Comuniquem en Xarxa...: 14N, la vaga més necessària de la democràcia\nAixí les coses et pots trobar amb un professional docent que tem perdre el seu lloc de treball com a conseqüència d'aquestes reformes-versus retallades, però quan li comentes que el proper dia 14 de novembre hi haurà una manera de dir prou i és secundar la vaga general i ciutadana que s'ha convocat, et contesta que ja li han robat la paga extra de Nadal, no li paguen part de l'antiguitat i l'han augmentat la jornada i que, per tant no va a regalar aquest dia de salari a l'administració. I que consti que parlo de personal docent perquè és amb el que treballo i això que conte és real, m'ha passat aquesta setmana passada.\nAquesta mateixa persona quan va adduir les seves raons, totes elles molt respectables, és clar, li estava posant preu a la seva dignitat. I dic això perquè aquesta vaga és molt més que una vaga general. Es tracta d'una vaga ciutadana en què hem d'expressar el nostre N'HI HA PROU A AQUESTES POLÍTIQUES DE MERCAT, d'una manera alta i clara.\nAquesta convocatòria de vaga és, en realitat un parar-li els peus a les pors atàviques deslligats en cada una de les llars colpejats de qualsevol manera per la crisi econòmica i financera.\nAquesta convocatòria de vaga és una convocatòria per recuperar la dignitat de ser una societat democràtica i sobirana que exigeix una bestreta electoral per haver estat enganyada per un Govern que va guanyar les eleccions amb un programa i que està aplicant tot el contrari del que va prometre.\nAquesta convocatòria de vaga és una crida a la recuperació de la il · lusió per canviar les coses i una clara condemna a les actituds derrotistes que prediquen que les coses no es poden canviar.\nAquesta convocatòria de vaga ha de ser seguida massivament tant en l'aspecte laboral com en el de consum, com en tots els possibles perquè aquest govern trampós i mentider que tenim s'assabenti que no ens quedem de braços plegats i que requerim amb urgència una convocatòria electoral que ens permeti triar en llibertat altres models de societat.\nAquesta vaga ciutadana va molt més enllà d'una vaga general a l'ús, ja que implica als que podem la secundar perquè encara tenim treball i als que poden fer malgrat estar en situació d'atur però que reclamen un tractament digne als seus problemes de l'índole que siguin.\nDivendres passat una altra senyora es va suïcidar (i ja van dos) com a conseqüència del desnonament del que anava a ser objecte. És aquest el model de societat que volem? Podem permetre'ns que els bancs que han rebut milions d'euros de l'erari públic per ser rescatats siguin els que desnonen a persones que no tenen qui els rescati i els deixin al carrer o, com el cas de divendres, permetin que se suïcidin? Podem permetre'ns perdre diverses generacions de talents, investigadors o no, que s'estan marxant a altres països que els ofereixen unes possibilitats de treball i de creixement que aquí se'ls nega per una polítiques d'austeritat màxima que s'està portant per davant nostre futur? I tornem a parlar de mort ...\nLa dignitat de les persones no té preu. La seguretat d'estar lluitant cada dia i amb els mitjans que cadascú té al seu abast per sortir d'aquesta situació, és una cosa que ha de quedar gravat en la nostra consciència cada nit quan anem a descansar.\nLa superació de les pors és un repte personal, però també ho és col · lectiu, i la unitat ara mateix és el que ens pot ajudar a vèncer.\nLa solidaritat en els aspectes més amplis ha de recuperar el seu espai a les nostres vides. I que consti que parlo de solidaritat i no de caritat, que això és una altra cosa.\nLa generositat en el material però també en altres àmbits ha d'estar més present que mai en les nostres vides, ja que totes les persones tenim alguna cosa que podem regalar a qui està al nostre costat i està en pitjor situació que nosaltres.\nEl convenciment que només lluitant per mantenir els dret heretats i aconseguits amb la lluita de moltes persones que ens van precedir, ens permetrà mirar a la nostra infància actual als ulls i no sentir-nos covards, perquè les nostres lluites d'avui són els seus drets de demà.\nEvidentment tornaré a anar a la vaga el pròxim dia 14 de novembre. No només perquè estic plenament convençuda de la seva necessitat, sinó perquè la meva dignitat com a dona i com a treballadora m'ho exigeix. M'han robat drets de ciutadania que altres persones lluitadores que ens van precedir van aconseguir, fins i tot amb les seves pròpies vides i no vull ni puc permetre que segueixin per aquest camí.\nEl 14N pararé per la meva dignitat com a dona i com a treballadora.\nEl 14N pararé perquè vull recuperar la il · lusió i donar-li l'esquena a les pors personals i col · lectives.\nEl 14N pararé perquè vull mirar als ulls de la joventut que últimament m'envolta i veure en els seus ulls la seguretat que els seus somnis són possibles.\nEl 14N pararé perquè considero que aquesta vaga general i ciutadana és més necessària que mai.\nEl 14N pararé per solidaritat amb els que ho han perdut tot i pretenen, a més, arrabassar part de la seva vida i de la seva dignitat.\nEl 14N pararé perquè només uns serveis públics i de qualitat són una garantia de redistribució de la riquesa i aquesta gentussa que ens governa vol posar-los en mans privades perquè aquesta riquesa no sigui repartida i es concentri en poca mans.\nEl 14N pararé perquè estic farta, molt farta de la manipulació amb la qual pretenen tractar cada dia, intentant vendre'ns la idea que les seves mesures són les úniques que ens trauran d'aquesta situació i és mentida.\nEl 14N pararé perquè vull recuperar els drets que m'han pres amb les seves mentides.\nEl 14N pararé perquè vull que es convoquin noves eleccions perquè han enganyat la gent que els va votar.\nEl 14N pararé perquè crec que un altre món, una altra forma de sortir d'aquesta crisi és possible sense carregar sobre les esquenes de les persones més vulnerables el pes del les mesures que s'estan prenent.\nAquests són alguns dels arguments pels quals secundaré la vaga de dimecres 14 novembre. Hi ha més, molts més, però sens dubte el de més pes segueix sent el primer: La meva dignitat com a dona i com a treballadora.\nOntinyent, 11 de novembre de 2012.\nPublicat per Tere a 9:53


Renowa Energy Consulting | SimplyOn.cat\nAmb Renowa Solar Power hem col·laborat en diferents produccions audiovisuals a vista de drone.\nCom a valor afegir del seu servei, la companyia instal·ladora de panells solars fica a disposició del seu client un clip audiovisual com a testimoni.\nVam fer un vídeo test que es va convertir en una constant imprescindible.\nEl client final, en el 90% de les ocasions, comparteix aquest vídeo com a publicació a les seves xarxes socials. Alguns també l’aprofiten com a reproduccions en pantalles (en estands de fires i al hall de l’empresa.


Confit amb ametlla amb què s'agredien les comparses vilanovines pel carnaval.\nGARCIA Vilanova Carnaval, 339: «Els confits són substituïts per guixots, moresc i arròs.»; 352: «... aquells temps en què una arrova de confits i d’ametlles ensucrades valia una ínfima quantitat.... Cap al 1880 començaren a aparèixer els guixots.»; 362: «A terra, tot són serpentines trepitjades i guixots esmicolats».\nPARÉS Parla col·loquial, 37: GUIXOT. m. Confit rugós amb ametlla. S’acostuma a menjar per Carnaval. Antigament s’usava per a la comparsa. Nom d’una comparsa. Expressió popular. «A la comparsera li regalaré una bossa de guixots.»\nPI DE CABANYES Parlar de Vilanova: 57 «guixot, m., confit de sucre blanc pastat com a guix, i revestint o no una ametlla. Tradicionalment, els guixots eren els projectils catapultats a mà, com avui ho són els caramels, en les simulacions de batalla típiques de les comparses de diumenge de Carnaval.»\nVINYALS/CUATRECASAS Parlar vilanoví: 7 «paraules i expressions vilanovines que hem recollit: guixot (confit amb ametlla)».


Presentació de la nova imatge del Subirats Tasta’l - Ajuntament de Subirats\nPresentació de la nova imatge del Subirats Tasta’l\n05 nov. 2018 Presentació de la nova imatge del Subirats Tasta’l\nPublicat: 05 nov. 2018, 13:35h a NOTÍCIES, PROMOCIÓ ECONÒMICA, TURISME\tper\tRedacció\nEl passat dimarts 30 d’octubre l’Ajuntament de Subirats va realitzar una roda de premsa per presentar la nova imatge gràfica del Subirats Tasta’l i els detalls de la programació de la 14a edició.\nEl motiu de fer una roda de premsa ha sigut per explicar la col·laboració de l’Ajuntament de Subirats amb l’Escola Municipal d’Art Arsenal en la creació de la nova imatge gràfica del Subirats Tasta’l i donar a conèixer el disseny que s’utilitzarà en els diferents elements de comunicació, difusió i senyalització de l’esdeveniment.\nLa nova imatge gràfica del Subirats Tasta’l s’ha triat dels cinc treballs finalistes presentats pels alumnes del grau superior de gràfica audiovisual i gràfica impresa de l’Escola Municipal d’Art Arsenal de Vilafranca del Penedès. El projecte guanyador ha sigut per l’alumna, Sara Sintes, després d’una votació realitzada pel Consell de Turisme de Subirats.


