L’òpera més accessible també per als italians residents a Barcelona :: Notícies :: El Liceu :: Gran Teatre del Liceu Utilitzem cookies per poder estudiar i millorar l'experiència d'usuari dels visitants de la web. Si continues navegant pel web entendrem que acceptes la nostra política de cookies.\nL’òpera més accessible també per als italians residents a Barcelona\nBarcelona, 6 d'octubre de 2015. El Gran Teatre de Liceu i Casa degli Italiani di Barcellona signen un conveni de col·laboració per acostar l’òpera als més de 4.000 membres de la seva comunitat coincidint amb el 150è aniversari de l’entitat. L’acord és extensible als alumnes de l’Instituto Italiano Statale Comprensivo di Barcellona. El Director General del Teatre, Roger Guasch, i el seu homònim de Casa degli Italiani di Barcellona, Giuseppe Meli, han formalitzat un conveni de col·laboració pel qual els membres de la Casa degli Italiani di Barcellona gaudiran d’unes condicions especials que incentiven l’apropament a l’òpera i a la proposta artística del Liceu. Addicionalment s’organitzaran dues activitats extraordinàries coincidint amb el 150è aniversari de la entitat italiana. Aquestes condicions seran també extensible als alumnes de l’Instituto Italiano Statale Comprensivo di Barcelona, en la tasca del Gran Teatre per acostar l’òpera a nous públics i especialment joves i estudiants. L’acord amb Casa degli Italiani di Barcellona arriba just amb la inauguració de la temporada amb Nabucco, l’òpera de Verdi que més apel·la de manera directa al poble italià i la més estimada per la seva gent. Aquesta col·laboració amb el col·lectiu d’italians residents a Barcelona, sota el projecte Tots Som Liceu, s’afegeix a l’extensa tasca que ens els darrers mesos el Teatre està duent a terme amb col·laboracions com la del programa Apropa Cultura i amb entitats com l’Ateneu Barcelonès o els més de 18.000 antics estudiants d’ESADE.


El temporal de vent obliga a tancar alguns parcs a la ciutat de València – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nEl temporal de vent obliga…\n(EFE)El temporal de vent que afecta en les últimes hores a la Comunitat Valenciana, amb ratxes que han aconseguit els 121 quilòmetres per hora a Xiva, ha obligat al tancament de col·legis a Elx i de parcs i jardins a València.\nA Elx s’ha decidit el tancament del CEIP El Palmerar, l’IES La Torreta, el Conservatori de música i Jesuitinas per estar enclavat en un entorn de gran quantitat de palmeres, segons fonts municipals. A més, durant aquest dimecres se suspenen a Elx les activitats esportives a l’aire lliure en totes les instal·lacions esportives municipals, i només hi haurà activitat en pavellons i piscines cobertes.\nA la ciutat de València, l’Ajuntament ha decidit tancar al públic els parcs i jardins amb tanca al voltant, com els de Vivers o els de Monforte, per l’alerta de fort vent. També romandran tancats el parc de l’Oest, parc d’Orriols, Jardí de Polifil, parc de Marxalenes, Els Herpèrides, jardí Antoni Suàrez; Benicalap, Aiora, jardí Professor Antonio Llombart, Rafael Cort, Antic Hospital Pare Jofré, Franco Tormo, La Rambleta, Alfred Candel i plaça del Cedre.\nA la província de València s’han mesurat 2 graus a Utiel; 8 a Manises; 9 a Xàtiva (deu més que ahir) i en la capital valenciana; i 10 a Oliva i Polinyà del Xúquer. A les comarques del sud, els termòmetres han arribat als 5 graus al Pinós; 10 en la capital alacantina; i 11graus a Xàbia i en la pedania il·licitana del Altet.\nD’altra banda, segons Aemet, a Bétera la ratxes de vent bufaran fins a les 18.00 hores aconseguint dónes els 30 a 20 km per hora. A partir de les 18 hores, serà de 15Km/hora. Aixi mateix, quant a les temperatures la mínima serà de 8 graus i la màxima de 18 graus centígrads.


Holiday home Kollemarken E- 2401 Vejers Strand Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHoliday home Kollemarken E- 2401Oksby, Vejers Strand, Dinamarca - Veure al mapaHoliday home Kollemarken E- 2401Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionssaunaaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióAl visitar Vejers Strand, vosté es sentirà com a casa a Holiday home Kollemarken E- 2401, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Holiday home Kollemarken E- 2401 és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Sauna de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Vejers Strand, faci de Holiday home Kollemarken E- 2401 la vostra llar.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sesauna Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióforn microonesrenta vaixellescalefaccióplat de dutxareproductor de DVD/CDempolles d'aigua de cortesiarentadora Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Sol og Strand t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. Els llençols i les tovalloles no estan inclosos en el preu de l'habitació. Podeu llogar-los a l'allotjament per un suplement de 95 DKK per persona o portar els vostres. Les despeses de l'electricitat no estan incloses en el preu i caldrà abonar-les el dia sortida en funció del consum del client.Mostrar més


Illa Carlemany - La tardor arriba a illa Carlemany Illa Carlemany\nLa tardor arriba a illa Carlemany\nSi ja heu donat un cop d’ull als aparadors de les botigues del centre comercial, haureu vist que les botigues ja llueixen els colors i els ‘looks’ de tardor.\nLes combinacions que marquen la tendència d’aquesta tardor-hivern 2016 ja les podeu trobar a les botigues de moda d’home, dona i d’infants a illa Carlemany. Els aparadors i els interiors de les botigues mostren que la moda dels anys 70 serà força present aquesta temporada.\nAquesta tardor i hivern es portaran a banda dels colors foscos, com els tons marrons o els grisos, que ja són uns clàssics per l’època de l’any en què ens trobem, es portaran els estampats i la combinació de colors càlids i freds inspirats en elements naturals, com el cel de tardor o el blau de l’aigua dels rius a l’hivern.\nEl vellut probablement també serà molt present als vostres armaris aquesta tardor i hivern tant pel que fa als accessoris com als pantalons, faldilles i bruses. I el que tampoc us faltarà seran les armilles, ideal per als dies que comença a refrescar però no fa el fred suficient per portar abric.\nUs animem que visiteu l’última moda i renoveu els vostres armaris de la mà d’illa Carlemany!


Bloc de Noves Tecnologies de Rafael Martín: Gran Observatori Astronòmic al Montsec, i funciona amb Ubuntu Linux\nGran Observatori Astronòmic al Montsec, i funciona amb Ubuntu Linux\nLlegeixo al 3cat24.cat que aquest divendres s'inaugura l'Observatori Astronòmic del Montsec, amb el telescopi més gran de Catalunya i destinat a la comunitat científica. Quan tot el complex estigui acabat, inclourà també un centre divulgatiu de l'univers per al gran públic.\nResulta que volen que pugui ser controlat i programat remotament, i en el vídeo es veu una de les pantalles d'Ubuntu, o sigui que ells també ho tenen clar... el control no pot fallar i ha de funcionar, o sigui que s'ha de fer amb Linux :)\nUna d'Ubuntu i una altra d'Openoffice\nMTV Publica els seus videos\nGoogle Street View encara no difumina matrícules\nUs fa un cafè?\nBMW aposta pel Codi Lliure creat sobre GNU/Linux\nCondemnat per no voler Windows en el seu ordinador...\nCom es veu la música?\nUn homenatge personal a Loquillo\nEls creadors de Google recullen el Premi Príncep d...\nDues de cada tres llars ja estan adaptades a la TD...\nGran Observatori Astronòmic al Montsec, i funciona...\nVoleu saber realment quins sistemes operatius util...\nRealment, gràcies al Vista, Linux té moltes oportu...\nLa distribució GNU/Linux Fedora 9, tindria un cost...\nAC/DC i les noves tecnologies\nEl màrketing via adsense està molt bé, però...\nJe, je, je.... Hem guanyat a Murphy!!!\nConeixeu la Llei de Murphy? per que jo si que la c...\nContinuem amb l'eco dels Premis Blocs. Avui entrev...\nJornades de Programari Lliure Ripoll. El que es po...\nAssolint objectius. Portal Nàutic nautic-cat.com\nProblemes de connexió amb blogspot.com?\n"Els polítics que no reconeixen el poder d'interne...\nRecull final sobre els Premis Blocs Catalunya\nAvui la lluita contra la pobresa. Blog Action Day\nAquest any no hi haurà SIMO a Madrid degut a la cr...\nIII Jornada del Programa Compartim de Gestió del C...\nI després del curs Linux, altres cursos 100% subve...\nCanvi superficial d'imatge del Bloc\nDesprés de la ressaca dels Premis Blocs Catalunya\nÚltims dies del primer curs de Linux\nVas borratxo i creus que estàs escrivint un mail d...\nPupurri de ràdio i enregistrament en format digita...\nEntrevista a la ràdio. RNE\nGràcies a tothom. Aquest blog és Finalista!!!\nEls mitjans de comunicació cada vegada més parlen ...\nCom eren les webs al 2001. Tornem al passat!!!\ni parlant d'en Didac Lee.... també a Flaix FM


