgunes persones poden fins i tot trobar el vostre somriure atractiu. Un comportament alegre i alegre pot ser atractiu per a la majoria de nosaltres. I el millor de somriure és que no costa res. Somriure és gratuït, per què no fer-ho tenint en compte tots els avantatges?\nAra que teniu algunes raons per somriure, per què no aconseguireu que els altres també somricin? Aquestes citacions de somriure a continuació ajudaran a motivar les persones de la vostra vida a somriure en qualsevol situació. Des de cites romàntiques fins a animar la gent a somriure per situacions tristes, sempre ens podem beneficiar de posar somriures a la cara.\nSi comenceu cada dia amb un somriure al matí, potser us sorprendrà l’energia positiva que portareu durant tot el dia. Intenta pensar cada dia en les coses que et fan somriure. Tant si teniu una casa feliç com si mengeu el vostre menjar preferit per sopar aquesta nit, tots tenim un motiu per somriure.\nCites de somriures\n1. Recorda sempre somriure. Mai se sap qui pot estar mirant.\n2. Si no tens un somriure, sempre et puc donar un dels meus.\n3. Sempre tenim almenys un motiu per somriure.\n4. Un somriure és felicitat que es pot trobar just sota el nas.\n5. Un somriure pot ser el més bonic de la vida.\n6. Intenteu sempre somriure, perquè el vostre somriure també pot donar a altres persones un motiu per somriure.\n7. No us oblideu de somriure perquè somriure és infecciós.\n8. El més bonic que podeu portar no es pot trobar a les botigues ni al vostre armari. El més bonic que es pot portar és un somriure.\n9. Mai està completament vestit sense somriure.\n10. Compta la teva vida amb somriures, no amb llàgrimes.\n11. Utilitzeu el vostre somriure per canviar el món, però passi el que passi, no deixeu que el món canviï el vostre somriure.\n12. Si podeu fer somriure a una persona, podeu canviar el seu món sencer.\n13. Un somriure pot trigar només un moment, però el record d’aquest somriure pot perdurar per sempre.\n14. Continua somrient perquè la vida és bonica i hi ha molt per somriure.\n15. Sigues el motiu pel qual algú té un somriure a la cara avui.\n16. Quan somriu significa que podeu veure Miracles In Life Everyday.\n17. Un somriure és la corba més bella del cos d’una dona.\n18. El teu somriure et sembla bonic, hauries de portar-lo més sovint.\n19. Continua somrient, fa que la gent es pregunti de què estàs fent.\n20. Quan somrius, jo somric.\n21. Un somriure càlid és el llenguatge universal de la bondat.\n22. Un somriure és la clau que pot adaptar-se al pany del cor de qualsevol persona.\n23. Somriure és la millor manera d’afrontar tots els problemes, aixafar totes les pors i amagar cada dolor.\n24. La vida és curta, així que intenta somriure mentre et queden totes les dents.\n25. Quan somriu, fas la vida més bella.\n26. Em fas somriure el cor.\n27. Quan somriu, tot el món s’atura i mira una estona.\n28. Tothom té la tendència a semblar millor quan somriu.\n29. El somriure a la meva cara no vol dir que tot a la meva vida sigui perfecte. La vida mai no és perfecta i això està bé. El meu somriure vol dir que agraeixo el que Déu m’ha beneït.\n30. M'encanta quan somrius, però encara m'encanta més quan sóc el motiu del teu somriure.\n31. Deixa de plorar ahir i somriu sobre demà.\n32. Somriu i perdona perquè és l’única manera de viure.\n33. Cada somriure que facis et pot fer un dia més jove.\n34. Un somriure és la corba que ho recte tot.\n35. Recorda sempre ser feliç; mai no saps qui s’enamora del teu somriure.\n36. Espero que sempre pugueu trobar una raó per somriure.\n37. És difícil concentrar-se quan em somriu.\n38. El teu somriure és el que em fa llançar els dies més durs.\n39. Fas que la vida sigui més bella a causa del teu somriure.\n40. Quan la vida et doni llimonada, fes llimonada, però quan la vida et doni LLIMES, reordena les lletres fins que puguin explicar un somriure.\n41. Hi ha centenars de milers d’idiomes diferents a tot el món, però un somriure parla un idioma universal que tots podem entendre.\n42. L’home real ...\n43. Somriu! És una teràpia gratuïta.\n44. Mai menystingueu el poder del vostre somriure.\n45. Mireu enrere i somriu als perills passats.\n46. Qualsevol que somriu automàticament té millor aspecte.\n47. Els nens aprenen a somriure dels seus pares.\n48. Un somriure és un dels millors remeis de bellesa que podeu provar.\n49. Toca el cor del món i fes-lo somriure.\n50. Un somriure és una benvinguda universal.\n51. Podeu suavitzar alguns dels cors més durs amb un simple somriure.\n52. És millor oblidar i somriure que recordar i estar trist.\n53. La pau comença amb un gest tan petit com un somriure.\n54. Troba un motiu per somriure cada dia.\n55. El somriure de Déu és la victòria.\n56. Res del que porteu és més important que el somriure que porteu a la cara.\n57. La majoria dels somriures els comença un altre somriure.