25/04:: Presentació pública de l'Alerta Feminista - Ca la Dona, un espai de dones i per a dones\nNo us la perdeu! Perquè la nova política continuarà sent\nvella política si és patriarcal\nSi encara no ho has fet, signa!\nI no et perdis la presentació! Perquè la nova política continuarà sent\nJa en som més de 400 les persones que hem signat l’Alerta Feminista. I en serem encara més a mesura que n’incrementem la difusió.\nAra és el moment de fer un pas per a la visibilitat i la repercussió d’aquesta iniciativa.\nPer això ens convoquem a la presentació pública de l’Alerta, on volem que totes puguem fer sentir el que ens mou a llençar aquesta iniciativa.\nData: dissabte 25 d’abril\nLloc: plaça del Pou de la Figuera (Forat de la Vergonya) -vegeu plànol a sota.\nConfirma l’assistència, si et plau, i fes-ne difusió en el teu entorn. Que el contingut de l’Alerta sigui un fet, i ho sigui JA, depèn de totes i tots nosaltres.\nEsperem ser-ne moltes, el 25, i que hi hagi visibilitat del que es mou no només a Barcelona, sinó arreu de Catalunya.\nVine! Fem créixer la xarxa de complicitats!\n23/04:: Santa Jordina a Ca la Dona29/04:: El país que volem, a 18h a Ca la Dona (Jornada de treball)


ESTÉTICA DE LA EXISTENCIA : Porta aquesta sabatilla ...\nTinc 23 anys .La meva vida sembla com la de tothom. Faig poc esport,M'agrada ballar . Dibuixo en les meves estones lliure perquè m'agrada molt el manga . El manga és un tipus de còmic japonès. Estic estudiant infermeria i faig les pràctiques a l'hospital de Sant Pau.\nEls meus pares es van separar ja fa 10 anys i visc emancipada amb l'Antónia , una companya de pis i en Marc més petit . En Marc és gai i a diferència de l'Antònia mai he conegut la seva parella . Ella en canvi quan venen els dos a casa i s'instal·len a l'habitació sembla un sac de gemecs . Crida i crida com una boja dient : Uff com hem corro , quina font , quina font ... I ell que és més tímid sense gaire soroll de tant en tant sento dir : no paris , no paris ...\nLa meva vida per tant està envoltada de jovent pler d'aquesta efervescència pecaminosa que el porta a tenir les experiències més increïbles. Com les que una vegada el Marc va voler fer tot pujant-se a l'empit de la finestra i caminar uns 4 metres totalment nu . Tots els veïns i veïnes el van aplaudir llarga estona i el victorejaren amb el Olè , olè , olè ..\nLa monotonia no la sostenim gaire per la nostra condició . Per això la infermeria per mi va ser un estímul permanent diari . Cada dia entro i no sé amb que em trobaré . Ahir mateix un pacient amb qui tinc una certa confiança em va explicar que havia estat un gran tenor d'opera i que el públic l'aplaudia llarga estona . Va parlar de l'Scala de MIlà , o del teatre de l'Opera de Viena, o el Liceu de Barcelona ...em va tenir una bona estona allà palplantada esperant i intrigada per tot aquella vida que ara poc a poc s'anava escapolint. Al dia següent va morir . Avui quan he anat a veure com se l'emportaven els "cel·ladors" he volgut aixecar el llençol que li tapava el rostre. I he vist una autèntica mort de cantant de baríton a Lucia di Lamermor ..Adio a la vita ...\nCom veieu estic sempre entretinguda . A vegades però es dur perdre una vida jove , d'una noia amb 16 anys que acaba de tenir un accident de moto i ha quedat tant desfeta que no hi ha més que esperar que s'acabi aviat el patiment d'ella i la família.\nNo sóc creient , però si que penso que es bo veure com les families pensen que no tot s'acaba aquí amb els pocs anys de vida d'una filla , amiga o germana.\nEn l'especialitat que vull triar -obstetricia- segurament em trobaré més d'una vegada en difícils situacions que em faran pensar en l'absurd de l'existència humana. Sóc en aquest sentit una mica sartriana , una mica existencialista a l'estil Albert Camus . Vivim només l'existència i prou , s'acaba tot aquí .\nAl vespre torno amb bici de la feina a casa i arribo molt cansada amb poques ganes de fer res . De fet no m'aguanto gaire . No tinc parella encara però tampoc la busco ni la vull ara mateix . He pensat més en el poliamor que ara està de moda. Això de viure al dia , convidant el cos a trobar experiències de tot tipus amb nois i noies de tots colors, amb joves i grans, amb baixos i alts, amb panxuts i prims, amb rossos i morenos. Tot m'està bé i gaudeixo molt de no sentir-me lligada a res ni a ningú .Ja tindré temps per viure la vida d'altra manera . La meva companya de pis no pensa el mateix.Ella es de las que creu que una parella és per tota la vida , i que cal que juri fidelitat eterna i que això dels fills és bàsic . Perquè no vols tenir fills amb qualsevol . Però per mi els nens o nenes no estan fets per la meva forma de vida. Infermera i amb fills o filles , Com fer compatible aquest fet ?\nSóc una persona massa controladora amb tot i això a la feina em va molt bé. Sempre dono les ordres jo fins i tot als metges o metgesses per un pacient o una infermera.\nSenyor Epitafi si us plau porti sabatilles per anar a la dutxa que no pot anar descalç pel passadís ! I així visc la vida senzillament com una noia de 23 anys infermera .\nBy XAVIER ALSINA - marzo 21, 2020


Els alumnes del curs de restauració de Roses visiten el Celler de Can Roca — Ajuntament de Roses\nEls alumnes del curs de restauració de Roses visiten el Celler de Can Roca\nEls alumnes del curs de restauració de Roses visiten el Celler de Can Roca Els estudiants que participen en el curs de restauració organitzat per l’Àrea de Joventut de Roses van visitar recentment el restaurant El Celler de Can Roca. Durant la visita van poder conèixer de primera mà, el treball que s’hi fa i la filosofia d’un dels establiments més reconeguts del món de la restauració actual. http://www.roses.cat/noticies/historic/els-alumnes-del-curs-de-restauracia3-de-roses http://www.roses.cat/@@site-logo/escut.png\nEls estudiants que participen en el curs de restauració organitzat per l’Àrea de Joventut de Roses van visitar recentment el restaurant El Celler de Can Roca. Durant la visita van poder conèixer de primera mà, el treball que s’hi fa i la filosofia d’un dels establiments més reconeguts del món de la restauració actual.\nVisita Celler Can Roca\n27/05/2009 00:00 - Departament de Comunicació i Premsa\nEl curs de restauració iniciat al Centre d’Activitats de Roses (CAR) el passat mes de gener, està pensat per oferir una sortida professional a aquells joves que opten per deixar els estudis i es volen fer un camí dins el món laboral. Compta amb una quinzena de participants i ha estat dissenyat per omplir l’actual buit existent en l’educació d’auxiliars de cuina, cambrers i d’altres feines relacionades amb aquest sector.\nAmb aquest objectiu, els estudiants reben formació teòrica i pràctica sobre les tasques d’ajudant de cuina i de sala, el protocol de servei al client o l’organització en el treball. A més, participen en tallers, treballs de camp i sortides complementàries, com la realitzada aquest mes de maig al Celler de Can Roca.\nL’altre gran objectiu que s’espera cobrir amb aquesta activitat és oferir a l’empresariat una borsa de nous professionals ben formats, que permeti millorar la qualitat dels serveis relacionats amb la restauració i el turisme i contribueixi a donar una millor imatge del sector.\nEl curs és totalment gratuït i està subvencionat per la Secretaria de Joventut de la Generalitat de Catalunya.


Basquetbloc: CPE Taradell 46 - La Garriga 40\nCPE Taradell 46 - La Garriga 40\nNova victòria dels cadets del Taradell davant La Garriga, aquest cop amb vuit jugadors i sense alguna de les peces mes decisives.\nEl Taradell ha realitzat un joc molt seriós, la igualtat ha dominat el partit en uns primer dos quarts igualadísims (9-9 i 12-16), la clau ha sigut el tercer quart, els taradellencs han sortit de la mitja part amb instruccions molt clares i han sabut portar-les a terme, perquè ha sigut un quart on han pogut prendre distancia que els ha deixat guanyar el partit (14-4). El darrer quart els locals han sabut aguantar davant la millor empenta visitant que ha servit per igualar el quart (11-11).\nL'actitut és el millor valor del Taradell, com aspecte negatiu la diferencia entre pilotes perdudes i recuperades (24-15), en canvi tot i la força defensiva que tenen ha rebut molt mes que han realitzat en faltes d'equip (10-16). El tir lliure han millorat en aquest partit (5 de 7) 71% i be també en el tir exterior 31% en tir de 2 i 25% en triples.\nAquesta victòria els referma a la segona posició de la lligueta prèvia.\nC.A. ha deixat jugar ratllant el limit, però el criteri sempre ha sigut bo i equitatiu.


La pluja obliga a escurçar la tradicional Passada de la Patum de Berga - Diari Jornada\nCentenars de persones assisteixen al tret de sortida de la festa berguedana\nLa pluja obliga a escurçar la tradicional Passada de la Patum de Berga\n| 30 de maig, 2018 - 13:19\nUn fort ruixat ha obligat ha endarrerir el tret de sortida de la Patum: la tradicional Passada. Centenars de persones s'han congregat aquest migdia a la plaça de Sant Pere per assistir al preludi de la gran festa que viurà aquests dies la capital del Berguedà. Quan faltaven pocs minuts per l'inici, però, un fort ruixat ha obligat a endarrerir la sortida dels quatre gegants i del tabaler, Xavier Prat. Finalment, amb quinze minuts de retard, la comitiva ha sortit del consistori al ritme de l'Escola Municipal de Música. El recorregut també s'ha escurçat i no s'ha passat pel barri Vell.\nLa Patum continuarà aquest vespre amb el passacarrers a diferents punts de la ciutat. La Plaça de Sant Pere s'ha despertat aquest dimecres amb desenes de llaços grocs penjats als balcons i al consistori.


Un bebè d'un any ha mort 24 hores després d'haver rebut l'alta a l'Hospital de Móstoles.\nEl centre ja ha obert una investigació interna per aclarir la denúncia de la família del nadó d'un any que va morir la setmana passada en el centre sanitari per una possible peritonitis aguda, 24 hores després d'haver-li donat l'alta després d'una primera visita l'hospital.\nFonts de l'hospital asseguren que es tracta d'"un procediment habitual" quan es produeix una mort "excepcional", i la família reclama una revisió de l'actuació sanitària. "S'està col·laborant a tota hora amb la família", facilitant-los "tota la informació que sol·liciten", diuen fonts del centre.\nDimecres passat van anar a urgències a l'Hospital de Móstoles (Madrid) després que el nadó es queixés, aparentment, de mal de panxa i que portés "dos o tres dies sense anar de ventre", tot i que, fins aquell moment, no havia presentat "cap quadre de vòmit", segons expliquen els familiars del bebè al diari ABC.\nL'Hospital de Móstoles investiga la mort d'un nadó 24 hores després de rebre l'alta / EFE\nLi van receptar ibuprofèn i li van donar l'alta\nEn aquesta primera visita a l'Hospital Universitari de Móstoles, el comunicat mèdic recull que es va atendre al menor per dolor abdominal sobre les 6:36 hores i s'especifica que, en presentar febre de 38,5 graus, se li va administrar paracetamol.\nTanmateix, deia que el menor estava ben hidratat i alimentat, amb bon aspecte i sense "signes de dificultat respiratòria", que no presentava signes patològics i que el nadó no mostrava dolor a la palpació superficial ni profunda a l'abdomen, ni tampoc signes d'irritació peritonal. Per aquesta raó, es va procedir a donar l'alta al nen a les 07:20 hores d'aquell mateix dia, ja que es tractava de febre de curta evolució amb bon estat general i es va receptar ibuprofèn.\nL'endemà, a l'UCI amb febre i vòmits\nL'endemà mateix, van haver de tornar al mateix centre sanitari ja que el menor presentava "vòmits cada vegada que prenia llet i continuava tenint febre". En aquesta segona ocasió, els metges van observar que, a part del dolor i distensió abdominal, el nadó presentava "taquicàrdia i presència de gas extraluminal, que feien pensar en signes de neumoperitoneu", per la qual cosa va ser ingressat a l'UCI i es va contactar amb l'Hospital 12 de Octubre per a la seva derivació.\nEl nadó va morir abans sense poder ser traslladat a l'Hospital 12 de Octubre de Madrid / Viquipèdia\nSense temps de traslladar-lo a l'Hospital 12 de Octubre, l'estat de salut del menor va empitjorar, per la qual cosa va ser intubat, entrant en parada cardiorespiratòria en dues ocasions fins que va morir aquell mateix dia.\nSèpsia d'origen abdominal\nEl segon comunicat mèdic emès per l'hospital recull que el menor patia "taquicàrdia supreventricular, sospita d'obstrucció intestinal amb neumoperitoneu secundari, infiltració pulmonar, acidosi metabòlica i sospita de sèpsia d'origen abdominal," segons el diari ABC.\nLa família sospita que el nadó podia patir una peritonitis (infecció) aguda, que no va ser detectada en la primera visita a l'hospital, per la qual cosa esperen l'informe de l'autòpsia per presentar una denúncia perquè s'investigui una possible negligència mèdica del centre.