Visita a la depuradora del Prat de Llobregat\nPàgina d'inici\tExperiències\tVisita a la depuradora del Prat de Llobregat\nTaller infantil sobre energies renovables\nTaller "Endinsa't a l'energia i a l'aigua de casa!"\nVisita a la depuradora del Prat del Llobregat - © Consorci de Turisme del Baix Llobregat\nEts capaç d'imaginar quin espai ocuparien 315 milions de litres d'aigua? Segurament no, però a la depuradora del Prat de Llobregat sí que ho saben, perquè aquesta instal·lació té la capacitat de tractar precisament aquesta quantitat d'aigua en només un dia. De fet, és una de les plantes de sanejament d'aigües residuals més grans i modernes d'Europa! Fer una visita guiada per les seves instal·lacions amb tota la família és possible sempre que es faci abans una reserva prèvia.\nCarrer Número 100


Sánchez Ulled, un fiscal al cim | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nEl delegat d'Anticorrupció a Catalunya ha aconseguit en un mes la condemna a Mas pel 9-N i la confessió sobre el finançament de CDC\nBarcelona 18 MAR 2017 - 21:59\tCET\nUna advocada del cas Palau va voler convidar Emilio Sánchez Ulled a un cafè en una pausa del judici. El fiscal s’hi va resistir. “A veure si es pensaran que rebo alguna cosa de Convergència. Alerta”. Feia broma. O potser no: Sánchez Ulled (Lleida, 51 anys) sap que no n'hi ha prou amb ser imparcial: cal semblar-ho. Amb poca tendència a fer relacions, s'ha llaurat una fama de fiscal dur, meticulós i —malgrat els temps que corren en el ministeri públic— independent.\nSi avui hi ha un fiscal feliç a Espanya és Sánchez Ulled. Quan l'advocada el convidava a cafè, el saquejador Fèlix Millet acabava de confessar el finançament il·legal de Convergència. A aquest procés (encara viu), se n’hi suma un altre en el qual s'ha apuntat una medalla: ha aconseguit la condemna a l'expresident Artur Mas pel 9-N. Són dos judicis històrics que s'han emès en directe. Aquesta exposició pública ha descobert un fiscal que ensenya les dents, capaç de carregar dues hores contra Mas sense parar i sense mirar un paper (l'expresident va reconèixer la seva “professionalitat”) i dotat per a la ironia i l'humor càustic.\nPer preservar la seva imparcialitat, no vol que li paguin ni un cafè\nCompte, que la seva ironia no és gratuïta, sinó un recurs per desarmar un testimoni que es resisteix a dir la veritat o per deixar en evidència les mentides d'un acusat. En una escena de pati d'institut, el diputat Francesc Homs es va apropar al fiscal després del judici a Mas. Li va retreure que no li havia preguntat res. “Home, pots trucar a Madrid perquè m'ascendeixin a mi i pugui preguntar-te en el teu judici al Suprem”, li va respondre. Homs, per cert, està acusat en el 9-N per culpa de la meticulositat del fiscal, que va trobar una carta signada per ell en una muntanya de documents. Una altra intervenció, gairebé innocent, en l'interrogatori a Jordi Montull, va donar motiu a un moment memorable del cas Palau. Montull va explicar que les comissions van passar del 3 al 4%. “Pel cost de la vida?”, va preguntar el fiscal. “No. Perquè Convergència en volia més”.\n“Sempre ha estat així, mordaç... Però és veritat que està àgil”, explica un penalista de Barcelona els clients del qual topen sovint amb ell. Sánchez Ulled és, des del 2005, delegat de la Fiscalia Anticorrupció a Barcelona. Després d'un primer pas per fiscalies del cinturó vermell, va començar a investigar delictes econòmics amb José María Mena, llavors fiscal superior de Catalunya i a qui considera el seu mentor.\nSánchez Ulled va estudiar Dret, però no va voler ser advocat. La seva relació amb els lletrats —sovint més ben pagats que ell— és competitiva. Concep la sala de vistes com un desafiament intel·lectual. I vol guanyar: amb arguments millors i idees més brillants, amb discursos més ben bastits.\nAquesta ambició intel·lectual es reflecteix en la lectura, una de les seves passions junt amb la música: Sánchez Ulled devora llibres a l'autobús, i cada setmana arriba a la Ciutat Judicial amb un de diferent. Prefereix la claredat expositiva dels anglesos, tant en novel·la (un Cormac McCarthy, un Philip Roth) com en assaig (el fascina la història del pensament).\nAllibera l'estrès de la lluita contra la corrupció corrent per l'avinguda Diagonal, on s'ha topat amb acusats (com Mas). Però on es troba el seu món de llibertat —al marge de la seva família: està casat i té tres fills— és a la muntanya. S'escapa quan pot a escalar, tot i que ara, amb els casos Palau i 9-N, ja ha coronat un cim professional. La seva, per cert, és una carrera de fons: alguns casos amb els quals va començar a Anticorrupció (Adigsa, Unió) es jutgen ara.\nEn els judicis treu tota la seva artilleria, que passa per una ironia mordaç\nD'esquerres —va presidir la Unió Progressista de Fiscals—, a Sánchez Ulled li han atribuït tot tipus d'etiquetes. Ell ha seguit a la seva, sense fer cas als cants de sirena. Ni, per descomptat, a les clavegueres de l'Estat, que també van trucar a la seva porta. El 2012, el comissari Marcelino Martín Blas va intentar quedar-se amb el cas Palau insinuant-li que tenia proves noves. El fiscal va veure que no hi havia res i el va convidar a sortir del despatx. Aquesta voluntat fèrria de mantenir-se al marge del fang i de les turbulències ha fet que rebi acusacions per tebi, per massa prudent. Però Sánchez Ulled no és un “fiscal de metralleta” (l'expressió és de Mena) i no entra en tromba sense proves sòlides.\nLa seva independència és la seva obsessió. Per això no permet que ningú li pagui res. Un any, els Mossos d'Esquadra van voler condecorar-lo (com ja havien fet Policia i Guàrdia Civil). Va refusar-ho educadament perquè, per aquestes dates, va sol·licitar l'absolució d'uns mossos investigats per presumpta corrupció. Un premi en aquestes condicions podria interpretar-se de manera equivocada.\nLa seva trajectòria internacional és àmplia: va treballar dos anys a l'oficina de l'OLAF a Varsòvia. I viatja cada any, com a expert independent per a la Comissió Europea, a Romania i Bulgària. Aquestes sortides li permeten airejar-se dels judicis domèstics. Com el duríssim del cas Hisenda, que va acabar amb la condemna del constructor i expresident del Barça Josep Lluís Núñez. En la vista, Sánchez Ulled es va posar com una moto quan un exinspector reconvertit en advocat va canviar d’opinió: “Quan li pagàvem tots els espanyols pensava una cosa; i quan li paga només un, en pensa una altra”. Pur Sánchez Ulled. Sobre la taula del seu despatx, per cert, ara reposa un nou llibre: Esperant els bàrbars, de J. M. Coetzee.\nNi fiscal de confiança ni amic de ningú\nA Sánchez Ulled li han sortit molts pretendents. Tants com enemics. Tots han intentat saber de quin peu coixeja. Se li va atribuir (erròniament) ser el “fiscal de confiança” de l'exlíder del PP català Alicia Sánchez Camacho. En la seva conversa amb Victoria Álvarez, l'exdiputada va dir que tenia un fiscal amic “en el cas Palau”. El nom de Sánchez Ulled va sonar per substituir el magistrat Daniel de Alfonso al capdavant de l'Oficina Antifrau de Catalunya. El càrrec el nomena el Parlament. No ho va aconseguir: la investigació del finançament irregular no el converteix, precisament, en un amic de Convergència. El fiscal va comparèixer en una comissió parlamentària per estudiar mesures contra la corrupció i va fer una estirada d’orelles als polítics. Qui el va felicitar? Ni més ni menys que David Fernández, independentista i anticapitalista de la CUP.