\n58. Fins i tot quan no es té molt per donar, sempre es pot donar el somriure a algú. Mai no saps fins a quin punt el teu somriure pot elevar l’ànim d’una altra persona.\n59. Doneu un somriure a aquells que desitgen veure-la. No us costarà res i pot significar-ho tot per a la persona adequada.\n60. El tipus de persona més bonic és aquell que realment et pot somriure.\n61. Si ho teniu difícil, penseu en un moment que us hagi fet somriure.\n62. Cal un home per patir ignorància i somriure.\n63. 'Si somriu ...\n64. Fins i tot quan estiguis descontent, somriu. El vostre somriure serà contagiosa fins i tot per a vosaltres mateixos.\n65. Un somriure és un aixecament instantani de la cara tant per a la vostra cara com per al vostre estat d’ànim.\n66. Tothom es veu molt millor quan somriu.\n67. Porteu sempre un somriure. Un somriure feliç mai no passarà de temporada ni passarà de moda.\n68. Somriu! És bo per a la vostra salut.\n69. Res no pot superar un somriure brillant i una mica de confiança.\n70. Si podeu somriure tots els dies de la vostra vida, podríeu trobar que els altres també se’n beneficiaran.\n71. Un somriure és un rentat de cara que es troba en la gamma de preus de tothom.\n72. Tens un somriure tan brillant que fa vergonyar el sol.\n73. Intenta no tenir enveja del que tenen els altres. El fet de veure algú somrient tot el temps no vol dir que la seva vida sigui perfecta.\n74. No hi ha res com veure un gran somriure a la cara del vostre fill i sentir el so del seu riure. És llavors quan saps que has d’estar fent alguna cosa bé.\n75. Quan crieu els vostres fills, no oblideu somriure cada dia. Els nens recorden molt més del que es pensa i recordaran que els seus pares estaven contents i que somreien i recordaven bé.\n76. Una cosa tan petita i insignificant com un somriure pot ser una bona acció, especialment aquells que més ho necessiten.\n77. Si vols fer somriure Déu, explica-li els teus plans.\n78. Si somriu, les coses tenen una manera de funcionar, encara que no sempre de la manera que podríeu esperar.\n79. Al final del dia, és millor un somriure fals que una mirada desagradable.\n80. Somriu fins i tot quan està nerviós perquè pot ajudar a calmar-se.\n81. Els homes reals somriuen quan apareixen enemics.\n82. Els que ploren es recuperen més ràpidament que els que somriuen.\n83. De vegades, la vostra alegria és la font del vostre somriure, però d'altres el vostre somriure també pot ser la font de la vostra alegria.\n84. Troba algú que sàpiga fer-te somriure.\n85. En el vostre viatge per la vida, feu tot el possible per ser amables amb els altres i somriure.\n86. Somriu fins i tot quan ningú no ho mira.\n87. Viu una vida amb la qual pots mirar enrere i somriure.\n88. Un cor amable és una font d’alegria. Fa que tot el que es troba al seu voltant es converteixi en un somriure.\n89. Intenta donar el seu somriure a un desconegut avui. Pot ser l’únic sol que vegin tot el dia.\n90. Un somriure pot ser la forma més barata de canviar d’aspecte.\n91. Un somriure és el canvi d'imatge més barat que podeu fer-vos.\n92. El món es veu més brillant per darrere d’un somriure radiant.\n93. Abans de posar-se el front, assegureu-vos que no hi hagi cap somriure disponible primer.\n94. Recordeu-vos sempre de tapar-vos la boca quan tossiu, però mai tapar-la quan somriu.\n95. Un somriure és una cosa que no només pots regalar. Sempre us tornarà.\n96. Tot el que necessites és un somriure per aturar mil llàgrimes.\n97. Segueix somrient i un dia la vida es cansarà de molestar-te.\n98. Que sempre ens saludem amb un somriure.\n99. Somriu perquè avui ets molt més fort i més savi que ahir.\n100. Somriu! Per què? Perquè pots!\n101. Segueix somrient. La vida és tan bonica i hi ha molt per somriure.\n102. Cada somriure que doneu als altres és un acte d’amor.\n103. L'univers es torna de la vora de la destrucció cada vegada que somriu.\n104. De vegades, un gran somriure amaga un dolor enorme que només Déu coneix.\n105. Si mai ...\n106. Un riure és només un somriure que ha perdut el control de si mateix.\n107. Sempre és bo tenir algú a la vostra vida que pugui fer que vulgueu somriure fins i tot quan no hi sigui. Només el mateix pensament d’aquesta persona us farà un gran somriure.\n108. Qualsevol persona et pot fer somriure, però es necessita una persona molt especial per fer-te feliç.\n109. Somriu perquè cap de nosaltres s’hauria de prendre la vida massa seriosament. No us oblideu de passar-ho bé mentre esteu vivint la vida.\n110. És gairebé impossible mantenir-se enutjat amb algú que realment sap fer somriure.\n111. M’encanta poder somriure només pensant en tu.\n112. Tot el que sé és que ets l’única persona que no deixa de fer-me somriure.\nparàgrafs perquè es desperti el vostre xicot\n113. El dia més malgastat és aquell sense somriures ni rialles.\n114. Potser no te n’adones, però ets el motiu de somriure d’algú.\n115. Una paraula amable pot canviar el dia d’algú i posar-li un somriure a la cara.