Necessitat humana. Classificació dels bens. Mercat. Factors de producció. Classificació de les empreses. Elements patrimonials # Bienes. Mercado\nEnviado por: Sergi Almar\n1.- Necessitat humana: sensació de mancança d'alguna cosa i desig de satisfer-la.\nNecessitats primàries: són fonamentals per a la supervivència dels é éssers vius.\nNecessitats secundàries: no calen per a sobreviure.\n2.- La finalitat de l'economia: és la producció activitat mitjançant s'obtenen béns i serveis.\n3.-Classificació dels bens -Materials i inmaterial: els primers són tangibles (cotxe) i els tg on segons són inmaterials (sistema de producció).\n-Presents i futurs: presents són els que existeixen a l'actualitat i futurs els que estàn en procés de fabricació. Ex: en una empresa tèxtil, són bens presents les camises fetes i els futurs són les camises que es faràn d'aquí a final d'any.\n-Complementaris i substitutius: els complementaris s'han d'utilitzar conjuntament per poder satisfer una necessitat. Ex: el cotxe i la botzina i els substitutius són aquells que si n'utilitzem uns, n'excloem uns altres ex: ulleres i lentilles\n-De consum i de producció: els de consum satisfan alguna necessitat humana, n'hi ha de dos tipus, duradors: són els que s'utilitzen diverses vegades i poden arrivar a ser inservibles (boli), no duradors: són els que tant sols es fan servir un sol cop (aspirina) i els deproducció tant sols serveixen per a produir altres bens (màquina).\nMercat: lloc on es duu a terme l'intercanvi de bens entre diferents persones o entitats\nVenedors, que en vendre el producte creen: OFERTA Preu: és l'expressió en diners\nCompradors, que segons la seva actuació creen: DEMANDA del valor d'un producte.\nDeterminació del preu: Preu = cost total + benefici\nCost total Cost fix: no varia amb el nivell d'activitat de l'empresa ex: lloguer, llum,\nCost variable: està directament relacionat amb la producció ex: matèries primes.\nBeneficis: és el guany que obté el fabricant o venedor i s'expressa en %.\nImpostos: el més habitual és l'I.V.A. ( import sobre el valor afegit ).\nTipus d'I.V.A. -Superreduït (4%): grava sobre els aliments bàica, els medicaments, els\nllibres i els diaris.\n-Reduït (7%): grava altres aliments, habitatge i transport.\nCàlcul de preu\n- Espardenyes s.a ha d'invertir 15.000.000 ptes. en costos fixos i 10.000.000 pts. en costos variables per poder fabricar 5.000 parells de sabates. Si espera obtenir-ne un benefici del 12%, quin haurà de ser el preu de venda de cada parell de sabates sense I.V.A. I amb un 16% d'I.V.A. inclòs?\nCost total = cost fix + cost variable\nCost total = 15.000.000 + 10.000.000 = 25.000.000 ptes\nCost total un parell: 25.000.000 : 5.000 = 5.000 ptesç\nBenefici (12%) = 5.000 x 12 / 100 = 600 ptes (parell)\nPreu (sense I.V.A ): 5.000 + 600 = 5.600 ptes\nI.V.A (16%): 5.600 x 16 / 100 = 896 ptes\nPreu (amb I.V.A.): 5.600 + 896 = 6.496 ptes\n-Una empresa fabrica 5000 camises a l'any. Per fer-ho disposa d'una maquinària valorada en 20.000.000 ptes i unes instal·lacions valorades en 1.250.000 ptes. les despeses que això acasona són:\n450 ptes de fil per cada camisa, una nòmona de personal de 5.750.000 ptes, consumeix 1.250.000 ptes de llum i d'energia, gasta 540.000 ptes en publicetat i 842.000 ptes en despeses financeres. Si amortitza un 10% la maquinària i les instal·lacions i vol obtenir-ne un benefici del 20%, calcula el cost fix, el cost variable, el cost total, el preu de venda unitari sense I.V.A. i el preu de venda amb un I.V.A. DEL 16%.\nAmortització: 12.000.000 +20.000.000 = 21.200.000 x 10 / 100 = 212.000 ptes : 5.000 = 424 per camisa\nPublicitat: 540.000 : 5.000 = 108 ptes per camisa\nSous: 3.750.000 : 5.000 = 1.150 ptes\nFix: llum 250 ptes, amortització 424, publicitat 108 = 782 ptes\nVarible: fil 450 ptes, sous 1.150 ptes = 1.600 ptes\nFactors de producció: són aquells elements que combinats permeten la producció de bens i serveis, són:\n-Recursos naturals: s'obtenen sense que calgui cap transformació prèvia ( l'aire, l'aigua, terra)\n-Treball: activitat conscient de l'home que requereic un esforç físic i/o mental per tal d'obtenir béns o mitjants econòmics.\n-Capital: tot allò que pot produir una renda en el futur\n-Organització: són estructures organitzatives socials per a obtenir uns objectius determinats (divisió treball)\n-Una empresa inverteix 1.000.000.000 en costos fixos o 200.000.000 en costos variables per a produir 1.000.000 de fix. Si espera obtenir un benefici del 18%. Preu sense I.V.A., preu amb I.V.A..\n-Cost total = cost fix + cost variable = 1.000.000.000 + 200.000.000 = 1.200.000.000 ptes.\n1.200.000.000 : 1.000.000 = 1.200 ptes\n-Benefici (18%) = 1.200 x18 / 100 = 216 pts/unitat\n-Preu sense I.V.A = 1.200 + 216 ptes = 1416\n-I.V.A =1416 x 16 / 100 = 226'56\n-Preu amb I.V.A =1642'56 = 1645 ptes\n3.-Els sectors de producció\nLa divisió en sectors econòmics que s'utilitza generalment és la classificació feta pel Sr. Collin Clark.\nSectors econòmics -Sector primari: englova totes aquelles activitats que obtenen\ndirectament els bens econòmics de la naturalesa sense dur a terme cap tipus de transformació posterior (agricultura, pesca...)\n-Sector secundari: inclou totes aquelles activitats que impliquen la transformació d'aliments o matèries primeres mitjançant un procés productiu ( indústria, construcció ).\n-Sector terciari: format per aquelles empreses que es dediquen a la producció de serveis ( comerç, transports...)\n4.- Classificació de les empreses\nEmpreses -Per la grandària -Artesanals: 1-5 treballadors\n-Petites: 6-50 treballadors\n-Mitjanes: 51-250 treballadors\n-Grans: +250 treballadors\neconòmic -Primari -Agropecuàries: agrícoles, ramaderes i exportació de boscos.\n-Extractives: mineria, pesca\n-Secundari -Indústries transformadores: transformen les matèries\nprimeres en productes acabats (tèxtil, químiques, papareres, mecàniques)\n-Constructores: es dediquen a l'edificació (edificis, carreteres)\n-Productores d'energia: petrolieres, productores de gas i electricitat.\n-Terciari -Comercials: es dediquen a la compra-venda, fan el paper\nd'intermediari entre el productor i el consumidor. Poden ser: majoristes, al detall o grans superfícies.\n-Financeres: es dediquen a la gestió o tràfic de diners ( bancs, cixes d'estalvi, entitats financeres...)\n-Asseguradores: cubreixen un risc a canvi d'una presentació econòmica. Poden assegurar persones (de vida) o bens (incendis).\n-De transports: cubreixen serveis de desplaçament de persones o mercaderies. Poden ser terrestres, marítimes o aèries.\n-Per la naturalesa\njurídica -Privades -Individuals: pertanyen a una persona física (empresari)\n-Socials: pertanyen a una persona jurídica (societat)\n-Cooperativa: els treballadors són al mateix temps els\npropietaris i actuen democràticament.\n-Anònima(s.a): és la societat capitalista per excel·lència. El capital es divideix en parts iguals cadascuna de les quals s'anomena acció. Per formar una societat anònima cal un mínim de tretze socis i un capital de deu milions.\n-De responsabilitat limitada (s.l): les aportacions dels socis es fan mitjançant participacions i la responsabilitat dels socis queda limitada al valor de les seves aportacions.\n-Públiques: sector energètic, siderúrgic, construcció naval, transport aeri i m i n mineria\n1.-Classifica la relació de bens següents segons la classificació de bens econòmics que tens als apunts:\nuna bicicleta, taronja, treball humà, bombeta, calefacció elèctrica, abric, farina, paper.\n*Bicleta: material, present, substitutiu, consum (durador)\nTaronja: material, present, substitutiu, consum ( no durador)\nTreball humà: inmaterial\nBombeta: material, present, complementari, consum (durador)\nCalefacció elèctrica: inmaterial, present, substitutiu, consum ( durador)\nAbric: material, present, substitutiu, consum (durador)\nFarina: material, present, complementari, consum ( no durador)\nPaper: material, present, subst / compl, consum ( no durador )\n2.- Classifica les activitats econòmiques següents segons els 3 sectors de producció:\ngranja de porcs, agència matrimoni, banc empresa, constructora de pisos, empresa conservera de peix, fàbrica tèxtil, autopistes s.a, fàbrica d'automòbils, refineria, despatx d'advocats, molí de farina, pscifactoria, empresa química.\n*Primari: granja de porcs\nSecundari: empresa constructora, empresa conservera de peix, fàbrica tèxtil, automòbils, refineris, molí farina, piscifactoria, empresa química.\nTerciari: agència matrimonial, ban autopistes s.a, advocat.\nCaixa (diners en metal·lic), maquinària, mobiliari, clients (gent que deu diners), edificis, proveïdors (a qui l'empresa deu diners), prèstec, bancs, capital, mercaderies.\n-Una empresa té edificis valorats en 10.000.000 ptes., màquines valorades en 3.000.000 ptes dels quals n'ha quedat a deure dos milions, ha comprat mobles per 500.000 ptes de les quals n'ha quedat a deure 350.000; els seus clients li deuen un milió i mig de ptes., disposa en efectiu de 350.000 ptes i ha sol·licitat al banc un prèstec de 5.000.000. Presenta aquestes dades en forma de balanç.\nTotal actiu: 15.350.000 ptes\nTotal passiu: 15.350.000 ptes\n1.-Relaciona un concepte de la columna de la dreta amb un altre de la columna de l'esquerre.\nBalanç\tInstrument tècnic\nNet patrimonial\tBenefici\nCompte\tBens i drets\nIngressos\tSituació comptable\nResultats\tCapital propi\nDespeses\ttributs (impostos)\n2.-Comencem un negoci amb la següent aportació: un local valorat en 3.500.00, mobiliari per valor de 200.000, mercaderies valorades en 550.000, de les quals hem deixat pendent de pagar 230.000 igualment devem una factura de mobiliari que puja 100.000, diners en efectiu per 30.000, diners al banc per 150.000, hem concertat un prèstec bancari de 1.500.000. presenta aquestes dades en dorma de balanç.\nTotal actiu: 4.430.000 ptes\nTotal passiu: 4.430.000 ptes\n3.- Cada grup i amb una quantitat de diners d'aproximada de 1000 ptes,pensa en la manera s'invertil-les per produir un bé o servei.Per vendre i així obtenir un benefici. L'activitat té una durada màxima d'una setmana. Després haureu d'explicar la vostre experiència.\nVam comprar 1 paquet de 24 madalenes ( 229 ptes. ), un pot de nocilla ( 172 ptes ) i un rotllo de paper transparent ( 206 ptes ).\nComprat això, vam anar a casa d'un company a preparar-les i posteriorment vam anar a vendre-les al bloc de pisos del corresponent company i al voltant del pis.\nVam preparar 9 paquets de dos unitats i 6 paquets d'una unitat.\nVam tardar una mitja hora per comprar-ho i preparar-ho, i entre ¾ i una hora per vendre-ho.\n1 paquet de madalenes ---------- 229 ptes\n1 pot de nocilla ------------------- 172 ptes\n1 rotllo de paper transparent ---- 206 ptes\n610 ptes capital\n1 magdalena ---------- 60 ptes.\n2 magdalenes --------- 100 ptes.\n1 unitat 3 persones = 180 ptes\n2 unitats 8 persones = 800 ptes\n980 - 610 = 370 ptes\n1.-Definició d'empresa des del punt de vista de l'Economia: definim empresa com a entitat de producció organitzada i amb ànims de lucre, que es dedica a la producció i comercialització i distribució de bens i serveis.\n2.- Objectius d'una empresa\na) Obtenir el màxim benefici\nb) Obtenir i oferir els millors productes amb la màxima tecnologia\nProcurar unes bones condicions de treball que satisfaci al personal\n3.- Rendibilitat d'una empresa: perquè una empresa sigui rendible cal elegir la ubicació geogràfica:\nProximitat de les matèries primeres i altres bens.\nProximitat a un mercat consumidor\nFacilitar la comunicació\nAvantatges fiscals (impostos)\n4.- El patrimoni\nFormat per els elements patrimonials, és a dir, el conjunt de bens i drets i obligacions que permeten desenvolupar l'activiatat a l'empresa\nBens: productes fabricats i tots els que calen per fabricar-los (diners, màquines, edificis, matèries primeres)\nDrets: conjunt de deutes a favor de l'empresa ( factures degudes)\nObligacions: conjunt de pagaments que ha de realitzar l'empresa ( factures als proveïdors, prèstecs...) .\npatrimonials -Actiu: agrupa els bens i drets que són propietat de l'empresa.\n-Passiu: inclou tots els deutes de l'empresa\n-Net patrimonial (capital: empresa individual, empresa social) són els recursos propis de l'empresa (capital, reserves, beneficis...). També s'anomena CAPITAL PROPI. Donat que és una aportació de l'empresari, en cas de liquidació és quelcom que l'empresa li deu. Això dóna equilibri en comptabilitat.\nACTIU = PASSIU\n(bens i drets) (obligacions i net p.)\n5.- La comptabilitat: instrument que utilitzen les empreses per registrar la seva situació econòmica.\n6.-Elements de la comptabilitat\nComptes: lloc on es van anotant les variacions que afecten únicament als elements patrimonials que representen.\nBalanç: document que representa la situació patrimonial d'una empresa en un moment determinat.\n7.- Documents mercantils\nL'albarà o nota de lliurament\nÉs un document que acompanya al lliurament de mercaderies d'una empresa al client. Serveix a l'empresa venedora per a fer posteriorment la factura i al comprador com a comprovant de la mercaderia que rep. Informacions que ha d'indicar:\n-Dades identificatives del venedor i del client\n-Data d'entrega de les mercaderies\n-Model, referència, i quantitat d'articles\n-Signatura de qui rep la matèria donant-hi conformitat.\n(És indispensable en la pràctica legal i comptable d'una empresa)\nDocument comptable mitjançant el qual la part venedora comunica a la compradora les característiques i el preu de les marcaderies o dels serveis prestats. Elements de la factura:\n-Nom o raó social, adreça i NIF (Nº d'identificació fiscal) de la part compradora i la venedora.\n-Concepte (detall o descripció de l'article facturat)\n-Preu de l'article o articles\n-Tipus d'I.V.A. aplicat\n-Import total de la factura\n-Forma de pagament ( no és indispensable)\nEn cas que la part venedora faci algún tipus de descompte, aquest també ha de constar a la factura i s'aplicarà a l'import de l'I.V.A.\nÉs el document que acredita la realització d'un pagament. És indispensable en les operacions al comptat pagades en efectiu. Hi ha de constar:\n-Identificació del comprador i venedor\n-Nº de la factura\n-Signatura del qui cobra.\nEl xec (taló)\nXec bancari és el document per mitjà del qual es dóna una ordre de pagament a un banc o entitat de crèdit. Pot ser:\n-Al portador: el pot anar a cobrar qualsevol.\n-Nominatiu: hi figura el nom i cognoms d'una persona o raó social d'una empresa i només el pot cobrar el titular indicat.\n-Barrat: es creua el xec amb dues ratlles paral·leles inclinades i entre elles s'escriu o bé per abonar en compte o bé i CIA. Aquest xec no es pot cobrar tansols es pot ingresar en compte.\nDades que ha de tenir un xec:\n-Data amb lletres\n-Quantitat en números i en lletres\n-Signatura del titular del compte que és qui paga\nLa lletra (efecte)\nLa lletra de canvi es ven en els estancs. És el títul mitjant una persona ( el lliurador) ordena a un altre (lliurat) el pagament d'una certa quantitat de diners en una data i un lloc determinat a una tercera persona ( beneficiari o tenidor) designada amb la lletra. NORMALMENT EL BENEFICIARI ÉS EL MATEIX LLIURADOR.\nRequisits que ha de reunir una lletra:\n-Ha de ser en un paper imprés i timbrat de la classe i categoria que correspongui\n-Ha de detallar el lloc i la data d'expedició\n-El venciment de la lletra, que és la data en que cal pagar-ne l'import ( si a més si fa constar el lloc s'anomena lletra domiciliada)\n-La quantitat a pagar en números i lletres\n-La identificació de tots els objectes que hi intervenen: el lliurador, el lliurat i el beneficiari.\n-La signatura del lliurador\nCoses que es poden fer:\n-Acceptar una lletra: consisteix en que el lliurat signi a la part esquerra de la lletra on diu accepto.\n-Descopmte de lletres: és el fet de que el banc anticipa al beneficiari l'import a cobrar.\n-Endossar una lletra: és transpassar el dret de cobrament a una altra persona o entitat.\n-Abalar una lletra: és garantir el pagament al lliurador de manera que si el lliurat no la fa efectiva, l'abelador se'n fa responsable.\nDocument per l'empresa i el treballador on s'estableixen les condicions de treball.\nTipus -Temps parcial: inferior en hores a la jornada completa.\n-Jornada completa: tantes hores com marca la llei de jornada completa\n-Indefinit: no acaba exepte per voluntat de l'empresa o el treballador.\n-Temporal: durada definida ( mesos anys )\nObra i servei: dura mentre duri l'activitat que l'empresa ha c o n t contractat mà d'obra adicional.\nSalari: quantitat que rep el treballador a fi de més.\nNòmina: document que certifica el seu cobrament.\nSou brut: quantitat que l'empresa paga el treballador després de fer les retencions necessàries. Les dues principals són:\n-I.R.P.F: grava la renda o retribució econòmica per la seva feina ( impost )\n-Seguretat Social: contribueix a mantenir el sistema polític s.s.\nOrganitzacions que s'ocupen de la defensa dels drets del treballador.\nNivell salarial: assegura capacitat adquisitiva de tots els treballadors i millora de les condicions laborals.\nSalari mínim interprofessional: quantitat mínima de diners que ha de rebre un treballador que treballi jornada completa.\nVacances i descansos setmanals\nGarantia de manteniment del lloc de treball\nSeguretat i higiene: il·luminació, ventilació.\nEstatut del treballadors: marc normatiu que defineix drets i deures del treballador.\nSou i jornada laboral digne\nPromocionar-se a l'empresa\nRendir a la feina\nCol·laborar al grup\nSeguir normes del superior\nCombeni col·lectiu: document que registra per escrit les condicions pactades en la negociació col·lectiva.\nMercat laboral: llocs de treball que les empreses volen cobrir\nAturats: gent que pot treballar, però no troba feina\nAtur: genes a problemes econòmics i socials.\nOrganismes contra l'atur\nINEM: organització que ajuda a trobar feina als aturats. És gestionat pel ministeri de treball. Fa diverses coses:\nOrganitza cursos de formació\nPosa en contacte les ofertes amb les demandes\nGestiona el cobrament de la prest. d'atur.\nEmpreses de treball temporal (ETT): proporcionen contractes temporals als treballadors, cobren un % del sou del treballador.\nOTG: Substitueix l'INEM a Catalunya.\nPer aconseguir feina hi ha 3 fases:\n1.- Lliurament del currículum vitae\n3.- Test psicotècnic i/o proves de reconeixament.\nCurrículum vitae: recull camplet i estructurat de tota la informació personal, acadèmica i laboral que ofereix el candidat que ofereix el candidat i pot ser interessant per a l'empresa.\nSón aquelles substàncies que, através d'un procés, es transformen en productes que ens permeten viure adequadament i desenvolupar les diferents activitats. Estrictament, les primeres matèries proveenen directament de la natura; en l'actualitat, però, també se'n consideren les substàncies sotmeses a un primer procés de transformació\nMatèries . -D'origen vegetal: la major part serveixen per a l'alimentació, també hi ha\nMolts conreus destinats a ser les primeres matèries per a l'indústria, com el cotó, el cànem, el lli, el jute,etc...\n-D'origen animal: a més de la carn per a a indústria agroalimentària, el pèl d'alguns a animals proporciona fibres per al tèxtil, la pell s'utilitza per a fabricar vestits, corretges,etc. També s'utilitzen els creixos a la indústria química.\n-D'origen mineral: les primeres d'origen vegetal es troben en els jaciments. N'hi ha de dos tipus: els metal·lics i els no metal·lics. Algunes roques ,com les calcaries, serveixen per a fabricar ciment, i d'altres, com el marbre, el granit o l'alavastre, per a la construcció. Els combustibles minerals es fan servir a l'indústria química.\njaciments -Filons: són dipòsits minerals que s'han format d'escletxes i, per tant,\ntenen poc gruix i una gran llargària. Molts metalls es presenten en forma de filons.\n-Els estrats: són formacions disposades en capes, de gran extensió respecte del seu gruix. Formen estrats, entre altres minerals, molts tipus de carbons, margues i de vegades sofre.\n-Les bosses: són grans masses de mineral de forma irregular, com les que inclouen certs tipus de carbó, sals i alguns minerals.\n-D'al·luvió: formats per les restes d'altres jaciments, esmicolats per l'erosió i transportats. Així es poden trobar l'or, la plata, la magnetita,etc.\nProsperacions de mines: És convenient realitzar complexos estudis previs per a comprovar- ne la viabilitat:\nEn una primera fase es recull informació sobre la formació geològica del terreny, la composició, la sismografia...\nEn una segona fase s'extreu mostres de mineral i s'estudia.\nSistemes d'explotació minera\nFonamentalment hi ha dos sistemes d'explotació: a cel obert i mitjançant mines ubterrànies.\nN'existeixen dos tipus fonamentals:\nLes pedreres: són explotacions per a l'extracció de roques (marbres, calcàries, guix), que generalment es fan en sectors localitzats dels vessants de les muntanyes.\nLes mines a cel obert: són explotacions, normalment de gran abast, per l'extracció directament de terra o d'una muntanya\nSón explotacions que fan possible l'extracció dels minerals situats a l'interior de la Terra. Amb aquesta finalitat s'excaven un conjunt de pous i galeries, que s'han d'extreure per a ser transportats a l'exterior.\nLes voladures controlades\nUna tècnica per a arrencar les roques dels jaciments, són les voladures controlades. Consisteix a fer uns forats d'uns quants metres de fondària (barrinades) amb màquines barrinadores que treballen per rotació o per percussió i en un extrem de les quals s'allotgen les eines (barrines) que obren l'orifici. Un cop realitzats els forats, s'omplen de material explosiu i es tapen amb sorra. La càrrega explosiva de les barrinades no explota directament, sinó mitjançant un detonador. Està format per una petita càrrega explosiva (enceb).\nOperacions per a la preparació del mineral\nEl mineral surt de la mina fragmentat de maneres molt diverses i amb substàncies barrejades (argiles, impurese) i s'ha de preparar. La preparació del mineral inclou operacions molt diverses, entre les quals destaquen: el garbellament previ, la fragmentació de blocs, el rentat de mineral, l'emmagatzematge i l'eliminació de pols.