Seminari de Disseny d'un model de negoci TALENT per a ser empresarialment competitiu - Universitat Oberta de Catalunya (UOC) UOC UOC R&I UOC X UOC Corporate UOC Alumni UOC Media News Agenda Contacte CA CA Català Español English Français Paraules a cercar Cercar a estudia a la UOC Cercar a tot el portal Universitat Oberta de Catalunya Universitat Oberta de Catalunya Estudia a la UOC Estudia a la UOC Coneixement obert Coneixement obert Estudia a la UOC Tots els estudis Graus Màsters universitaris Màsters, postgraus i especialitzacions Seminaris i cursos Assignatures per a cursar lliurement Cursos d'idiomes Programes de doctorat UOC Llatinoamèrica Recerca i Innovació Recerca i Innovació Coneixement obert Coneixement obert Recerca i Innovació UOC R&I Internet Interdisciplinary Institute (IN3) eLearn Center Escola de Doctorat Coneixement obert Coneixement obert Coneixement obert Coneixement obert Coneixement obert Revistes acadèmiques Espais de coneixement en xarxa Blogs Materials oberts Per àmbit temàtic La UOC a l'iTunes Repositori institucional [O2 - L'Oberta en obert] OpenCourseWare [materials docents oberts] Servei Lingüístic Sobre la UOC Sobre la UOC Coneixement obert Coneixement obert Sobre la UOC Coneix la UOC Model educatiu Organització i govern Estudis, escoles i centres de recerca Càtedres Biblioteca virtual Qualitat Responsabilitat social Filantropia Portal de transparència Presència internacional News Serveis Contacte i seus Uneix-te al nostre equip Campus Campus News Agenda Contacte UOC UOC R&I UOC X UOC Corporate UOC Alumni UOC Media English / Español / Català / Français Usuari Clau Accedir\nParaules a cercar Cercar a estudia a la UOC Cercar a tot el portal Accès obert Vols més informació? Seminaris i cursos Seminaris i cursos Dissenya un model de negoci del talent per a ser empresarialment competitiu Seminari curs Presentació Presentació Presentació Objectius Competències Metodologia Continguts Professorat Matrícula i preu Les persones hem construït un món complex, de naturalesa global i interrelacionat en temps real, que evoluciona gràcies a l'engranatge econòmic que anomenem mercat i que s'articula mitjançant unitats operatives que coneixem com a empreses. Crèdits: 1 ECTS Durada: 25 hores Inici: 28 juny 2017 Títol: Dissenya un model de negoci del talent per a ser empresarialment competitiu Idioma: català, castellà Idioma Tanca Estudiants d'aquestes dues llengües comparteixen aula, i la docència es fa tant en català com en castellà. El contingut de l'aula i les intervencions de l'equip docent estan disponibles en totes dues llengües. Així mateix, en les comunicacions amb l'equip docent, els estudiants poden utilitzar la llengua que s'estimin més. Els recursos d'aprenentatge estan disponibles també en català i castellà. Tanmateix, el més fascinant d'aquesta realitat rau en el fet que el vuitanta per cent del valor de la majoria d'empreses són actius intangibles, els quals garanteixen l'èxit de les companyies i, per tant, són la clau que mou el món. Aquests actius intangibles poden ser diversos i variats, però al final es redueixen al talent de les persones que formen les empreses. Un talent que, en un marc empresarial altament competitiu, és un factor clau que marca la diferència entre les empreses, fins i tot més que el factor tecnològic, ja que la tecnologia per si mateixa no és un avantatge competitiu, perquè és el talent allò que la fa competent. Per tant, podem afirmar que la clau que mou el mercat, i amb ell el nostre món, és el talent, una habilitat íntimament lligada a la intel·ligència personal i a l'èxit empresarial. És per aquest motiu que és important que sapiguem gestionar el talent dins les nostres empreses per a poder rendibilitzar els actius intangibles: el capital humà. Un objectiu que podem assolir amb l'eina de gestió empresarial del «Model de negoci del talent», un document pràctic i fàcil d'utilitzar (a semblança d'un Business Model Canvas) que ens ofereix directament i en una sol full una visió global (helicopter view) de la idea de talent d'una empresa, mostrant clarament les interconnexions entre els diferents elements que el componen. Cursos relacionats Curs de recerca: Strategy and RDI Project Planning La UOC ofereix Cursos de recerca, transferència i emprenedoria en anglès adreçats a estudiants, investigadors i professorat per a impulsar la recerca en els àmbits acadèmic, científic i empresarial. Objectius Conèixer i definir els vuit components clau d'un model de negoci del talent. Conèixer i definir la interrelació entre els factors interns (àmbit empresa) i externs (àmbit treballador) d'un model de negoci del talent. Conèixer i definir el procés metodològic de creació d'un model de negoci del talent. Dissenyar i analitzar un diagrama de model de negoci del talent. Metodologia El curs és introductori i té un enfocament eminentment pràctic fonamentat en la metodologia de la classe inversa (flipped classroom). En aquest sentit, els participants disposen de material didàctic específic, de materials de consulta i d'orientacions tècniques concretes dins el marc d'una pedagogia interactiva i dinàmica. Continguts Definició del talent de l'empresa. Les intel·ligències múltiples dels treballadors. La política corporativa de l'empresa. La intel·ligència emocional dels treballadors. El lideratge per part de l'empresa. La vocació dels treballadors. La relació de l'engagement entre l'empresa i els treballadors. Mesurament de resultats empresarials. Procés metodològic de creació d'un model de negoci del talent. Disseny i anàlisi d'un diagrama de model de negoci del talent. Professorat Jesús A. Mármol PRA vinculada: Pilar Ficapal Procés de matrícula Omple el formulari de matrícula. El pagament es realitza en línia mitjançant TPV (pagament amb targeta de dèbit o crèdit per mitjà d'internet). La UOC es reserva el dret d'anul·lar els cursos que no superin un mínim d'inscripcions. Els estudiants afectats podran optar per un canvi de curs o sol·licitar la devolució de la matrícula. Un cop hagin començat els cursos, no s'acceptaran anul·lacions de matrícula. Informació sobre el desistiment de matrícula » Descomptes Si us podeu acollir a algun d'aquests descomptes ho heu d'indicar en el moment de fer la matrícula. En els programes oberts, si us matriculeu de més d'un seminari, us beneficiareu d'un descompte del 5 % sobre el preu del segon curs i dels successius. Comunitat UOC: 7 % de descompte Si heu fet a la UOC estudis d'ateneu, del Centre d'Idiomes Moderns, Seminaris de Tardor, d'hivern o d'estiu, cursos de formació a mida (UOC Corporate), o una especialització. Si esteu estudiant un grau o màster universitari però encara no us heu titulat també se us aplicarà el descompte de comunitat. Si us podeu acollir a algun d'aquests descomptes ho heu d'indicar en el moment de fer la matrícula. UOC Alumni: 10 % de descompte Pots obtenir aquest descompte si has obtingut un títol oficial (de grau, llicenciatura, diplomatura, enginyeria o màster universitari) o un màster o postgrau propi a la UOC. UOC Alumni Premium: 15 % de descompte Pots obtenir aquest descompte tots els membres d'Alumni Premium. Preu Concepte Preu Preu del curs 203,00 € Matrícula oberta Matricula't Inici de docència: juny 2017 Informació de preu i matrícula Tanca Elige el idioma de docencia en quequerrás realizar tus estudios Castellà Català Vols més informació? Vols més informació? Femení


Dues dones mortes i tres ferits en un incendi a un local de Granollers | Setdies.cat\nDues dones mortes i tres ferits en un incendi a un local de Granollers\nUn home de 76 anys ha patit cremades greus i dos Bombers de la Generalitat han resultat afectats per inhalació de fum.\nTags: Bombers, Granollers, Hospital de la Vall d’Hebron, Mossos d'Esquadra, SEM\nAquesta tarda, per causes que es desconeixen, s’ha produït un incendi a un local que es troba al número 51 del camí vell de Canovelles de la ciutat de Granollers. L’incendi, del qual s’ha rebut l’avís a les 18.11 hores, ha cremat amb molta intensitat, afectant totalment el local situat als baixos d’un edifici de dues plantes. Els pisos superiors, únicament han resultat afectats pel fum i no hi ha hagut danys estructurals.\nEn les tasques d’extinció d’aquest incendi treballen sis dotacions dels Bombers de la Generalitat. Al voltant de les 18.33 hores han pogut donar en fase de control l’incendi i, a hores d’ara, ja totalment apagat, estan acabant de revisar per començar a retirar efectius.\nTambé s’han desplaçat sis patrulles dels Mossos d’Esquadra fins al lloc de l’incendi, que s’han fet càrrec de la investigació i de les diligències judicials per a l’aixecament dels cossos de les víctimes. Així com quatre ambulàncies del SEM i efectius de la Policia Local.\nOne Response to Dues dones mortes i tres ferits en un incendi a un local de Granollers