\n116. Fer somriure a algú més és el millor sentiment del món.\n117. Agraeixo la gent que pot tenir la capacitat de fer-me vida fins i tot quan no vull somriure.\n118. Si avui podeu fer somriure fins i tot a una persona, heu tingut un dia productiu i molt reeixit.\n119. No permeteu que ningú us aparti el somriure.\n120. Fer somriure a una persona pot canviar el món. Potser no tot el món, però canviaràs el seu món.\n121. Feu alguns records que us faran voler somriure fins i tot en els pitjors dies.\n122. De vegades, tot el que necessites a la vida és alguna cosa o algú que et faci somriure.\n123. Mantingueu la barbeta alçada i no oblideu somriure. No oblideu la bellesa que sou, per dins i per fora.\n124. Somriu com un mico a qui se li acaba de lliurar un plàtan.\n125. Quan rius o somrius, desencadena una part del cervell que et fa feliç.\n126. Quan hagi començat un nou dia, gosa somriure agraït.\n127. No importa el que la gent pensi de tu, només has de somriure amb gràcia i marxar.\n128. Mantingueu el somriure i deixeu enrere les vostres preocupacions.\n129. Somriu! La majoria de la gent és tan feliç com es decideix.\n130. Segueix somrient i estima la vida. És l'únic que aconseguim.\n131. Molta gent riu, d’altres us faran plorar i molt poques us faran somriure amb llàgrimes feliços als ulls.\n132. La vida ens aporta llàgrimes, somriures i records. Amb el pas del temps, les llàgrimes s’assecaran, els somriures s’esvairan i els records perduraran per sempre.\n133. Continua somrient, fa que la gent es pregunti de què estàs fent.\n134. Encara porto el somriure que em vas donar.\n135. Si em veieu somrient, vol dir que no estic gens bé. Si em veieu rient, vol dir que ja ho he fet.\n136. Cada dia que passes sense somriure és un dia perdut.\n137. En moments de problemes, somriu i sigues fort.\n138. Somriu més del que plores, dóna més del que prens i estima més del que odies.\n139. El vostre somriure us dóna un aspecte positiu que farà que la gent se senti còmoda al vostre voltant.\n140. Somriu avui i plora demà.\n141. Somric sempre que reps un missatge teu.\n142. Hi ha moltes vegades que el somriure és el començament d’una història d’amor.\n143. Quan somriu, em fa fondre.\n144. No es tracta de qui et va fer mal i que t’ha trencat. Es tracta de qui va ser per a tu i et va fer tornar a somriure.\n145. Tu, estimada, saps fer somriure el meu cor.\n146. Molts dels meus somriures comencen per tu.\n147. Somric fins i tot quan no hi ha ningú al voltant i crec que en sou la causa.\n148. Em fas somriure més que ningú al món.\n149. Somric cada dia per tu.\n150. El teu somriure és tan brillant com el sol quan surt al matí per despertar tot el món.\n151. Somriu avui i fes saber a tothom que avui ets molt més fort que ahir.\n152. Poseu-vos un somriure a la cara i falsifiqueu-lo fins que ho feu.\n153. Recorda sempre de ser feliç. Mai se sap qui pot estar enamorant-se del seu somriure.\n154. Si somrius quan no hi ha ningú al teu voltant, ho vols dir realment.\n155. Somriu perquè et fa bella.\n156. Somriu, fins i tot quan no en tens cap motiu.\n157. Un somriure és el millor maquillatge que pot portar qualsevol noia.\n158. Tothom té dolor al cor. Alguns l’amaguen als ulls mentre d’altres l’amaguen al somriure.\n159. El vostre somriure té cura, així que recordeu-vos de fer-lo gran.\n160. Somriu! És el segon millor que cal fer amb els llavis.\n161. Una de les millors coses del món és saber que algú somriu per culpa de tu.\n162. Somric perquè ets el meu germà. Em riu perquè no hi podeu fer res.\n163. Estic somrient perquè finalment tots m’heu tornat boig.\n164. Espero que no perdeu mai el vostre somriure inestimable.\nTambé podeu gaudir del nostre Cites de feliç aniversari.\n165. Per molt ocupat que estigui, intenteu aturar-vos un minut i somriure.\n166. Somriu perquè ets el creador del teu propi destí.\n167. És fàcil somriure quan saps quant Déu t'estima.\n168. Un somriure té la capacitat màgica de transformar el negatiu en quelcom positiu.\n169. Somriu sabent que vas fer el millor que podies fer.\n170. Somriure sempre ha estat més fàcil que haver d’explicar als altres per què estàs trist.\n171. Sovint és el somriure més gran que amaga el cor més trist.\n172. Capgira aquell arrufat i somriu!\n173. Un dia trist val un somriure perquè un somriure ho fa tot una mica millor.\n174. No us penedeixis mai d’alguna cosa que alguna vegada et fes somriure.\n175. Mantingueu el cap alçat, mantingueu-vos fort, fingiu un somriure i continueu.\n176. El somriure més bonic és el que lluita entre llàgrimes.\n177. Darrere del somriure d’una persona hi ha tot allò que mai no entendràs.\n178. Pots falsificar un somriure, però pots veure la veritat als teus ulls.\n179. No ploris si algú et deixa. En lloc d’això, somriu perquè ets lliure i ara pots avançar en la teva vida i estar amb gent que et vulgui mantenir.\n180. Sempre hi haurà una part de mi que somriu quan penso en tu.