Els deures (inajornables) del moviment republicà per a aquesta tardor Els deures (inajornables) del moviment republicà per a aquesta tardor\nEls deures (inajornables) del moviment republicà per a aquesta tardor\nS’apropa l’aniversari del Primer d’Octubre i el moviment republicà segueix fortament desorientat. La no consecució de l’objectiu al qual els múltiples i revisats fulls de ruta semblaven abocar-nos, ha obert escletxes dins del moviment. Tanmateix si bé les desavinences se centren en la retòrica i la tàctica, l’estratègia comença a perfilar-se: Obrir-se a tot sense renunciar a res. És per això, que aprofitant la tornada del curs, em plantejo un article on dibuixo els deures inajornables que ha de fer el moviment per tal posar el republicanisme novament sobre la via. Vegem:\nRecuperar la unitat d’acció\nCal que els principals actors independentistes recuperin la unitat d’acció tot llimant les seves diferències. Cal recuperar una òptica pragmàtica que abandoni el fútil i estèril debat sobre les llistes úniques per abanderar la creació d’estratègies compartides. Cal ignorar la política de búnquer-barraqueta que es fomenta des de certs sectors ultranacionalistes catalans i determinar unes línies comunes que ens permetin (fent valdre la pluralitat d’actors) remar en una mateixa direcció. Aquesta recuperació de la unitat d’acció no va solament dirigida als partits, sinó a les entitats sobiranistes. L’eclosió dels CDR i l’adopció per part de l’ANC de tàctiques no seguides per Òmnium posa en relleu la necessitat de recuperar una direcció centralitzada dins unes entitats cada cop més necessàriament capil·lars.\nInnovar el repertori de mobilitzacions\nEls moviments socials experimenten cicles mobilitzadors en forma d’onada. Durant els darrers anys hem viscut a la cresta de l’onada, assolint el punt àlgid als voltants del passat u d’octubre. Des d’aleshores hem viscut un descens de l’onada que s’ha traduït en una creixent desmobilització. No hem de veure aquest fet com una desmobilització imposada, sinó com quelcom inherent a la política de moviment. Tanmateix com a moviment social no hem sabut crear durant els mesos de vaques grasses, institucions que perdurin al pas de l’onada. Si és cert que la marxa de certes grans societats de Catalunya va propiciar un boom de certes empreses i cooperatives (Som Energia, Hola Luz, Parlem, Som Connexió, Caixa d’Enginyers); tanmateix les entitats sobiranistes no van saber aprofitar aquest momentum i explotar-lo.\nPartint de la base que seguir convocant manifestacions per cada cop ser menys no és rendible (a excepció de la diada), és necessari que el republicanisme reorienti la seva tàctica mobilitzadora, allunyant-nos dels maximalismes tot prenent una òptica possibilista, plantejant batalles que puguem guanyar. Un exemple: Tots estem d’acord que per fer mal a l’estat cal atacar els seus interessos econòmics. Uns, defensen una aturada de país indefinida que suposadament plegaria al Govern Espanyol i a la Cancilleria Alemanya als interessos catalans. Lògicament aquesta proposta no se sustenta per enlloc, i encara menys des del punt de vista de les teories de l’acció col·lectiva. No envà el principal sindicat independentista, la Intersindical-CSC es pren aquestes propostes amb cautela. Altres, reclamen una estratègia de formiga més a llarg termini amb l’humil objectiu de deixar les empreses extractivistes espanyoles (Endesa, La Caixa, Agbar, Telefónica, etc) sense cap client al Principat.\nTreballar (encara més) intensament l’àmbit internacional\nTot valorant la feina feta per la societat civil, partits i institucions catalanes a l’exterior, cal invertir recursos humans i financers en una campanya internacional antirepresiva. Sense deixar de banda la lluita per la república, cal internacionalitzar la situació d’injustícia que viuen els presos polítics i recollir mostres de suport. La situació dels i les exiliades avala l’estratègia. Cal inspirar-se en altres campanyes antirepressives internacionals com la de “Libertad a los Cinco”, “Free Ahed Tamimi”, o “Free Otegi, free them all”, tot salvant les diferències de context.\nUn tema a part és la situació de l’anomenat Consell per (o de) la República. Caldrà veure quina legitimitat i recursos es donen a aquesta institució. Si bé la possibilitat d’establir vincles legals i econòmics del citat Consell amb la Generalitat autonòmica son poc probables a causa de la constant supervisió estatal, cal evitar que aquest òrgan es transformi en una institució merament folklòrica. El fet que el President Puigdemont anomeni el seu domicili particular “Casa de la República” no ajuda. En resum, és important veure com s’impulsa aquesta institució a l’exili, escapant de la tutela legal espanyola i evitant que es converteixi en l’enèsim xiringuito independentista.\nFinalment caldrà veure quin protagonisme donen les forces republicanes a les Eleccions al Parlament Europeu. Més enllà de la forma de les coalicions caldrà veure el rol que adoptaran els partits dins dels seus respectius grups parlamentaris. Seguirà el PDeCat dins l’ALDE amb Ciutadans? Donarà suport l’Aliança Lliure Europea (d’on ERC n’és membre) al candidat a la Comissió que designin els Verds? O presentarà el seu propi spitzenkandidat?\nSumar aliats als Països Catalans\nNingú pot negar l’imprescindible ajut dels catalans del Nord en l’organització del referèndum ni l’onada de solidaritat que la repressió al sud ha desfermat: Des de la presidenta del Departament (PS), fins a l’alcalde de Perpinyà (LR), passant per les Joventuts Comunistes locals, han mostrat símbols contra la repressió i l’alliberament dels presos. Aquesta solidaritat també ha arribat des del País Valencià o les Illes, on tanmateix la dreta espanyolista ha aprofitat l’ocasió per treure a passejar el fantasma de l’anticatalanisme (Blavers i Gonelles que ja no s’amaguen dels seus vincles feixistes). Aquestes manifestacions ràncies d’espanyolisme camuflat de xovinisme regional, posen una espasa de Damocles sobre certs sectors del nacionalisme (sobretot) valencià, que evita en públic donar suport a la causa catalana per por a ser acusats de pancatalanistes.\nÉs per això que es fa indispensable el reforçament dels lligams polítics i culturals entre els diferents territoris dels Països Catalans. Cal curtcircuitar l’allau propaganda unionista que dia si dia també es projecta als mitjans estatals, majoritaris en aquests territoris. Cal redoblar tant al País Valencià com a les Illes, els esforços per desemmascarar els greuges constants del govern central. Lògicament no estic descobrint res de nou, només remarcant un aspecte totalment oblidat per gran part del republicanisme principatí.\nAquestes quatre grans línies de propostes, crec que són essencials per poder seguir endavant amb la lluita. La consecució de la república no és cosa de guanyar unes eleccions municipals, bloquejar l’AP-7 durant dues setmanes, o convocar una gran aturada de país que paralitzi ports i aeroports; la consecució de la república serà resultat d’una lluita infatigable que durarà anys, on hi haurà elements de desobediència, elements de diàleg i elements de negociació. Les varetes màgiques no existeixen: Al nord d’Irlanda les dècades de lluita armada no han permès aconseguir la reunificació, però si un parlament i un govern al Nord. Al Quebec, anys de lluita pacífica han resultat en tres referèndums d’autodeterminació, tots perduts. Al Sàhara Occidental, dècades de guerra i exili encara no han servit per exercir el seu dret a l’autodeterminació, previst per l’ONU. Tenim pressa, però no hem d’oblidar que la paciència és un valor.