Un tramvia per a Sabadell i també per a Barberà? - Tot Barberà\nUn tramvia per a Sabadell i també per a Barberà?\nTú estás aquí: Inicio / Un tramvia per a Sabadell i també per a Barberà?\nEl tramvia del Vallès\nEl TramVallès va ser una proposta feta per l’Associació per a la Promoció del Transport Públic (PTP) l’any 2008, que tenia per objectiu unir les principals poblacions del Vallès Occidental amb una xarxa de tren-tramvia amb trams de carril bus urbà. La xarxa hauria permès comunicar de forma ràpida, sostenible i eficient els municipis alhora que hagués donat accés ràpid a les estacions de FGC i Renfe.\nVa ser una proposta de dues línies de tramvia que connectarien la totalitat de Badia amb la major part de Barberà del Vallès i 6 dels 7 districtes de Sabadell.\nEl sabadellenc Adrià Garcia i el barceloní Sergio Alcalá, han presentat l’estudi de viabilitat d’un sistema Tramviari al Sistema Urbà de Sabadell com a Treball de Final de Grau de Ciències Ambientals de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB).\nFoto portada: Linies del projecte del tramvia. Autor: Adrià Garcia i Sergio Alcalá.\nEn aquest treball es proposa una nova xarxa de tramvia que pretén connectar el territori amb les estacions de tren i autobusos interurbans, donant servei al municipi de Badia del Vallès, part de Barberà del Vallès, de Sant Quirze del Vallès i sobretot de Sabadell, exceptuant part del districte 7 i també la zona de Castellarnau on l’aplicació del tramvia és tècnicament impossible a causa de l’orografia que supera el 7 per cent de pendent. El Sistema Urbà de Sabadell cobrirà de Nord a Sud, d’Est a Oest, de Sud-oest a Nord-est i de Nord-oest a Sud-est.\nEls joves estudiants han presentat aquest projecte a l’ajuntament de Barberà del Vallès i s’han reunit amb l’ajuntament de Sabadell i el de Badia, els quals s’han mostrat molt interessants en el projecte. “Si hi ha consens entre els quatre Ajuntaments, portarem la proposta al Consell Comarcal i a d’altres entitats metropolitanes”, assegura a iSabadell Adrià Garcia.\nL’estudi preveu la construcció de sis línies de tramvia que transcorren al llarg del Sistema Urbà de Sabadell, amb una estructura que es basa en una línia circular en forma de vuit (L1) que connecta les zones de Sud-oest a Nord- est i de Nord-oest a Sud-est. Seguit de dues línies més o menys rectes que travessen el sistema de Nord a Sud (L2 i L3), una línia que connecta el sistema de Sud-oest a Nord-est (L4) i les altres dos restants connecten el sistema d’Est a Oest (L5 i L6).\nLa Línia 1: Sabadell – Badia del Vallès – Barberà del Vallès. Aquesta línia que seria circular (en forma de vuit), connectaria Badia del Vallès amb Via Sabadell, el Parc Central del Vallès, Campoamor, Espronceda, el CAP Sant Fèlix, Les Termes, Sol i Padrís, Estació Renfe Centre, l’Hospital Universitari Parc Taulí, la Plaça Espanya, el barri de Ca n’Oriac, el de Merinals, Can Rull, Gràcia, Can Feu i Barberà del Vallès. Aquesta línia tindria un total de 36 estacions i un recorregut d’uns 20,45 quilòmetres.\nLa Línia 2: Badia – Eix Macià – Can Deu. Uniria Badia del Vallès amb els diferents polígons industrials de Gràcia i Can Feu, a més de les zones comercials de la Via Sabadell i l’Eix Macià, fins arribar a Can Deu a través de l’Avinguda de la Concòrdia i de Matadepera. Aquesta línia tindria un total de 18 estacions i un recorregut total d’uns 9,6 quilòmetres. Connectaria amb les línies L1, L3, L4, L5 i L6 i amb les estacions de FGC de Can Feu-Gràcia i La Creu Alta.\nLa Línia 3: Carretera de Terrassa – Barcelona – Baricentro. Aquesta línia recorreria tota la Carretera de Barcelona i Terrassa des del centre comercial Baricentro fins a la Central de Mossos d’Esquadra (també es proposa la idea que a llarg termini s’acabi allargant fins a arribar a Terrassa pel Nord i a Cerdanyola pel Sud). Tindria 16 estacions i un recorregut d’uns 8,10 quilòmetres. Tindria correspondència amb les línies L1, L2, L4, L5 i L6 i amb l’estació de FGC de Can Feu-Gràcia.\nLa Línia 4: Badia – Gran Via – Can Llong. Connectaria Badia del Vallès amb la Rambla de Sabadell, l’Estació Interurbana d’Autobusos, l’Hospital Universitari Parc Taulí i arribaria fins a Can Llong seguint el traçat de la Gran Via de Sabadell. Comptaria amb 20 estacions i un recorregut total d’uns 10,21 quilòmetres. Connectaria amb l’Estació R4 de Sabadell Sud, l’Estació de Sabadell Centre, la de la Plaça d’Espanya i amb les línies L1, L2, L3, L5 i L6.\nLa Línia 5: Badia – Barberà – Torreromeu. Aquesta línia connectaria Badia del Vallès, Barberà del Vallès i l’estació de RENFE R4 amb els polígons industrials de Santa Maria, Can Salvatella, Santiga i Can Roqueta, i acabaria al barri de Torre-Romeu. Disposaria de 14 estacions i un recorregut d’uns 8,55 quilòmetres. Permetria fer transbord amb les línies L1, L2, L3 i L4.\nLa Línia 6: Sant Quirze del Vallès – Hospital Parc Taulí. Aquesta línia connecta Sant Quirze del Vallès amb el polígon industrial de Can Canals, Mas Duran i Can Feu, la zona comercial de l’Eix Macià i l’Hospital Universitari Parc Taulí. Tindria connexió amb les línies L1, L2, L3 i L4 i les estacions de la línia S2 de FGC de Sant Quirze del Vallès.\nL’estudi calcula que per a dur a terme aquestes sis línies de tramvia projectades es necessitarien 61,35 quilòmetres de vies i 84 tramvies, amb un cost estimat de 638.726.500 euros. Els dos autors de l’estudi duran a terme una presentació pública oberta a tothom el proper dia 25 de setembre a les 19:30 hores a l’Espai Àgora de Sabadell.\nEmpieza el Campeonato de España de Clubes de Ajedrez en Primera División Llançament il·legal de residus a l’àrea del riu Ripoll


alavoradelriumare: MANEL EN CONCERT - VILAWEB\nMANEL EN CONCERT - VILAWEB\nDILLUNS, 25/05/2009 - 06:00h\nManel: El concert més gran\nEl grup revelació de l'any omple la sala Apolo de Barcelona · Us n'oferim un ampli reportatge\nLa tardor passada van publicar el primer disc i ara són a la boca de tothom. En mig any els barcelonins Manel han esdevingut el grup de moda, en un inesperat fenomen d'èxit. No debades divendres van omplir la sala gran de l'Apolo de Barcelona dins el Festival de Guitarra de Barcelona. Del concert antològic que hi van oferir, us en servim tres cançons senceres, a més a més de les impressions del públic, com podreu comprovar en aquest vídeo.\nAmb les entrades exhaurides des de setmanes abans, el grup va comptar en aquesta ocasió, per primera vegada dalt l'escenari, amb cor i seccions de vent i de corda per a algunes cançons. 'És nit freda per ser abril' va obrir el recital, seguida de 'Pla quinquennal' i d'una corejada 'Els guapos són els raros'.\nLa banda va repassar de dalt a baix el seu curt repertori davant un públic fervorós, que va arribar al clímax quan el baixista Martí Maymó va fer sonar les primeres notes de 'Al mar!'. Les 'Corrandes de la parella estable', amb l'habitual participació espontània del públic, i 'El bròquil', una versió de 'La tortura' de Shakira, van posar fi a una hora llarga de concert.\n'La gent normal'\nUna de les cançons més aplaudides i cantades fou, tanmateix, 'La gent normal', una versió del tema 'Common people' dels anglesos Pulp. Tot i que no és cap de les cançons de l'únic disc de la banda ('Els millors professors europeus') ni de la seva maqueta, 'La gent normal' ha esdevingut una de les peces més populars d'ençà que és pot sentir, amb tres cançons més, al MySpace del grup. Seguiu-la també en aquest vídeo, interpretada pel grup en ple mercat de Sant Antoni.\n+ Reportatge anterior de VilaWeb TV: Manel i els millors professors europeus.\n+ YouTube: Vídeos dels Manel.\nPublicat per Josep Perucho a 4:02 p. m.\nEl PP continua la seua línia dura\nMonarquia bananera amb democràcia de baixa intensi...\nVariacions sobre la Muixeranga - vilaweb d'avui\n'The Hunt For Gollum', subtitulat al català - VILA...\nAZ. Núria Cadenes. Premi de narrativa Ciutat d'Elx...\nTrobades 2009 - 10 de maig al Parc Nou de Creville...\nBarxeta, Premi Joan Pellicer 2009