\n181. No ploris perquè s’ha acabat. Somriu perquè va passar.\n182. Un somriure és el millor maquillatge que pot portar qualsevol noia. - Marilyn Monroe\n183. No menystingueu mai la importància de tenir una persona a la vostra vida que sempre us pugui fer somriure.\n184. Quan comenci un nou dia, gosa somriure agraït. - Steve Maraboli\n185. Us heu de promocionar; heu de tenir aquest somriure a la cara tot el temps i ser aquest bon noi, que sóc jo. - Craig Roberts\n186. Em fas somriure com ningú abans.\n187. De vegades, la gent ha de plorar les llàgrimes per deixar lloc a un cor ple de somriures.\n188. Mantingueu sempre el somriure. Així explico la meva llarga vida. - Jeanne Calment\n189. És tan difícil no somriure. - Zoe Sugg\n190. Deixar-se somriure suposa un 99% de l’esforç. - Simon Travaglia\n191. Totes les estadístiques del món no poden mesurar la calidesa d’un somriure. - Chris Hart\n192. El món sempre es veu més brillant per darrere d’un somriure.\n193. Porteu un somriure: talla única.\n194. Somriure és el meu exercici preferit.\n195. Somriu a un desconegut. Mireu què passa. - Patti LuPone\n196. Un somriure fa que els teus ulls siguin més amables.\n197. Somriure sovint millora el vostre estat d’ànim.\n198. Somriure i riure redueix l’estrès.\n199. Els somriures reforcen el cos a nivell cel·lular.\n200. Un gran somriure fa que el teu cervell se senti bé.\nSabíeu que somriure pot ser bo per a la vostra salut? Posar un somriure a la cara pot reduir l’estrès i l’ansietat, per la qual cosa és important trobar coses que facin que vulgueu somriure. Si somriure us pot fer més feliç, la vostra felicitat us pot fer més productius. Pensa en totes les coses meravelloses que tu i el teu somriure podríeu aconseguir.\nEn realitat, hi ha una ciència per somriure. Somriure pot alliberar endorfines al cos, cosa que us pot fer més feliç. Al final del dia, és molt més saludable somriure que no pas arrufar les celles. En alguns casos, fins i tot un somriure fals pot enganyar-vos per sentir-vos feliços. Com diuen, sempre es pot falsificar fins que no ho aconsegueixi.\nQuan somriu, ets molt més accessible per a altres persones. Altres persones se sentiran més còmodes parlant-te quan somriïs més. Si no somriu, és probable que la gent us faci intimidar.\nEspero que aquestes citacions us facin somriure a vosaltres i a altres persones. Envieu-los als vostres amics o familiars per alegrar-los el dia.\ndites pel 80è aniversari de la mare\nCites del 30è aniversari del casament per als pares\nimatges de feliç aniversari de franc\nquè dir a l'ex després del trencament\ncom tornar-lo a tornar boig per tu


Els mitjans de comunicació catalans agredits durant la manifestació union\nEls mitjans de comunicació catalans agredits durant la manifestació unionista a Sabadell\nEls presents van confondre una periodista alemanya amb una reportera de TV3 i la van increpar, empènyer i escridassar\nper Redacció dissabte, 11 de novembre 2017 - 13:15h\nMés de 2.000 persones es concentraven ahir divendres a la plaça Sant Roc de Sabadell per exigir a l'alcalde de la ciutat, Maties Serracant (Crida per Sabadell), que reposés la bandera espanyola a la façana de la casa de la vila. El govern local va retirar aquest emblema el passat 27 d'octubre quan el Parlament va aprovar la declaració de la República.\nEls manifestants van pronunciar càntics a favor de la unitat d'Espanya, han exigit l'empresonament de Carles Puigdemont i la dimissió del batlle d'aquesta ciutat. Van participar en aquest acte els regidors sabadellencs de Ciutadans (C’s), del PP i un dels representants del PSC, Cristian Sànchez, així com els diputats Carlos Carrizosa (C’s) i Esperanza García (PP). Al final de la protesta un grup de manifestants va increpar alguns dels periodistes que cobrien l'acte en confondre'ls amb un equip de TV3. La Policia Local va haver de crear un cordó per acompanyar els professionals fins una zona segura.\nIncident amb periodistes\nL'acte va acabar amb un regust amarg. Una de les participants va anunciar per megafonia que hi havia periodistes de TV3, motiu pel qual un centenar de persones van començar a increpar una reportera d'una agència de notícies alemanya i després a professionals de l'ACN, Europa Press, Catalunya Ràdio, RAC1 o 'NacióDigital' que hi havia al lloc.\nEls manifestants els van reclamar que s'identifiquessin per comprovar que realment no formaven part d'un equip de TV3 i els van empènyer i escridassar per fer-los fora. Vas ser llavors quan agents de la Policia Municipal van evacuar els professionals de la informació fins la zona on hi havia diverses unitats dels agents antidisturbis dels Mossos d’Esquadra.\nAlguns dels manifestants van recórrer també la Rambla de Sabadell i van tallar la circulació de vehicles, escridassant els Mossos d'Esquadra i lloant la Guàrdia Civil i la policia espanyola.