Iñaki Anasagasti Olabeaga - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Iñaki Anasagasti)\nIñaki Mirena Anasagasti Olabeaga (Cumaná, Veneçuela, 16 de novembre de 1947) és un polític basc. Va néixer a Veneçuela, on la seva família havia fugit després de la guerra civil espanyola (el seu pare era militant del Partit Nacionalista Basc). El 1954 els seus pares van decidir que Iñaki i els seus tres germans havien d'educar-se al País Basc, pel que els seus fills retornen a Sant Sebastià i queden a càrrec dels seus avis. Iñaki va estudiar als Marianistes de Sant Sebastià des de 1955 a 1961 i des d'aquesta data fins a 1965 a Santiago Apòstol de Bilbao.\n(es) Iñaki Anasagasti\n16 novembre 1947 (72 anys)\nAnasagasti el 2007\n1 A Veneçuela\n2 Retorn al País Basc\n3 Parlament Basc, Congrés dels Diputats i Senat\nEn 1965 morí el seu pare i Iñaki torna a Veneçuela, on va romandre durant deu anys. Prengué contacte amb l'exili nacionalista basc, nucleat entorn del Centre Basc de Caracas, i estudià Periodisme i Sociologia a la Universitat Catòlica Andrés Bello de Caracas regentada pels Jesuïtes. Allí coneix també María Esther Solabarrieta, amb la qual es va casar en 1976. En aquesta època va ser nomenat president d'Euzko Gaztedi Indarra (EGI, les joventuts del PNB) del Centre Basc de Caracas.Radio Euzkadi emetia tots els dies des de Veneçuela i en ona curta "Radio Euzkadi". Col·laborava en la revista de resistència "Gudari", editada a Caracas i participava en accions de resistència.\nRetorn al País BascModifica\nAnasagasti al MHC el 2008.\nA l'agost de 1975, torna de nou a Sant Sebastià i dirigeix la publicació del PNB, Euzkadi. Va ser detingut l'1 d'abril de 1976, al costat de Joseba Goikoetxea (assassinat posteriorment per ETA) i Bingen Zubiri, per ordre del ministre de Governació Manuel Fraga. Va estar tres dies a la presó. En sortir el PNB de la clandestinitat, va ser triat en 1977 membre del consell regional del PNB a Biscaia (Bizkai Buru Batzar), càrrec que va ocupar fins a 1980 sota la Presidència de Carlos Garaikoetxea.\nParlament Basc, Congrés dels Diputats i SenatModifica\nA les eleccions al Parlament Basc de 1980 i 1984 fou escollit diputat per Biscaia. A les eleccions generals espanyoles de 1986 fou elegit diputat per la mateixa circumscripció i fou portaveu del PNB al Congrés dels Diputats fins al 2004. A les eleccions generals espanyoles de 2004 fou escollit senador per Biscaia, i ocupà la secretaria primera de la Mesa del Senat.\nBloc d'Iñaki Anasagasti\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Iñaki_Anasagasti_Olabeaga&oldid=24064751»\nDarrera modificació: 11 jul 2020 a les 19:00\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 11 jul 2020 a les 19:00.