Extremadura - Museu Virtual del Poble Gitano a Catalunya\nJa queda molt distant en el temps l’arribada dels primers rom que, procedents de la llunyana Índia, s’estableixen durant el segle XV a la península Ibèrica, abans de la constitució de l’Estat espanyol. Moltes d’aquelles famílies que declaren pelegrinar als santuaris cristians passen pel de la Verge Negra de Guadalupe i decideixen quedar-se a les riques i hospitalàries terres d’Extremadura.\nExtremadura va ser per als gitanos i gitanes “Morochandé”, terra de pa, terra compartida per tots els extremenys. Dit en caló, Morochandé és, des del segle XV, sinònim d’amor gitano pel paisatge i el paisanatge d’Extremadura.\nFiraires en un tracte. Extremadura, principis del segle XX. Col·lecció FAGEX. ↵\nLa situació dels primers grups de gitanos que van passar per Extremadura devia ser semblant a la que es viure en altres llocs: vistiplau, salconduits i protecció per part d’alguns nobles locals. Aquesta protecció, que en principi pot estar avalada per la satisfacció d’estar al costat de personatges “exòtics”, es mantindrà, tot i que no sempre, quan comencin les persecucions, segurament per interessos comercials: una de les activitats que més identificava els gitanos era la de marxant de bestiar o firaire, fonamentalment de cavalls, mules i ases que, d’altra banda, en l’àmbit de la ramaderia d’Extremadura era la menys nombrosa. Considerant per una banda la importància d’aquests animals per las fabricants i venedors de guarniments, per als fabricants i venedors de carros, per als desplaçaments a les finques i per a les feines del camp i, per altra banda, que els cavalls tenien un especial interès pel servei que feien a l’exèrcit, no és estrany que interessés poder aconseguir aquests animals a través dels gitanos.\nRespecte a l’assentament dels gitanos a les ciutats, es passa de l’obligació d’instal·lar-se de forma estable en alguna d’elles o, com a alternativa, viure al servei d’un senyor, a prohibir-los fixar la seva residència en llocs amb menys de mil veïns (pragmàtiques de l’any 1499 dels Reis Catòlics i de 1619 de Felip III). Trobem algunes dades dels gitanos que vivien a Extremadura durant aquest període. La seva situació queda reflectida en una resposta que, l’any 1572, el corregidor de Trujillo va donar a una carta del rei en la qual després d’informar que nombrosos gitanos havien fugit, ofereix la informació següent sobre els gitanos de Mèrida: cinc gitanos “amb cases poblades que no van vagant” i uns altres cinc que van ser enviats a galeres per “egipcians”.\nPocs anys després, l’any 1600, es registren als llibres d’acords municipals de Mèrida peticions de veïnatge de Juan Maldonado, Gabriel Maldonado, Francisco Maldonado, Juan Herrero i Domingo Soto, “gitanos que a aquesta ciutat li han demanat per al temps que fos la voluntat de la ciutat i donant fiances primer”. L’ajuntament acorda concedir-les. No obstant això, l’any 1617, davant les peticions de veïnatge dels que diuen ser fills i néts de Juan Maldonado, acorda que “se’ls notifiqui que surtin, doncs, de la ciutat sota pena de les pragmàtiques i bans”. El motiu que es reflecteix a les actes d’aquesta negativa és que “arriben molts gitanos a aquesta ciutat dient que són els seus fills”.\nA partir del segle XVI, en algunes ciutats, els gitanos es concentraven en determinats carrers o barris que s’anomenaven gitaneries.\nEstaven situades a les afores de les ciutats, com la Callejuela de los Gitanos de Mèrida, des d’on despareixen per anar-se’n cap a altres zones de les ciutats a mitjan segle XVII. Això fou degut a la Pragmàtica de l’any 1633 de Felip IV, que els impedia sortir de les ciutats on vivien però que, alhora, els obligava que “surtin els damuntdits dels barris on viuen amb el nom de gitanos i que es divideixin i barregin entre la resta de veïns …”.\nNovament les pragmàtiques de Felip V de 1717 i 1746 obliguen el calós a viure en 40 ciutats concretes, nombre ampliat més tard fins a 60. El 1746, en els arxius del Consell de Castella hi havia una relació de 881 famílies establertes en 54 poblacions, 5 eren d’Extremadura, de Plasencia n’hi havia 10 famílies, de Càceres 9, de Trujillo 7, de Villanueva de la Serena 5 i de Zafra 8.\nL’any 1788, els justícies van fer un informe on constava l’assentament de 631 gitanos residents a Extremadura, d’entre els quals figuren tretze nois escolaritzats i un altre, Nicolás Vargas, que fa d’escolanet a Santos de Maimona.\nDurant el segle XIX, molts gitanos extremenys demanen al Consell que els permeti dedicar-se sense problemes a la compra i venda de cavalleries. Alguns exemples són: José Vargas, veí de Zafra; Antonio Saavedra, pagès i marxant de robes de Almendralejo; Diego de los Reyes, pagès i hostaler a Fuente del Maestre; José Saavedra, pagès i comerciant de “gra, oli i gèneres del Regne” a Aceuchal; Tadeo Vázquez, “pagès i hisendat” a Aceuchal; Gonzalo de Vargas, pagès i arrier a Alange; Pedro Saavedra, pagès i transportista de gra a Villafranca de los Barros; Celedonio Montaño, també de Villafranca i dedicat a la pagesia amb jou propi i a la venda de gèneres.\nTots ells argumentaven que la conducta “dels qui obren malament i amb enganys” no s’ha d’atribuir a la resta de gitanos.\nAixí mateix, altres famílies gitanes es van apropant a les ciutats que tenien creixement poblacional. S’hi instal·len a les perifèries i es té referències de les seves peticions de veïnatge gràcies als llibres d’acords municipals.\nEl període que va entre 1850 i 1950 es pot considerar “l’època daurada” per als gitanos extremenys, ja que és l’únic moment de la seva història en què poden dedicar-se lliurement al comerç de bestiar, cosa que els permet assolir, en moltes zones, un gran nivell econòmic i un important “prestigi social” pel desenvolupament i control dels recursos de bestiar.\nGitano domador de cavalls. Extremadura, inici del segle XX. Col·lecció FAGEX. ↵\n“Per tota la zona de Barros, a la Serena, el Tajo, a tota la línia de Portugal, s’hi assentaren les “cases” de més prestigi i riquesa de la societat gitana: Tío Cayetano i Tío Burrino a Talavera la Real, Miguel Habanero a Olivenza, els Chobos i el Tuto a Santos de Maimona, Pisón, Tío Antonio el Pijín i tío Fiñán a Almendralejo, José El Negro de l’Albuera, Tío Mateo de Saavedra de Fuente de Cantos, Tío Juan Antonio a Villalba, José Molina a la Torre de Miguel Sesmero, Tío Cano i Dámaso d’Alemdral, Tío Juan Manuel de Valverde de Leganés, Tío Miguel Saavedra i Tío Paco Montaño a Santa Marta de los Barros, Tío Emilio i Francismo d’Alconchel, Barrunta i Miguelón a Mèrida, Juan Cachapín d’Olivenza, el Mellao de Cheles, els Celedonios i els Motos a Granja de Torrehermosa, els Pitulines a Fregenal de la Sierra, Tío Daniel a Villanueva de la Serena, els Sombrerones de Don Benito, Tío Quilino i Tío Africano de Badajoz, Tío Manuel Maza de la Roca, el Lápiz i els Piticas i el Moreno de Càceres, els Andaluces de Monasterio, Tío Gabriel de Santa Olalla, els Periquitos de Puebla de la Calzada, etc. Aquesta espectacular ascensió econòmica va fer que n’augmentés el prestigi i l’acceptació social. La seva fama ja és llegenda. Tramesa de pares a fills, es manté viva entre els gitanos i paios. Els seus noms pertanyen a la història dels extremenys.\nEn aquestes circumstàncies i ja completament assentats, els arriba un nou revés històric. En aquest cas no es tracta de noves pragmàtiques, sinó de la pròpia evolució de la societat que farà que els gitanos tornin a quedar marginats: la industrialització i, sobretot, la mecanització del camp acabaran, si més no de manera general, amb el seu mercat de bestiar d’Extremadura així com amb la resta d’ocupacions que hi estan relacionades i de les quals vivien dos terços de la població gitana extremenya.\nDe la mateixa manera que passà amb una gran part de la població rural extremenya, un bon nombre de gitanos no va tenir prou capacitat ni suficient sort per adaptar-se a les noves realitats laborals i, davant la pèrdua de protagonisme dels oficis tradicionals, van anar quedant relegats a ocupacions subalternes. Molts van haver d’emigrar: serà l’inici d’un nou èxode per a moltes famílies que van arribar a les grans ciutats del nord amb l’esperança de millorar la seva situació que, fins a aquell moment de crisi havia estat objectivament bona i fins i tot en alguns casos, excel·lent.\nAlguns d’aquest gitanos, atordits pel nou escenari, van haver de refugiar-se a les barriades perifèriques dels cinturons industrials de les grans urbs i, fins i tot, en zones de barraquisme. Però algunes altres famílies, tot i que amb penes i treballs, van aconseguir fer-se un espai a la terra d’acollida, amb oficis i habitatges a l’alçada de la seva vàlua.\nNo tots van tenir la mateixa sort. A l’hora de buscar-se la vida, moltes d’aquestes famílies van trobar dos filons fonamentals: la venda ambulant i l’hostaleria. Ambdues ocupacions tenen dues característiques essencials per entendre perquè són tan estimades per alguns gitanos: estan lligades al concepte d’eventualitat i d’itinerància i possibiliten –en el cas de la venda ambulant de manera clara- el fet de treballar de manera autònoma. En l’època del desenvolupament i del boom turístic de les costes mediterrànies són moltes les famílies gitanes d’origen extremeny que s’inicien aleshores en la venda ambulant i l’hostaleria.\nActualment, moltes famílies d’aquests 15.000 gitanos extremenys estan definitivament assentades: unes aconsegueixen treballs estables o creen petits negocis (principalment de venda ambulant), d’altres han trobat un lloc per establir-se a les costes catalanes i a les balears (entre d’altres llocs), tot i que enyoren la seva terra i el seu cor els porta cada any a refrescar les relacions de parentiu i d’amistat a les fires i romiatges extremenys. No es pot oblidar que, lamentablement, avui en dia encara hi ha un important nombre de famílies que viuen en situacions extremes: desestructuració, pobresa, marginalitat …\nSens dubte, la història del poble gitano ha marcat els gitanos i gitanes d’avui en dia. En general i en molts aspecte, no és equiparable la situació dels gitanos amb la de la resta de la població: pel que fa a la formació, a l’índex o qualitat de vida, a la imatge social, a la participació social, la pèrdua de valors, la falta de reconeixement i suport per al desenvolupament de la seva identitat cultural … fa que entre altres qüestions encara els quedi per recórrer un llarg camí per tal d’aconseguir l’equiparació, a tots nivells, amb la resta de ciutadans.\nHan estat més de cinc-cents anys d’acollida, persecució i convivència, durant els quals les diferents cultures han generat formes de vida que, avui en dia són, en gran mesura, comunes a la població extremenya.\nLa música, la gastronomia, les festes … reben a Extremadura nombrosos préstecs netament gitanos: els jaleos i els tangos, la Feria Chica de Mèrida, el Romiatge de la Verge dels Remeis … són aportacions pròpies del mestissatge cultural del poble gitano. I també s’ha de fer referència a la història econòmica d’Extremadura, on el comerç de bestiar i els rodeos tradicionals són l’origen d’esdeveniments tan importants com les actuals fires de bestiar de Zafra.\nLa participació dels gitanos a les fires extremenyes és una aportació més a la història, l’economia i a la cultura d’Extremadura:\nLa Fira de Sant Miquel, actualment Fira Internacional de Bestiar i del Camp Extremeny, que se celebra a Zafra del 2 al 7 d’octubre, es remunta al segle XV, i en el Rodeo Tradicional (on els gitanos han desenvolupat un paper cabdal) han tingut el seu exponent econòmic i cultural més profund.\nLa Feria Chica de Mèrida o Fira dels Gitanos se celebra després de la de Zafra, al voltant dels dies 9 i 11 d’octubre i és un important punt de trobada i de relació entre els gitanos i les gitanes d’Extremadura residents dins i fora la regió que, per aquestes dates, viatgen en gran nombre fins a Mèrida.\nLes fires de la província de Càceres que són importants per als calós són les de la capital de la província i les de les localitats de Miajadas, Plasencia, Trujillo, etc.\nBadajoz, a la riba del Guadiana i a la frontera amb Portugal, és la ciutat més poblada de la regió. Des de fa molt temps, aquí hi viuen la major i més diversa població de gitanos i gitanes d’Extremadura. A la seva plaça Alta (maltractada pels segles, però a poc a poc recuperada per a la convivència) Badajoz té l’espai físic més estimat i reconegut pels calós extremenys. La seva Fira de Sant Joan també és una de les manifestacions populars més profundament arrelades entre els gitanos d’Extremadura.\nEl Romiatge de la Verge dels Remeis se celebra el darrer cap de setmana del mes d’Octubre a l’ermita de la Verge dels Remeis de Fregenal de la Sierra. És una iniciativa d’un grup de gitanos que, l’any 1967, van assistir a una trobada de gitanos amb el papa a Pomezia (Itàlia).\n(…) Per arribar al grau de convivència assolit ha esta necessari que a Espanya es completés un procés democràtic i d’obertura al món que consagra la Constitució espanyola de 1978. L’Estatut d’Autonomia i les lleis i normes amb les quals es constitueix dia a dia la Unió Europea reconeixen els calós coma a ciutadans extremenys i europeus de ple dret.\nLa identitat gitana es fa present a la història extremenya compartint valors culturals i costums arrelats entre les gitanes i els gitanos.\nAntonio Gómez Alfaro. “Datos sobre la historia de los gitanos en Extremadura” (edició fotocopiada)\nFrancisco Suárez. “Gitanos extremeños”. Quaderns Populars, nº5 Conselleria d’Educació i Cultura de la Junta d’Extremadura.\nJosé Francisco Gras, RED “Formación y Desarrollo”. Estudi Preliminar del Poble Gitano Extremeny. Promogut per a la Conselleria de Benestar Social, 1999-2000 (edició fotocopiada)\nAquest article és un fragment de l’original “Gitanos Extremenys” del projecte “Maj Khetane”. Maj Khetane vol dir “més junts”, en llengua romaní, i és un recurs didàctic interactiu presentat en un format multimèdia i concebut per Jesús Salinas. Maj Khetane és un material de consulta que es situa en una concepció de l’educació intercultural i els materials didàctics que presenta són una petita enciclopèdia sobre el món gitano, estructurada en els següents blocs: Història, Cultura, Manual de Conversa en Romanó, Activitats, Conte, Historietes, Recursos didàctics, Recursos gràfics.\nAmb la col·laboració d’Antonio Gómez Alfaro i el Moviment Associatiu Gitano d’Extremadura.