\n«No som fatxes, som espanyols», «on està la nostra bandera?», «Puigdemont a la presó» i «no ens enganyen Catalunya és Espanya», van ser alguns dels principals càntics que els manifestants van pronunciar.\n«No es pot segrestar per una ideologia un Ajuntament que ha de donar servei a tots els ciutadans», va considerar José Domingo, vicepresident de SCC que ha reclamat que les institucions sigui de tothom. «Demanem a l'equip de govern que entri dintre de la normalitat», assegurava Domingo que va dir que si l'executiu local no escolta les seves reclamacions presentarà una demanda sol·licitant que es tornin a col·locar aquests símbols.\nAmb tot, durant la trobada, es va despenjar una bandera espanyola republicana que el grup municipal de Guanyem Sabadell, membre del govern, havia penjat a la finestra del despatx a l'Ajuntament.\nAccident mortal d'un excursionista a la Catalunya Central\nUrgent: Mor un dels expresidents del Tribunal Constitucional


Generació d’indicadors estadístics propers als usuaris (I). L’experiència d’ Eixos.cat, observatori econòmic mòbil. | e2013\n← Breu passejada per l’estadística oficial sobre TIC\nGeneració d’indicadors estadístics propers als usuaris (II). Comparativa del teixit comercial de Barcelona i Madrid, a partir dels indicadors d’Eixos.cat →\nDavid Nogué (Planol.info/Eixos.cat)\nAquest article parla de la generació d’indicadors estadístics que orientin la presa de decisió econòmica dels usuaris, a partir de dades del seu entorn geogràfic immediat.\nEixos.cat és un observatori econòmic digital creat per l’empresa Planol.info a Barcelona el 2011. Com a tal, analitza i fa seguiment de l’activitat econòmica de les ciutats i els PAE (polígons d’activitat econòmica) per a l’elaboració d’estudis de mercat, fent servir una plataforma digital web i web mòbil. Ofereix un servei de classificació i catalogació del comerç urbà, els locals buits, les empreses, les activitats industrials, naus buides o tancades i els equipaments, edificis administratius i el transport públic, elaborat principalment mitjançant treball de camp. (http://ca.wikipedia.org/wiki/Eixos.cat)\nVam iniciar el desenvolupament de l’observatori econòmic Eixos.cat a mitjan 2010, amb l’objectiu de crear un servei d’informació adreçat als agents econòmics que operen al territori.\nEls oferíem una solució que els pogués ser d’utilitat en la comprensió de l’entorn geogràfic que condiciona la presa de decisió en les operacions i les inversions que realitzen.\nAmb alguns d’aquests agents ja hi treballàvem, i d’altres els vam visitar amb una presentació esquemàtica i una versió-demostració del servei, per saber quin interès hi podrien tenir.\nLes administracions públiques locals hi estaven potencialment interessades. La majoria d’ajuntaments, per exemple, no tenien una imatge definida i actualitzada de com estaven els comerços i els PAE. Però, sobretot, perquè no podien oferir informació fiable als emprenedors i als inversors que operaven al territori que, o bé s’havien de pagar els estudis a uns preus considerables, o bé, si no s’ho podien permetre, operaven a cegues. El problema era doble: no es disposava de dades suficientment fiables per a elaborar la informació necessària, i tampoc es disposava de bons mecanismes de publicació i de navegació d’aquestes dades per part dels usuaris finals, els emprenedors i els inversors.\nLes cadenes d’establiments també hi estaven interessades. Els seus caps es passaven la major part del temps voltant pel territori, tot cercant oportunitats de localització per als nous establiments. No delegaven aquesta tasca feixuga perquè no volien intermediaris, sinó estar en contacte directe amb la realitat. No es fiaven d’allò que no havien vist amb els seus propis ulls. Per això la idea de disposar d’un observatori mòbil els va semblar bé: podrien contrastar amb la realitat qualsevol informació donada per l’observatori, en qualsevol moment, allí on es trobessin.\nPel camí, ens vam trobar amb d’altres clients: emprenedors i franquiciats, interessats en l’estudi detallat de petites àrees geogràfiques, i empreses multinacionals com ara Navteq / Here i Google, que es van interessar per la contractació de la producció de dades de qualitat en grans àrees geogràfiques, que els podíem oferir dins del model de servei de l’0bservatori.\nUn cop finalitzada aquesta primera prospecció entre els clients potencials, teníem un objectiu ben clar: calia cuinar informes basats en indicadors estadístics distribuïts en el territori, que permetessin detectar bones oportunitats i zones de risc elevat per a la inversió. I, per a fer una bona cuina d’indicadors, calia treballar amb bons ingredients, dades fresques i fiables, i amb un procés transparent, que l’usuari final pogués seguir i validar en qualsevol moment, en qualsevol punt del procés.\nActualment el servei d’ Eixos.cat dóna suport a la presa de decisió de tots aquests agents i els permet detectar oportunitats presents en el territori, responent a preguntes com:\nOn poso el meu negoci?