El PSC a la Fira\ndissabte, 25 d'abril de 2015 18:09\nMontilla amb Raquel Sánchez i els responsables de la Cooperativa aquesta tarda.\nEl president Montilla visita la Fira\nL’ara senador del PSC ha estat acompanyat per la cap de llista del partit a les municipals i alcaldessa de Gavà, Raquel Sánchez\nEl qui durant 4 anys va ser president de la Generalitat i ara senador del PSC, José Montilla, s’ha passejat aquesta tarda per la Fira d’Espàrrecs de Gavà. Montilla, qui ja coneixia la mostra, ha estat acompanyat, en el seu recorregut, per l’Alcaldessa de Gavà i també candidata del partit a les municipals a la nostra ciutat el proper 24 de maig, Raquel Sánchez. Montilla ha destacat el paper de l’agricultura, no només “com activitat econòmica encara viva, sinó com una vessant tradicional i històrica. Crec que és important que la gent pugui conèixer les seves arrels. Aquesta activitat no només serveix per fer-nos veure d’on venim sinó també com una activitat que contribueixi a mantenir un medi ambient equilibrat i una imatge de desenvolupament sostenible. És bonic veure que encara hi ha moltes famílies que són pageses, i tant debò ho puguin seguir fent per molts anys malgrat les circumstàncies que no són gens fàcils”.\nRaquel Sánchez, alcaldessa i cap de llista del PSC a Gavà a les properes municipals, ha assegurat que “és una gran satisfacció poder comptar amb la presència de Montilla, qui durant molts anys ha tingut un paper molt destacat a la nostra comarca i n´és un gran coneixedor. Com a president del Consell Comarcal va fer una gran tasca de protecció del nostre espai agrari com a entorn natural ubicat en enmig d’un forta pressió urbanística creant un consorci que alhora l’ha promocionat com a activitat econòmica”.\nEtiquetes: Fira d'Espàrrecs Partits Polítics Política PSC-Partit dels Socialistes de Catalunya Raquel Sánchez\nDarrera actualització de diumenge, 26 d'abril de 2015 12:24


Stevie Nicks diu que casar-se amb el marit del seu millor amic i criar el seu nounat era «més enllà de la bogeria» | Recordes? - Històries\nStevie Nicks diu que casar-se amb el marit del seu millor amic i criar el seu nounat era 'més enllà de la bogeria' — 2022\nAnant completament en contra de la seva ferma decisió de no casar-se mai i tenir fills, Stevie Nicks es va casar amb el marit del seu millor amic. Tot i que el matrimoni va durar poc (només tres mesos, per ser precisos), Nicks reconeix que casar-se amb el marit de Robin va ser un error.\nLa cantant de Fleetwood Mac tenia nobles intencions quan va demanar a Kim, el marit de Robin, que es casés. A Robin li van diagnosticar leucèmia el 1981. Va buscar tractament i durant el seu període de remissió va descobrir que estava embarassada del seu primer fill amb Kim.\nNo obstant això, el càncer de Robin va tornar. Però aquesta vegada no va buscar cap tractament. Va fer les paus amb el fet que anava a morir. Nicks esmenta al clip: '... i volia deixar enrere aquest bebè. Volia que se li quedés alguna cosa '.\nStevie Nicks mantenint al seu fill Matthew, el bebè de Robin Snyder Anderson, dos dies després de la mort de Robin (Pinterest)\nRobin va morir poc després de néixer Matthew, el seu nadó. Nicks va quedar destrossada per la pèrdua del seu millor amic. Va ser durant aquest temps que Nicks va tornar a la seva decisió de continuar sent una filà. Volia criar a Matthew i d'alguna manera creia que Robin hauria volgut el mateix. Així, va convèncer Kim i els dos es van casar.\nelenc de morts per puré\nDesprés del pas Nicks és va citar dient “Em vaig tornar boig, absolutament boig quan va morir la Robin. L’únic que se m’acut fer és intentar treure la càrrega de Kim casant-se amb ell i ajudant a criar el seu fill. Crec que en el seu cor la Robin sabia que aniria a buscar Kim ”. Ella continua afirmant que “la coneixia des de feia 20 anys i ell, feia cinc, i sentia que aquest nadó em pertanyia a mi gairebé tant com a ells”. Tanmateix, el seu gest va aixecar força celles i Nicks aviat es va sentir tan feliç.\nFES CLIC AL SEGÜENT PER CONTINUAR I VEURE ELS NICKS PARLAN SOBRE L'ASSIGNATURA\nnom del monstre de la galeta\nelenc de bonica en rosa\nquant pesa ara Marie Osmond\nconcert gratuït de keith urban nashville\nsenyor ed parlant programa de televisió de cavalls\nGrace Kelly i els néts del príncep més plujós


Amb un 1% més d'exportacions africanes, 128 milions de persones no serien pobres\nIntermón Oxfam, una de les ONG més importants, celebra avui, a més de 40 ciutats, entre elles Barcelona, la seva festa anual. Una festa que aquest any, sota el lema "Un dia per a l'esperança", pretén conscienciar la societat a favor del comerç just. Sobre això, Intermón ha fet públiques les dades d'un estudi, segons el qual 128 milions de persones podrien deixar de ser pobres si els països desenvolupats incrementessin, en només un 1%, la participació en les exportacions mundials.\nTrobar la clau per introduir els seus productes en els mercats dels països rics és la lluita que han de lliurar els països pobres en el complex món del comerç mundial. Els països rics marquen les regles del joc: aranzels, subvencions a l'agricultura dels països desenvolupats; tot juga en contra dels països del Tercer Món. Avui, a la festa anual d'Intermón Oxfam, joves i adults tenien l'oportunitat d'entendre que la injustícia governa les lleis del mercat. La vuitena edició d'"Un dia per a l'esperança", la festa de la solidaritat d'Intermón, pretén implicar els consumidors en la campanya "Comerç amb justícia". Es denuncia la pressió sobre els països pobres perquè obrin els seus mercats, alhora que se'ls impedeix l'accés als mercats dels països rics. Si els països africans poguessin augmentar un 1% la seva participació en les exportacions mundials, 128 milions de persones podrien sortir de la pobresa. Centenars de milers de persones han assistit a les festes de la solidaritat organitzades per Intermón a 42 ciutats espanyoles, i que han comptat amb l'assistència de personalitats polítiques.