Sessions informatives\t- Postgrau ARCH\nDescomptes\tUPC Alumni Premium 10%; Situació desocupació 10%; Empreses col·laboradores 10%; CETIB 15%\nHorari\tDivendres 16.00h a 21.00h, Dissabtes 9.00h a 14.00h\nTitulació\tCIM UPC\nDimecres, 6 de juny 2018 a les 18:30h a\tSala de Juntes.\nActualment exercint com a BIM MANAGER per l'enginyeria IDP liderant el departament I+D. Vetllant pel correcte desenvolupament i implementació dels nous estàndards BIM de l'empresa en els diferents departaments tècnics, tant a les seus nacionals com internacionals. Consultoria en grans empreses per a la implementació BIM.


SETMANA SANTA DE MATARÓ: MATARÓ CIUTAT SOLIDÀRIA\nMATARÓ CIUTAT SOLIDÀRIA\nEl Festival Nadal Solidari recapta 798 kg d'aliments i 350,00€ per a Càrites\nVoluntaris recollint aliments a l'inici del Festival\nDurant aquest dies no només la Comissió de Setmana Santa està celebrant actes i campanyes per a recaptar aliments i recursos per als més necessitats de la ciutat; són un munt de persones i entitats que treballem per a facilitar el màxim per a Càrites Interparroquial de Mataró. Però ni tan sols és durant aquests dies de Nadal, des de fa mesos molts i moltes intentem aportar el poc que puguem per a aquelles famílies que ho estan passant pitjor arrel de la darrera crisis econòmica.\nEl Festival Benèfic Nadal Solidari celebrat aquest diumenge al Teatre Foment Mataroní va comptar amb un munt de col·laboradors/res i artistes que van oferir el seu temps i el seu art als demés per tal d'omplir el teatre Foment de solidaritat.\nUna tarda en família on es van veure actuacions d'artistes joves i molts altres més consolidats; però units en el reclam pels valors de la solidaritat per als més necessitats i en resposta a la Comissió de Setmana Santa de Mataró.\nDes de la Comissió volem agraïr-vos a tots i totes el vostre temps i el vostre esforç.\nA continuació us relacionem algunes imatges del festival. Si en teniu imatges i les voleu compartir amb la resta de lectors d'aquest blog, si us plau, feu-nos-les arribar a setmanasantamataro@yahoo.es\nMoment de l'actuació musical del Salesians.\nAntoni Vila, president de Càritas interparroquial de Mataró agraïnt la solidaritat a tothom, sota l'atenta mirada d'en Rafale Acedo que va conduir l'acte.\nMoment de l'actuació del grup de Rumba jove Zyryab\nActuació de l'Agrupació Musical de la Germandat de Jesús Captiu i Ntra. Sra. dels Dolors\nActuació del grup musical dels Salesians.\nDetall d'una petita part dels 798 kg d'aliments recollits.\nA continuació també us oferim algun petit video:


'L'endemà' d'Isona Passola aconsegueix en només tres dies la meitat del micromecenatge que demanava\nLa plataforma Verkami ja ha recaptat més de 75.000 euros pel documental sobre la independència que vol rodar la productora de 'Pa negre'. El repte era arribar en 40 dies a 150.000 euros de donacions. El projecte, però, en costarà 600.000\nBarcelona'L'endemà', el documental que Isona Passola vol produir per influir en el procés independentista, ja ha recaptat a través de Verkami més de la meitat del que es proposava. L'empresa Massa d'Or s'havia marcat el repte d'assolir en 40 dies 150.000 euros. I van per bon camí, perquè en tres dies ja en tenen recaptats més de 75.000.\nLa pel·lícula costarà més 600.000 euros, explicava a l'ARA la productora, perquè a més de la realització tenen previst fer una distribució exhaustiva a tot Catalunya, però van marcar els 150.000 euros a recaptar entre la societat civil perquè triplica la xifra més gran mai assolida a través del 'crowdfounding' a Catalunya, que fins ara era de 50.000. No hi havia experiències prèvies d'una quantitat tan alta. Si no s'assoleix la xifra marcada, el projecte es queda a zero: no s'emporta ni un cèntim de les donacions populars. Per això, la immensa majoria de projectes de Verkami tenen pressupostos més petits i assequibles: 'Fènix 11·23' va aconseguir, per exemple, 20.000 euros. Tot i que s'arribi al límit, les donacions es poden seguir fent a la mateixa web.\nEl nou projecte de la productora Isona Passola –artífex de l'últim gran èxit del cinema en català, 'Pa negre', i de documentals com 'Cataluña/Espanya'– es titularà 'L'endemà. Respostes per a decidir', i serà un documental que respondrà de manera "aclaridora" amb "credibilitat científica" les principals preguntes sobre què passarà l'endemà que Catalunya es declari independent.\nIsona Passola Verkami micromecenatge cinema Documental independència


Com utilitzar l'espai buit a la disposició de mobles - Electrodomèstics i electrodomèstics essencialsLlegir Més\nPrincipal Electrodomèstics i electrodomèstics essencials Com utilitzar l'espai buit a la disposició de mobles\nCom utilitzar l'espai buit a la disposició de mobles\nDisposar mobles es tracta principalment d’utilitzar un espai buit al voltant dels mobles per crear un flux en el vostre pla de pis. Voleu que la gent es mogui còmodament sense colpejar en els mobles i s’assegui còmodament sense passar-se els genolls ni sentir-se enganxada.\nSituar els mobles massa junts fa que sigui incòmode utilitzar-los. A continuació, les directrius són simples regles. No dubteu a canviar les mesures en funció de l’espai del que disposeu. Aquestes són les mesures mínimes absolutes que podeu utilitzar. Per als usuaris més grans i alts, potser voldreu afegir més polzades entremig.\nUna simple regla per a la col·locació de mobles a la sala no és omplir-la del tot. Massa mobles arrebossats amb massa poc espai poden acabar creant una habitació que prefereixes no habitar, ja que semblarà molest. Serà difícil navegar per l’espai.\nCal proporcionar un espai suficient per a un flux de trànsit eficient i deixar que el seu espai respiri visualment. Això crea una sensació de benestar i relaxació.\nCarril de trànsit: 3 peus o més\nSala dels peus entre el sofà o la cadira i la vora de la taula de cafè: 1 1/2 peus\nSuperfície davant de la cadira o sofà per a peus i cames: 1 1/2 peus fins 2 1/2 peus\nPer gaudir al màxim del vostre menjador, assegureu-vos de deixar prou espai al voltant de la taula perquè les persones puguin entrar i sortir de les seves cadires còmodament i la persona que serveix es pot moure sense problemes.\nEspai per a cadires ocupades des de la vora de la taula fins al darrere de la cadira:\n1 1/2 peus a 2 peus\nEspai per ficar-se a les cadires: de 2 1/2 peus a 3 peus\nRuta de trànsit al voltant de la taula i cadires ocupades per servir: 1 1/2 peus a 2 peus\nSi feu servir butaques, no oblideu afegir 2 polzades a les mesures.\nA un dormitori, col·loqueu mobles de manera que no us enganxeu els dits dels peus en cas que us hagueu de llevar al mig de la nit. També heu de poder desplaçar-vos còmodament per fer el llit i poder accedir còmodament a qualsevol cofre o aparadora alhora que podreu obrir calaixos sense problemes.\nEspai per fer llit: 1 1/2 peus\nEspai entre llits bessons: 1 1/2 peus a 2 1/2 peus\nEspai davant del cofre: 3 peus\nCom entrar o sortir del llit: 2 1/2 peus\nDeixeu prou espai al voltant de les portes o l'habitació pot semblar molt poc acollidor i ple. Sempre voldreu deixar una petita zona de transició desordenada per qualsevol moble quan es mogui d’una zona de l’habitatge a l’altra. No heu de topar amb cap moble ni tan sols quan camineu en un espai poc visible.\nEspai des del portal fins al primer objecte: 3 peus\nEspai al voltant de l’entrada principal: 4 peus\nArticle AnteriorCom fer créixer la planta de gambetes de Justícia Brandegeana en interiors\nArticle SegüentCom evitar el creixement perillós de motlles a la bugaderia\ngerenme / Getty Images Disposar mobles es tracta principalment d’utilitzar un espai buit al voltant dels mobles per crear un flux en el vostre pla de pis. Voleu que la gent es mogui còmodament sense colpejar en els mobles i s’assegui còmodament sense passar-se els genolls ni sentir-se enganxada. Situ © Copyright 2019


dimecres, 22 de febrer de 2012 10:15\nLa vida està plena de petites i grans fites, de molts “ara i aquí” especials que ens han marcat. Instants o moments de trobada, d'esforç, de festa i d'èxits superats... però també de moments difícils i de dolor..\nSabem que no cal esperar cap altre moment ni cal anar molt lluny, perquè ara i aquí es pot produir una trobada especial. Amb què? Amb qui? Amb allò que més estàs desitjant. Però mentre esperes, no et quedis quiet, posa't en marxa. Fes una llista d'allò que més estimes: els altres, Déu, tu mateix...? Aquest és el teu tresor que has de cercar, perquè allà on tens el teu tresor hi trobaràs el teu cor. Un cop feta la llista, traça un rumb i omple't d'oxigen els pulmons perquè comença el teu pelegrinatge, la teva recerca cap el gran encontre.\nARA I AQUÍ vol ser un posar-se en marxa o un romandre aturat (quina gran paradoxa!) per celebrar el gran encontre amb el Crist ressuscitat. Volem que aquests dies de Pasqua TSKV siguin uns dies de recerca interior, amb altres, d'aquest tresor.\nDel 5 al 8 d'abril no pots faltar-hi!!! Tens el gran encontre de la Pasqua TSKV al Col·legi Jesuïtes Lleida – Claver, a Raimat. Deixa't acompanyar d'altres joves que, com tu, esperen que ARA i AQUÍ succeeixi quelcom especial.\ninfo e inscipcions\nDarrera actualització de dimecres, 22 de febrer de 2012 10:24


Canal House Inn Àmsterdam Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSchippersgracht 12A, Amsterdam-Centre, Àmsterdam, Països Baixos - Veure al mapa\nExcepcional 9,2 (1719 comentaris)\nExcepcional 9,1 (672 comentaris)\nNotable 7,8 (3240 comentaris)\nMés informació sobre Canal House Inn\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Townhouse Inn es troba a la zona de Amsterdam-Centre de la ciutat de Àmsterdam. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb les atraccions principals de la ciutat com Arcam, National Maritime Museum, Museu del Sindicat Nacional a prop, els visitants de l'hotel estaran encantats amb la seva localització.\nEl Townhouse Inn, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions són només algunes de les comoditats que fan que Townhouse Inn sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTownhouse Inn té 6 habitacions, totes amoblades amb gust per tal d'oferir comforts com escriptori, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, nevera, plat de dutxa. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Townhouse Inn és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Àmsterdam.


Milton-Freewater - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n45° 56′ 11″ N, 118° 23′ 27″ O / 45.9364°N,118.3908°O / 45.9364; -118.3908\nMilton-Freewater és una població dels Estats Units a l'estat d'Oregon. Segons el cens del 2000 tenia una població de 6.740 habitants.\nSegons el cens del 2000, Milton-Freewater tenia 6.470 habitants, 2.237 habitatges, i 1.534 famílies. La densitat de població era de 1.328,8 habitants per km².\nDels 2.237 habitatges en un 36% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,5% hi vivien parelles casades, en un 12,7% dones solteres, i en un 31,4% no eren unitats familiars. En el 25,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,77 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,31.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 31,2% tenia menys de 18 anys, un 9,4% entre 18 i 24, un 26,2% entre 25 i 44, un 18,3% de 45 a 60 i un 14,9% 65 anys o més.\nL'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,6 homes.\nLa renda mediana per habitatge era de 28.365$ i la renda mediana per família de 33.265$. Els homes tenien una renda mediana de 28.292$ mentre que les dones 19.176$. La renda per capita de la població era de 13.101$. Aproximadament el 13,2% de les famílies i el 15,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nAthena (16 km)\nCollege Place (12 km)\nGarrett (14 km)\nWalla Walla (15 km)\nWalla Walla East (15 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Milton-Freewater\n↑ 2,0 2,1 2,2 «Fact Sheet- Milton-Freewater». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.\n↑ «Geographic Comparison Table- Milton-Freewater». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Milton-Freewater&oldid=22335586»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 13 nov 2019 a les 18:46.