\nFuncionarà el meu negoci en aquesta localització?\nQuants negocis competidors tinc al meu voltant?\nQuins carrers comercials funcionen millor? quins estan deprimits?\nQuins PAE tenen més atractiu per als inversors?\nQuin grau d’especialització té aquesta àrea geogràfica?\nImatge 1: diagrama de funcionament del servei de l’observatori econòmic Eixos.cat.\nQuan vam posar en marxa el servei, l’escenari d’obtenció de les dades era aquest:\n– disposàvem de fonts de dades obertes de l’administració pública (el cadastre espanyol, Institut Cartogràfic de Catalunya, INE, Idescat i algunes més), la majoria provinents de les infraestructures de dades espacials, principalment, la Infraestructura de Dades Espacials de Catalunya.\n– disposàvem de bones bases cartogràfiques d’ús gratuït, provinents de Google Maps, de Nokia Maps (avui, HERE) i de Open Street Map.\n– tot i que disposàvem de dades de les activitats comercials / empresarials provinents de les administracions públiques locals i, previ pagament, d’alguns organismes oficials (registre mercantil espanyol, cambres de comerç), de seguida ens vam adonar que no eren dades suficientment fiables.\nPer a usos determinats com és ara valorar la localització d’un negoci, o entendre com funciona una àrea geogràfica des del punt de vista comercial, cal un volum de dades considerable.\nPer començar, una classificació exhaustiva de negocis competidors, negocis que afavoreixen l’activitat a establir, locals tancats o buits, oferta immobiliària de locals comercials, accessos al públic i transports públics propers, població… De fet, cal un conjunt de dades tan complet com es pugui obtenir.\nAixí, per tal d’oferir informació fiable a un usuari final, dins de la lògica de servei de Eixos.cat, calia superar diversos esculls.\nEl primer de tots, disposar de dades fiables de la localització i classificació econòmica de tots els negocis de l’àrea geogràfica a estudiar.\nEn termes geogràfics, els paràmetres de qualitat mínims que es demanen són aquests:\n– precisió en la localització geogràfica, en metres (<20m ja comença a ser acceptable)\n– dades d’actualització recent (<12 mesos)\nQuan es disposa de dades d’aquesta qualitat o superior, la correspondència amb la realitat se situa en un percentatge elevat, un 80% o més. Això vol dir, ras i curt que, de cada 100 coses que es diuen, almenys 80 són veritat.\nAlgú pot pensar que les administracions públiques, les cambres de comerç i d’altres organismes maneguen dades d’empreses, i que això hauria de valer per a un servei com el nostre, però no és així. A continuació, us expliquem per què diem això. (veure la Nota 1, al final de l’article)\nEl segon escull a superar era disposar d’un sistema de visualització i consulta que permetés els usuaris poder navegar d’una forma àgil i útil entre totes aquestes dades, en temps real d’actualització, allà on es trobessin.\nPer això, aquest sistema havia de ser un aplicatiu web, accessible també des de suport mòbil.\nEn l’actualitat, Eixos.cat opera de forma normal sobre una infraestructura de dades, un conjunt de fonts de dades disperses en el territori, provinents d’organitzacions diverses, públiques i privades, que aporten informació complementària, en mode generalment gratuït, però també en mode de pagament.\nAlhora, Eixos.cat també comparteix dades i bases cartogràfiques pròpies en aquestes infraestructures de dades.\nAquestes són les fonts de dades principals que fa servir Eixos.cat:\nDades de captació directa mitjançant treball de camp\nSón dades capturades sobre el terreny per un operari tècnic, mitjançant un aplicatiu instal·lat en un dispositiu mòbil.\nBases cartogràfiques IDE / WMS (servei web de mapes)\nGoogle Maps –> no descarregable, ús mòbil on-line\nNokia Maps –> no descarregable, ús mòbil on-line\nOpen Street Map –> descarregable, ús mòbil on-line / off-line\nCadastre espanyol –> descarregable, ús mòbil on-line / off-line\nICC –> descarregable, ús mòbil on-line / off-line\nRegistre municipal d’empreses (provinent d’altes i baixes de llicències d’activitat i tributs municipals)\nEquipaments públics i edificis administratius (gencat.cat)\nEstadístiques de població de l’ Idescat\nEncara en proves, però les espectatives són molt altes en la mesura que:\n– constitueixin una malla de punts suficientment densa i extensa\n– se serveixin les dades directament des d’un servidor web, en un flux constinu, amb el mínim filtrat possible respecte de la dada original generada pel sensor.\nEls sensors electrònics poden estar distribuïts en el territori, a mode de malla de punts fixes que emeten dades les 24 hores del dia, o bé poden estar integrats en dispositius mòbils, com és el cas del sistema Roadroid, que capta l’estat del paviment de les vies per a vehicles i les voreres per a vianants, a partir del sensor de gravetat del dispositiu mòbil. (www.roadroid.com)\nImatge 2: vista sobre el mapa de l’estat de les vies de trànsit de vehicles de l’Eixample de Barcelona.