Cordon busca socis després del rebuig a l'acord amb UPM i LEST - Diari de Girona\nCordon busca socis després del rebuig a l'acord amb UPM i LEST\nEl batlle convergent diu ara que "defensem que l'alcalde sigui el de la llista més votada"\ntorroella de montgrí carles torramadé 15.06.2015 | 07:14\nDesprés de la del divendres, amb el trencament del pacte entre CiU, UPM i LEST, al ple de constitució de l'Ajuntament de Torroella de Montgrí no hi va haver més sorpreses i el convergent Jordi Cordon va ser reelegit alcalde. Ho va ser pels quatre vots del grup de CiU, però va anunciar la seva intenció de buscar uns altres socis per aconseguir un govern estable ja que comença amb una clara minoria sobre els 17 regidors de la corporació. Aquesta va ser la primera tasca que es va encomanar i queda per veure si és possible que arribi a un acord amb ERC-Junts, malgrat que el seu portaveu, Josep Maria Rufí, va reiterar que la seva voluntat era confeccionar una alternativa al govern de Cordon.\nL'expectació era màxima a l'auditori de Can Quintana. Els 17 regidors que van prendre possessió del càrrec ho van fer seguint la proposta de l'Associació de Municipis de la Independència, a excepció de la CUP (que va llegir la seva pròpia, en clau secessionista) i el regidor de CiU Juan Ramón Aladid que, pels motius que sigui, va evitar llegir l'oració de l'AMI i es va limitar a un escuet "prometo".\nLlavors, va ser el torn de paraula dels sis portaveus dels grups municipals. Jordi Colomí (UPM) i Sílvia Comas (LEST) van anar directes cap a l'actuació de CiU a les 24 hores anteriors, en què va passar d'entregar quatre anys l'alcaldia a Colomí (malgrat ser la tercera força més votada) a negar-s'hi i fer saltar pels aires l'acord de govern. Comas va lamentar les "tristes excuses de CiU" de responsabilitzar LEST de la seva marxa enrere, i va destacar que "s'ha fet enrere de les decisions que havia pres (CiU)". Va afegir que el pacte podia haver seguit endavant amb CiU i UPM; que CiU, amb qui ha estat soci des del 2011 fins ara, "no pot merèixer la nostra confiança"; i va celebrar la bona sintonia que hi ha hagut amb UPM.\nColomí va justificar la petició dels quatre anys d'alcaldia perquè el seu partit no volia que governés CiU, mentre que tampoc veia amb bons ulls que la tingués ERC-Junts (en cas d'un pacte amb els republicans) perquè fa quatre anys els va passar factura electoral la coalició de govern del 2007 al 2011 i perquè els republicans havien creat "una frontissa electoral a l'Estartit". A les acusacions de manca de legitimitat per demanar l'Alcaldia, va recordar que ERC va ostentar-la del 2009 al 2011, quan hi havia una distància de 728 vots entre la força més votada i els republicans, mentre que ara és de 48. I va afegir que si CiU té l'Alcaldia és gràcies a Esquerra, que li va garantir a Cordon ser proclamat alcalde en comunicar-li que en ple d'investidura s'abstindria.\nRufí va retreure a UPM no integrar-se en "una alternativa progressista" de govern i va estendre la mà a Cordon: "Estic a la seva disposició per parlar del passat, present i futur". Cordon va respondre que s'ha de "deixar enrere recels" i va sentenciar que "defensem que l'alcalde sigui el de la llista més votada (després de decidir la seva cessió aquesta mateixa setmana)". El convergent, que ha estat alcalde els últims quatre anys, també va apel·lar a reflexionar "si hem fet tot el possible" per arribar a un acord.\nGregori Sarquella (COET) va lamentar el "mercadeig postelectoral" i que "només importi la cadira i el sou". Robert Huertas (CUP) va retreure a UPM apostar per un govern de dretes i va anunciar que col·laborarà amb el govern "en les polítiques que es facin en favor del poble".


Hi Ha Desert a Nova Zelanda?\nConduiries per aquí un RĀ TŪ?*\nQuina és la bona hora de creuar aquest desert?\nSí, ho has llegit bé: desert!\nA Nova Zelanda existeix un desert on a l’hivern neva!\nUna zona molt interessant on sentir la força del paisatge i connectar amb la natura més autèntica.\nUna llarga carretera es desplega pel bellmig d’aquestes dunes on és difícil i perillós aturar-se.\nTemptadores flors, formacions geològiques que atrauen els sentits i l’imaginari.\nMillor hora per passar-hi: Rā tū.\nEl migdia! Rā tū.\nRā, en te reo Māori vol dir sol, o dia, per extensió.\nTū, vol dir estar ben plantat.\nÉs a dir que triarem el moment que el sol és ben alt per visitar el desert.\nNo, no ens cremarem!\nÉs difícil que a l’estiu passi dels 22°C però a l’hivern pot arribar als -10°C.\nUn desert diferent, com gairebé tot a Aotearoa!!\nT’atreveixes a conduir per aquí un Rā Tū?\nOcells Natius de Nova Zelanda\nUna mirada els pot salvar.\nNomés mirar als Kererū* o estar atenta al so d’un batec d’ales atronador!\nI apuntar en una llibreta si els veiem volant pel jardí.\nÉs el projecte científic més gran en el que participa tota la ciutadania d’Aotearoa. Durant 15 dies.\nEstimar el que veus i el que trobes a faltar.\nPer adonar-te que els arbres que plantem millor que siguin natius i no pins llenyataires.\nEls Kererū son com uns coloms gegants, de 50cm de llargada de la cua al bec.\nLa forma que tenen de menjar certs fruits del bosc i passar-los per tots els seus intestins, fa que siguin els únics jardiners capaços de plantar espècies natives.\nLes llavors dels arbres Kārākā, per exemple, només arrelen si les ha digerit i expulsat un Kererū!\nMirar, escoltar i apuntar! Un projecte científic a l’abast de tothom!\nPodcast#6 6 Visites Imprescidibles a Nova Zelanda 2WAYS Tours\nVoleu escoltar quines son les 6 Visites Imprescindibles a fer en un Viatge a Nova Zelanda?\nEn el Podcast d’avui teniu la resposta!\nQuines son les visites que em recomanes a Nova Zelanda, Amèlia?\nEs la pregunta que més m’ha fet en tots aquests anys des de que visc a Nova Zelanda.\nAvui us explicaré quines son les 6 visites imprescindibles que jo recomano, tot i que la meva resposta quan m’escriviu sempre s’ajustarà a la personalitat de les clientes i clients que me la fan.\nTranquil·la que si no ets persona de grans caminades ni maratons no et recomanaré mai res que no estigui al teu abast.\nPerquè conèixer i gaudir ha de ser possible sense fer cap gymcama ni forçant-vos a voltar com baldufes per tot el país.\nM’agradaria doncs que avui poguéssiu tenir una resposta que aclareixi alguns dubtes i també que estimuli la vostra imaginació.\nUn viatge a Nova Zelanda comença així, escoltant i anant triant amb temps i bones orientacions el camí que us portarà a gaudir d’un itinerari insuperable.\nD’aquestes 6 visites imprescindible Escoltareu que el nom de cada visita el diré en Māori, com us els podreu trobar en realitat.\nPerquè els nostres viatges de 2WAYS Tours els fem per connectar-se amb la Nova Zelanda més autentica.\nSeguiu fins el final del podcast per conèixer les tres restants! Fins el dia 23 del mes que ve! Kia ora!!!\nDons ara que ja teniu la llista feta, cadascú la que més goig li hagi trobat, no deixeu de compartir amb amics i família aquest podcast.\nUs esperem, aquí a Nova Zelanda, 2WAYS Tours!!\nPingüins a Auckland Nova Zelanda\nPingüins a Auckland? Sí!!\nEls Kororā, petits pingüins Blaus, els més menuts del món, tenen nius en algunes platges, roques de les badies i fins i tot al bell mig dels parcs infantils a Auckland.\nTūpato!! que vol dir en Māori: Aneu amb compte!\nEl que veureu en cartels abans d’entrar a certes plates és:\n“Kia Tūpato!! He korora e whitiana” ; és a dir, Aneu amb compte, els pingüins creuen per aquí.\nSi no podeu desxifrar totes les senyals, segur que entendreu el significat d’aquestes escultures, escampades, amagades però fàcils de trobar si observes i tens paciència.\nUna tarda a Auckland qualsevol, una passejada per la platja es pot convertir en una trobada d’animals apassionant on explicar moltes històries i que podem fer servir per entretenir a la canalla. Viatjar en Família a Nova Zelanda és fascinant!\nSi voleu veure als pingüins atrafegats per aquests llocs haureu de venir a les nits, que és quan retornen de la pesca diària i van cap als sues nius.\nÉs doncs important familiaritzar-se amb la llengua del lloc que visitem? Sempre!\nUs donarem uns quants consells molt útils per entendre el Te Reo Māori, una llista de vocabulari imprescindible i les millors localitzacions on viure en directe aquesta natura que ens rodeja.\nUs agraden els pingüins?\nM’heu vist en llibertat?\nVins de Primavera-Tardor a Nova Zelanda\nUn fil líquid de vi blanc va omplint la copa.\nA una part del món ens anem traient els jerseis de llana…\n… a l’hemisferi contrari hi van apareixent.\nAquest* Chardonay ben fresquet segur que us agradarà en qualsevol època!\nBenvigudes les noves estacions!\nEstovalles individuals: joies de la Núria Cisa\n* The Wooly Jumper: El jersey (o “saltador”, d’aquí la gracia de l’imatge) de llana.\nPescant la Sometida del Sol a Nova Zelanda\nPescar un dia nou.\nI un xic més de llibertat.\n#viatgesnovazelanda #viatgesinsuperables #estudiarnovazelanda #jovullanaranovazelanda #enamoratdenovazelanda #2waysnz #2ways_tours_nz_spain\nDones Sufragistes a Nova Zelanda\nEls drets no son una loteria, però els números hi compten molt.\nSemblaria que van guanyar el Primer Premi d’una rifa on elles mai tenien cap butlleta.\nPerò la veritat va ser una altra.\nSí, el primer país del món on les dones van poder votar en unes eleccions generals va ser aquí.\nPer aconseguir, avui fa 128 anys, a Nova Zelanda el Dret de la Dona a Votar en unes eleccions generals va costar què es recollissin 31.872 signatures i es repetissin successivament 13 peticions amb els mateixos arguments reforçats, ara i adés sense cansar-se, sempre amb els suport de milers de dones anònimes i alguns homes també.\nVolem recordar avui dues Wāhine* molt importants a les antípodes geogràfiques:\nLa Meri Te Tai Mangakāhia; que el 18 de maig d’aquell 1893 va ser ja la primera dona a Aotearoa en demanar el Sufragi per les Dones en el Parlament Māori.\nPer a “totes les dones”, no només per a les Māori, ja que pensava que havent de tractar amb la Corona britànica, en mans en aquell moment de la Reina Victoria, les dones s’entendrien molt millor.\nDemanava el vot per a les dones de la colònia, les vingudes d’Europa, també.\nI què passava als antípodes de Nova Zelanda?\nSerà per la distancia, la lentitud en les noticies o per altres ingredients dins la societat de principis de segle XX a la península Ibèrica que no va ser, fins 38 anys després, durant la Segona República Espanyola, què una dona sola al parlament (de les dues que hi havia!), Clara Campoamor, defensaria i aconseguiria el mateix dret per les dones de la República.\nEra l'1 d'octubre de 1931 quan es va aprovar el sufragi femení; per 161 vots a favor i 121 en contra.\nUn 1 d’octubre que sí es va poder votar.\nSempre m’ha fet pensar molt que a Madrid, una dona sola i 161 vots poguessin aconseguir el mateix que 31.872 signatures i unes centenars de sufragistes a Nova Zelanda.\nRealment a vegades no som conscients de la força que les nostres conviccions ens donen per canviar el curs del destí de tantes dones.\nO de la quantitat d’esforços col·lectius que calen per tirar endavant la justícia en un país.\nCelebrem aquestes fites, agraint a totes les dones que ens han precedit i a les que ens continuen inspirant i donant suport les seva dedicació. Kia ora!\nDes d’Aotearoa-Nova Zelanda felicitats a totes les societats que respecten i faciliten una societat més justa.\n*Wāhine, en llenguatge Māori significa “dones”. És el plural de wahine, una dona.\n#viatgesnovazelanda #viatgesinsuperables #donesnovazelanda #estudiarnovazelanda #jovullanaranovazelanda #enamoratdenovazelanda #2waysnz #2ways_tours_nz_spain\nMenjar Tapes a Nova Zelanda\nCom celebrar que és divendres?\nAlgú s’apunta al Kai Inati*?\nAquest Tūī ens fa companyia, com a bon Kaitiaki** de l’entorn.\nEl Te Reo Māori també descriu molt bé costums tan mediterrànies com el vermut.\nTreballar amb Il·lusió i tenir temps també per fer una pausa i asssborir el que tenim al rebost.\nPotser serà el darrer divendres de confinament a Auckland!\nEspero que ens hàgim anticipat a l’alegria de saber que tot va millorant força i aviat podrem tornar als carrers, universitat, viatjar i retrobar-nos.\nPensant en vosaltres brindem per un bon divendres i que la valentia de l’ocell Tūī ens acompanyi!\n*Kai inati: Kai= Menjar. Inati= porcions. És a fir: Tapes!!!\n**Kaitiaki: guardià, protector.\nNova Zelanda més aprop amb 2WAYS Tours\nNova Zelanda Construirà Pau\nL’atac terrorista a la tarda del 3 de setembre de 2021 a Nova Zelanda ens ha commocionat.\nUn home aixelebrat cridant consignes religioses ha apunyalat 6 persones... En un supermercat a Auckland.\nEl dolor envers les persones ferides i les seves famílies i tantes horroritzades que han hagut de viure en primera persona un fet així, ens trasbalsa encara més pel fet que estem confinades i no podem ajudar.\nBarcelona també sap que és aquest dolor.\nTanta gent inocent. No hem de perdre mai de vista que aquesta minoria violenta no podrà.\nAquesta és la lliçó més dura. No viure amb por.\nAixí que només podem concentrar tota la nostra força vital, estima, suport cap a qui ho necessita més.\nPodia haver estat jo; però elles son jo.\nQue la pau sigui el camí. Seguim estimant Nova Zelanda.\n#viatgesnovazelanda #viatgesinsuperables #vacancesnovazelanda #jovullanaranovazelanda #enamoratdenovazelanda