\nA Eixos.cat utilitzem una quinzena d’indicadors d’especialització en l’activitat econòmica, que agrupen cadascun al voltant d’una desena de sub-indicadors.\nEls indicadors que produeix l’observatori econòmic Eixos.cat depenen de:\n– l’extensió geogràfica de la capa de dades\n– la continuïtat / exhaustivitat geogràfica\n– la classificació única, amb sub-índex comparables i agrupables\nA partir d’aquests indicadors i sub-indicadors primaris, definim indicadors que es deriven del creuament dels sub-indicadors entre ells, i que donen lectures complementàries en les àrees geogràfiques estudiades.\n“Clusters” o nuclis geogràfics d’especialització econòmica, que agrupen els negocis que exerceixen la mateixa activitat comercial dins d’una mateixa àrea geogràfica, que varia depenent de l’escala a la que es realitza la consulta.\nIATC, índex d’aprofitament del teixit comercial, percentatge de locals comercials ocupats per negocis vs. el total de locals comercials d’una àrea geogràfica donada.\nIAC, índex d’atracció comercial, percentatge d’establiments comercials de venda de productes i serveis d’ús no-quotidià vs. el total de locals comercials d’una àrea geogràfica donada.\nIATPAE, índex d’aprofitament del teixit del PAE\nIAPAE, índex d’atracció (d’inversió) del PAE\nAl 2012 vam fer una campanya de recollida de dades, mitjançant treball de camp, que ens va permetre tenir dades del comerç de tot el territori Català: de totes les capitals de província i de comarca, i de totes les ciutats de l’àrea metropolitana de Barcelona.\nA priori ja havíem establert uns mecanismes de classificació que poguessin orientar lectures d’interès en clau econòmica, els indicadors. El fet de disposar d’una massa de dades suficient per a ser crítica, ens va permetre aplicar els indicadors i entendre’n el comportament.\nAixí, vam veure que certs valors d’aquests indicadors econòmics eren crítics, i definien àrees de canvi en el paisatge comercial.\nPer exemple, estudiant el paisatge comercial en termes de negocis oberts i negocis tancats vam observar que hi havia una tendència molt clara que canviava en funció de la mida del municipi i de com de rural o urbà era el paisatge.\nLa tendència era a tenir un percentatge de locals oberts major com més petit era el municipi i més rural era l’entorn.\nAlhora, en àrees urbanes majors i més denses, com ara l’Eixample de Barcelona, la tendència era a tenir més locals tancats o buits en proporció al total de locals comercials.\nUna possible bona explicació per aquest comportament de l’indicador era en termes d’ “espectatives comercials”. En zona rural, les espectatives comercials no serien tan altes com en el centre d’una gran ciutat, i la tendència seria a generar poques oportunitats d’establiment de negoci, pocs locals comercials, però a aprofitar-los tots amb comerç de productes de primera necessitat (alimentació i d’altres productes de consum quotidià).\nD’altra banda, també vam poder observar que, a densistat comercial i urbana semblant, no totes les àrees es comportaven igual, indicant que algunes eren més exitoses que d’altres en termes comercials. Ho vam començar a quantificar amb l’índex d’aprofitament del teixit comercial.\nL’índex ens permetia establir una relació directa entre les espectatives comercials d’una zona, reflectides en el total de locals comercials disponibles, i la realitat comercial de la mateixa, els locals comercials realment ocupats sobre el total dels disponibles.\nVam observar que la distribució de resultats, la oscil·lació de valors de l’IATC en el territori, no tenia un comportament linial, els valors finals no es distribuïen homogèniament entre tots els valors possibles (10%,20%,30%,40%…), fet que era d’esperar, i això ens va permetre anar una mica més enllà en la definició de certs valors crítics per a l’indicador.\nD’entrada, una tendència general observable era que l’ocupació de locals es mantenia sempre per sobre del 50%, és a dir, que hi havia un cert límit a la divergència entre espectatives i realitat.\nTambé vam poder observar que hi havia zones a on les espectatives s’ajustaven millor a la realitat, amb un valor de IATC més proper a 100%, i d’altres zones on, tot i tenir valors per sobre del 50%, aquests valors s’allunyaven dels valors establerts per a les primeres, però no se n’allunyaven progressivament.\nLes zones que anaven bé, comercialment parlant, tenien valors propers al 90% i les zones que no anaven tan bé, tenien valors propers al 70%, però cap d’elles tenia un IATC de 80%.\nAquest valor, el 80%, semblava establir una mena de sotrac o pendent més pronunciada, de manera que, quan l’ IATC d’una zona el vorejava (82%, 77%), si portava tendència ascendent o descendent, súbitament es podia trobar a l’altra banda, sense romandre en el 80%.\nAixò ho vam fer servir per a establir un valor crític per a l’ IATC, una línia vermella que vam anomenar “efecte persiana“, si els valors eren per sota de 80%, i “expectatives comercials realitzades“, si els valors eren per sobre del 80%.\nQue no calia arribar al 50% per a tenir “efecte persiana”, era quelcom que suposàvem i que ara havíem pogut quantificar.\nImatge 3: vista sobre el mapa de locals tancats o buits de l’Eixample de Barcelona.\nCom són de propers als usuaris?\nActualment treballem en la posta en marxa d’ EIXOS mobile, el primer observatori econòmic mòbil que ha de permetre fonamentar la presa de decisió econòmica a peu de carrer i amb dades de l’entorn geogràfic de l’usuari.\nAquí us deixem una imatge, a mode d’aperitiu i punt i final de l’article, per a que veieu quina cara fa un servei d’indicadors estadístics basat en la localització geogràfica de l’usuari:\nImatge 4: EIXOS mobile\nLes administracions públiques locals (ajuntaments, diputacions), els governs i organismes regionals i estatals (registre mercantil, INE, etc.) operen amb bases de dades de tributs i llicències d’activitat (altes i baixes d’activitat econòmica d’empreses i autònoms). Les cambres de comerç, en la mesura que usufructuen aquestes bases de dades per a crear els seus productes de base de dades, també ofereixen dades d’aquesta procedència.\nAquestes bases de dades tenen diverses limitacions a l’hora d’oferir informació d’alta qualitat geogràfica i, per tant, amb un elevat percentatge de correspondència amb la realitat, des del punt de vista d’un usuari final que vol saber què està passant en una àrea geogràfica concreta. Són aquestes:\n– hi ha negocis que inicien l’activitat sense haver informat a les administracions, impossibles de detectar si no es fa inspecció directa (com a mínim: -5% de fiabilitat)\n– tot sovint els propietaris no informen de les baixes d’activitat (de mitjana, anualment: -10% de fiabilitat)\n– no inclouen els locals tancats o buits, allotjament de negocis potencials que es troben ara desocupats o amb un ús no comercial. (de mitjana: 20% del total de negocis, -20% de fiabilitat)\n– si es treballa sobre dades publicades per algun organisme públic (per exemple, el registre mercantil) normalment, les dades són de fa més de 12 mesos (de mitjana: -15% de fiabilitat) i, a més, no inclouen les dades dels autònoms (més del 50% del total d’activitats; posem: -50% fiabilitat).\n– en molts casos, sols es disposa del nom fiscal del negoci, però no del nom comercial, que és el que permet identificar l’activitat des del punt de vista de l’usuari (de mitjana: 20% dels negocis enregistrats amb el nom fiscal, sense el nom comercial, -20% fiabilitat)\n– en molts casos, sols es disposa de l’adreça fiscal del negoci, que és la de la seu central en el cas de cadenes d’establiments o negocis amb filials, o bé acostuma a ser el domicili del propietari del negoci i no l’adreça real del local comercial / nau empresarial (l’adreça a on el propietari vol ser contactat per a temes administratius/tributaris) (de mitjana: 20% enregistraments amb adreça fiscal, -20% fiabilitat)\nEn el millor dels escenaris possibles, suposant que l’enregistrament de negocis inclogui el nom i l’adreça comercials en tots els casos (dades identificatives del negoci a peu de carrer) i que les dades siguin recents (amb data d’actualització dins dels 30 dies anteriors a la data en que es realitza la consulta) la pèrdua de fiabilitat seria d’un 40%, que caldria restar a la fiabilitat de partida, que mai no seria del 100% (el 100% és la realitat mateixa) sino, posem per cas, d’un 95%.\nÉs a dir, en aquest escenari en condicions òptimes disposaríem d’unes dades que tindrien un 55% de correspondència amb la realitat.\nDoncs bé, capturant aquestes dades amb mitjans d’inspecció directa, mitjançant treball de camp, la fiabilitat de partida no inclou tots aquests supòsits de condicions adverses i, per tant, seria d’un 95%.


El pilot almussafeny Aarón Polanco fitxa per l’equip Leopard Junior Team – RiberaTV\nAlmussafes, a 2 de febrer de 2017. L’almussafeny Aarón Polanco continua amb la seua gran progressió en el món del motor. Ara acaba de fitxar per l’equip Leopard Junior Team, amb el qual espera seguir recollint èxits esportius i continuar creixent com a pilot. Aquest 2017 participarà en el Campionat del Món Junior de Moto3 i afronta el repte “amb molta il·lusió i ganes de superar-nos dia a dia i aconseguir les metes que segur que amb molt treball aconseguirem”.\nEstic desitjant pujar-me a la moto i poder donar el 100% de mi per a retornar tota la confiança que l’equip està dipositant en mi per a aquest 2017”, comentava satisfet Aarón Polanco sobre el seu fitxatge durant la presentació. “Comencem aquesta marxa amb molta il·lusió i ganes de superar-nos dia a dia i aconseguir les metes que segur que amb molt treball aconseguirem”, va declarar.\nEl pilot almussafeny Aarón Polanco fitxa per l’equip Leopard Junior Team added by Ribera Televisió on 2 febrer, 2017