Triomf treballat de l'Igualada Rigat per seguir colíder davant d'un combatiu Vic - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nTriomf treballat de l'Igualada Rigat per seguir colíder davant d'un combatiu Vic\nCesc Linares, tècnic de l'Igualada arxiu/Manuel Hidalgo\nCesc Linares, tècnic de l'Igualada\nL'Igualada Rigat va obtenir una nova i treballada victòria a Les Comes davant del cuer de la lliga el CP Vic. Amb aquest tres punts, els igualadins continuen una jornada més com a colíders de l'Ok Lliga. El conjunt igualadí va topar davant d'un conjunt vigatà fort en defensa en els primers compassos. Els visitants, tot i ser els cuers de l'Ok Lliga, van fer un bon plantejament de partit i van plantar cara davant l'Igualada Rigat. L'equip visitant va aguantar 21 minuts amb la porteria a zero, fins que va arribar Ton Baliu per inaugurar el marcador abans d'arribar al descans. Quan semblava que l'Igualada Rigat enfilaria el túnel de vestidors amb un mínim avantatge, Carles Sánchez va posar les taules a trenta sis segons de la mitja part, 1-1. A la represa, l'equip dirigit per Cesc Linares va sortir amb les idees molt clares i Roger Bars va posar de nou amb avantatge a l'Igualada al minut 31.\nEls vigatans no van saber reaccionar i els igualadins ho van aprofitar per encarrilar la victòria amb el tercer gol. Aquest cop Marc Palau era l'autor del 3-1. El CP Vic, tot i no conèixer la victòria en aquest inici de lliga, no va abaixar els braços en cap moment i Roger Font va posar emoció amb el 3-2 a set minuts i mig pel final. Els jugadors vigatans van pressionar en el tram decisiu però els homes de Cesc Linares van saber aguantar les envestides per mantenir l'avantatge i sumar els tres punts, per seguir una jornada més compartint el liderat amb el Liceo.


Arròs caldos amb bacallà i escarxofes. — | Celler-Adocse\nArròs caldos amb bacallà i escarxofes. —\nEl bacallà era el peix que menjaven a casa per quaresma i molts dies durant el any, bàsicament perquè era un producte molt econòmic. En la actualitat el bacallà s’ha convertit en un producte quasi de luxe.\nAvui aprofitant que venen a dinar els Tiets, he fet una cassola de arròs caldos amb bacallà. Aquet es un plat que faig molt poques vegades, ja que tant al meu marit com a la meva filla, no els agrada massa…….Així que avui no han estat massa contens, però tinc que confessar que a mi m’agrada i com soc la cuinera, un dia es un dia!!\nJo el faig com el feia la meva mare, amb un bon sofregit, verdures, bacallà remullat i esqueixat. Hi el deixo una mica caldos. La mama posava també mongetes tendres, però a mi personalment m’agrada mes sense.\nEl bacallà és un peix d’alt valor nutritiu. 100…\nAquesta entrada va ser publicada a Cuina, Primers Plats, Reblogged, Receptes i etiquetada ALL, ARRÒS, CARXOFA, CEBA, CLOISSES, CUINA, CUINA CATALANA, LLEGUM, MARISC, PEBROT, PEIX, PESOLS, PRIMER PLAT, RECEPTA, TOMÀQUET, VERDURA el Abril 16, 2014 per Administrador.\n← Bacallà a l´estil de Lleida (3/130) — Productes light →\nUn pensament sobre “Arròs caldos amb bacallà i escarxofes. —”\nJoin 8.131 other followers\nSetembre 2017 (96)\nPlat Únic (130)\nPrimers Plats (2.461)\nSegons Plats (2.010)\nMagdalenes casolanes clàssiques.\nCigrons amb ruca i abadejo\n7a Fira del Mostillo - Llimiana\nFesta del Porc i la Cervesa - Manlleu 2017


SENSE RESPOSTES A LA DESAFECCI� POL�TICA\nUtilitzem cookies pr�pies i de tercers per millorar l'experi�ncia de navegaci� i mostrar-li publicitat i continguts del seu inter�s. En continuar navegant, considerem que accepta el seu �s. M�s informaci� Opini�\tSENSE RESPOSTES A LA DESAFECCI� POL�TICA\n“Mantenint la mateixa din�mica de sempre, ser� dif�cil que els ciutadans recobrin la confian�a amb els pol�tic”\n10 de Mar� 2012 a les 00.00 h Gaireb� la meitat dels ciutadans no confia que cap partit resolgui els principals problemes de la societat: l’elevada taxa d’atur, el funcionament de l’economia o la manca d’infraestructures, segons revela el bar�metre del Centre d’Estudis d’Opini� (CEO) fet p�blic la setmana passada. La creixent desafecci� respecte les institucions i representants democr�tics, extensible a sindicats i patronals, �s una realitat des de fa anys. �s obvi, doncs, que no �s cap novetat, per� no per aix� deixa de ser preocupant. M�s enll� de t�pics recurrents que situen tots els pol�tics en el mateix sac, �s cert que l’arcaic funcionament dels partits, la manca de capacitat per consensuar i marcar una direcci� clara que permeti visualitzar la sortida de la crisi o el comportament censurable d’alguns dirigents fan comprensible que el desinter�s cap a la cosa p�blica arribi a l�mits insostenibles.\nAquest malestar social va tenir la seva m�xima expressi� fa gaireb� un any amb la concentraci� de milers de ciutadans a places d’arreu de l’Estat, sota el denominat 15-M, i que comptava amb la simpatia de molta altra gent que no va sortir al carrer malgrat compartir el diagn�stic. Davant aquest descontentament generalitzat, els partits van assegurar que en prenien nota, per� res fa pensar que estiguin actuant en conseq��ncia. Un exemple evident, entre molts altres, �s la incapacitat per elaborar una llei electoral catalana. Els dos principals partits, CiU i PSC, fa m�s d’un any que mantenen reunions discretes per� segueixien encallats en aspectes essencials i el Govern ja descarta que la norma tiri endavant aquesta legislatura, segons assegurava El Peri�dico fa unes setmanes. �s l�gic que sense donar respostes convincents i mantenint la mateixa din�mica de sempre, dif�cilment els ciutadans recobraran la confian�a amb els pol�tics. Comentaris\nmontse tr fa 4 Anys\ttots els partits s�n igual...nom�s miren pels seus interessos!!!\tRespondre 0 0\nmagda fa 4 Anys\tAixo de la llei electoral es una gran vergona. Una cosa que no ens poden fotre des de madrit i nosaltres sense posar-nos d'acord. Llastimos\tRespondre 0 0\nMj�llnir fa 4 Anys\tA sant de que ve voler canviar la llei electoral?. Es que l'actual impedeix l'alternan�a en el poder?.\tRespondre 0 0\nNarc�s fa 4 Anys\t' Tots els pol�tics al mateix sac ' .. no pas ( SI i vull pensar CiU)! PD: de la resta jugar a progresisme, a solidaris, a humanistes, a resoldre mals llunyans ( ara en ac� ..) .. baliga-balaga oportunistes aix� com d'altres/ talps a defendre l'indefensable passejant-hi espanyols de baixa qualitat d'all� m�s! Nota: procurem tenir bons fonaments ( espanya ens els d�na de continu) per sortir com llampecs d'aquesta g�bia .. guerra vietnamita! Anotaci� al marge: com pot haver-hi catalans de sang, altres de cor, uns altres d'aixopluc .. que no s'assabentin que sos espanyols no els hi desitgen cap b� sin� tot el contrari?\tRespondre 0 0\nMIQUEL G fa 4 Anys\tTenim una classe poltica nefasta. Falten liders de veritat per tirar endavant aquest pa�s.\nObjectiu 2014!!!!\tRespondre 0 0\nPere fa 4 Anys\tEl got ja est� ple i tard o d'hora vessar�\tRespondre 0 0\nCatala-neta fa 4 Anys\tEls partits en van prendre nota. I ja est�. No ha canviat res, i si la pilota �s al seu camp, anem ben apanyats.\tRespondre 0 0


Els regals de la 3a Marxa les Borges-riu Set, 3a Marxa dels Bessons i 3a Marxa de l’Aranyó – CENTRE EXCURSIONISTA LES BORGES-GARRIGUES\nTots els inscrits a la 3a Marxa de resistència les Borges-riu Set rebreu de regal aquesta armilla transpirable, paravent i repel·lent de l’aigua. Demaneu la vostra talla en el moment de la inscripció.\nEls inscrits a la 3a Marxa dels Bessons i 3a Marxa de l’Aranyó que vulgueu l’armilla, també la podreu aconseguir en el moment de la inscripció (afegint 14€). Demaneu la vostra talla en el moment de la inscripció.\nEls inscrits a la 3a Marxa dels Bessons tindreu de regal una samarreta tècnica i els de la 3a Marxa de l’Aranyó uns guants tàctils.\nTots els participants rebreu una bossa amb un got reutilitzable per usar aquell dia i molts altres detalls.\nLes inscripcions s’obren el 10 de febrer, es tanquen el 23 de març i són limitades, no us despisteu!