Girona estudia si suspèn o anul·la Temps de Flors per culpa del coronavirus - Diari de Girona\nGirona estudia si suspèn o anul·la Temps de Flors per culpa del coronavirus\nLa decisió es prendrà properament d'acord amb tots els actors implicats i es valoraran els terminis i totes les possibilitats\n24·03·20 | 18:12\nUna imatge d'arxiu de Temps de Flors. Marc Martí\nTemps de Flors està a l'aire. La decisió es prendrà els propers dies i en consens amb tots els actors implicats però l'expansió del coronavirus ha sacsejat totes les que es fan a la ciutat de Girona les propers setmanes i l'esdeveniment floral gironí no n'és una excepció. Per això, ja hi ha converses en aquest sentit. Inicialment, està previst que es faci del 9 al 17 de maig.\nI més, pel fet que Temps de Flors atrau cada any desenes de milers de visitants. Multitud de persones s'apilonen durant nou dies per molts racons del Barri Vell per veure els projectes florals. Els darrers estudis indiquen que, en nou dies, unes 250.000 persones es mouen, sobretot, pel Barri Vell.\nHi ha instal·lacions a la via pública que juguen sovint amb el patrimoni monumental de la ciutat i també a l'interior d'edificis, com ara patis privats que busquen la combinació entre la pedra i la flor i, de vegades, també amb la il·luminació i altres elements.\nEls muntatges florals van a càrrec de voluntaris, que poden ser tant jardiners, dissenyadors, com interioristes, arquitectes, enginyers, les brigades municipals, jubilats o aficionats. Cada any, a més a més, diferents escoles i escoles bressol fan projectes que es poden veure al carrer Nou, així com entitats de tota mena exposen els seus muntatges en diferents punts de la ciutat.\nLa massificació en determinats moments i en punts concrets és més que evident pel propi consistori. Des de fa uns anys aconsella per exemple un sentit concret per caminar en alguns carrers i la policia, fins i tot, talla l'accés als vianants si detecta massa gent. Passa, per exemple, al carrer de la Força. En molts indrets, com als Banys Àrabs o a l'església de Sant Lluc s'hi solen generar cues per poder entrar a l'interior.Encara sense cartell\nEl muntatge dels projectes i la compra de tots els productes comença setmanes abans i, ara mateix, amb la ciutat pràcticament aturada no és possible. De fet, encara no s'ha pogut ni presentar el cartell d'aquest any que sempre s'escull en un concurs que es fa a l'institut Santiago Sobrequés. L'any passat, l'obra escollida va ser un treball d'Irina Bertran Dalmau.\nTemps de Flors és probablement l'esdeveniment de més ressò internacional de la ciutat de Girona i milers de persones d'arreu aprofiten l'exposició floral per visitar la ciutat. Això provoca que s'omplin els hotels i molts restaurants.\nAquesta allau de persones al casc antic però també causa recel en alguns dels residents que veuen alterades les seves condicions de vida durant més d'una setmana. Un debat etern que conviu amb la discussió sobre si hi ha prou flors als muntatges o si hi ha massa ferros i plàstics.\nCompres pendents d'adjudicar\nAquest és el primer any que l'Ajuntament ha hagut d'anar comprant tots els elements de les instal·lacions a base de concursos públics, en motiu d'una llei estatal de contractes que obliga a fer-ho així. Això ha provocat que alguns hagin quedat deserts en un primer terme.\nNo obstant, el paquet més gros, de flors i plantes, s'acaba d'adjudicar, per uns 250.000 euros, al centre de jardineria banyolí Nou Jardí.


Anell "Slegna" pedra brillant | D'aquí i D'allà\nInici / Complements / Anells / Anell “Slegna” pedra brillant\nAnell “Slegna” pedra brillant\nAnell graduable fet a mà de ceràmica freda amb incrustació d’un petit mirall al centre. De tons grisos brillants i amb una aparença que recorda a una pedra.\nCategories: Anells, Complements Etiqueta: Slegna\nAnell graduable fet a mà de ceràmica freda amb incrustació d’un petit mirall al centre. De tons grisos brillants i amb una aparença que recorda a una pedra. Creació d’Àngels Folguera (SLEGNA).\nArracades de paper estampat en tons blaus i verds


S'hi val a badar: de gener 2009\nM'he proposat no escriure res que no siga cert\nBon viatge, Rilke\nHo han dit tots els poetes: estic sola. Davant la mort, però sobretot davant la vida, sola. A l'abisme del dolor, al vertigen de la por, davant de tots els reptes. Per fer els canvis que calen, per lluitar les lluites més justes, per transigir si és necessari i mossegar si és el que cal. Per decidir què sóc, què faig, què vull, què ofereixo. Sola.\nPerò hi ha una mà que m'agafa el dit polze, discretament i amb fermesa. Uns ulls que m'escalfen el dia. Un braç que m'envolta la cintura. Un somriure menut que fa créixer el meu. Un alè de foc que s'emporta la boira.\nEts tu, i ells, i els altres. Sou un exèrcit de persones, tan soles com jo. Perdudes, ens anem trobant i fem una xarxa per si algú cau al buit de la nit més fosca. Ens deixem llibres i cançons. Ens teixim paraules i records. Compartim el vi i la sort. Creem aquesta il·lusió lluminosa que es diu amistat, amor.\nNo hi insistiu, poetes. Ja sabem que estem tots sols. Però no tant com, de vegades, ens vol fer creure la mort.\nbada la bel a les 13:01 1 comentari:\nTanca la porta\nAra mateix, el llit és tan petit que hi cabem tu i jo i prou, i encara l'una a sobre l'altra. Lentament, amb una música suau de fons, anem fent fora amics i fantasmes. Els fem aixecar-se del sofà, de la cadira al costat de la finestra, de tots els racons de la casa. Els ensenyem la sortida amb un somriure, els empenyem discretament, en un gest que és gairebé una carícia però que no deixa cap mena de dubte. El llit és petit, ja ho entenen, i necessitem tot l'aire de la cambra per omplir-la de nous sospirs. Si volen, després, demà, l'altre, podem quedar per fer un cafè, podem anar al cine i al teatre, podem sortir a ballar i beure i riure.\nPerò ara, en aquest llit, ens hi volem tu i jo i prou. Tres metres quadrats són pocs si hi hem d'encabir tot el que ens bull a dins. Tanca la porta, treu-te les sabates, vine cap aquí.\nbada la bel a les 12:55 1 comentari:\nFer, desfer, refer\nRes a fer. Tot per fer.\nbada la bel a les 11:06 Cap comentari:\nDiuen que sóc...\nEls Països Catalans des del Principat\nEl punt volat de l'ela geminada


Comscore pagarà una multa de cinc milions de dòlars per haver falsejat la seva comptabilitat\nEl servei per mesurar audiències digitals va inflar els seus ingressos en 50 milions de dòlars\n2 min. Barcelona 26/09/2019 13:46\n651x366 Comscore pagarà una multa de cinc milions de dòlars per haver falsejat la seva comptabilitat / GETTY Comscore pagarà una multa de cinc milions de dòlars per haver falsejat la seva comptabilitat / GETTY\nComscore, empresa dedicada a mesurar les audiències digitals dels mitjans, ha arribat a un acord amb la Comissió de Borsa i Valors (SEC, per les seves inicials en anglès) dels Estats Units per pagar una multa de cinc milions de dòlars per un cas de frau. La Comissió va fer públic dimarts que l'empresa va inflar en 50 milions de dòlars els ingressos obtinguts entre el febrer del 2014 i el febrer del 2016.\nEl falsejament dels ingressos va fer possible que, durant set trimestres, Comscore superés les estimacions de vendes fetes pels analistes de Wall Street. Segons la SEC, entre el febrer del 2014 i el febrer del 2016, Serge Matta, ex conseller delegat de la companyia, va realitzar operacions fictícies amb l'objectiu d'augmentar indegudament el seu negoci i fer públics més ingressos dels que en realitat tenia. A més, la companyia va simular que tenia un nombre de clients superior per poder certificar un creixement constant, quan, en realitat, el nombre de clients estava baixant. Per últim, l'empresa no va informar correctament els seus inversors sobre les vendes del seu producte estrella –que és la medició de campanyes digitals– i va assegurar que estaven creixent quan estaven caient.\nA banda de la multa de cinc milions de dòlars, Serge Matta haurà de pagar 700.000 dòlars i tornar a l'empresa 2,1 milions de dòlars procedents del seu sou i la venda d'accions de la companyia. La SEC assegura que Matta va enganyar els comptables de Comscore.\nDesprés de fer-se públiques aquestes informacions, dimarts les accions de Comscore van caure un 4,7%.


Les Anxovetes - menutsGIRONA\nBy admin Bloc, ENTREVISTES, General, ultims posts 1 11 d'Abril de 2021\nConeixeu Les Anxovetes, n’heu sentit mai a parlar? Són un grup d’havaneres nascut l’estiu del 2013 a Girona i cantat íntegrament en femení. Ara ha produït un espectacle infantil d’havaneres, Ondina, un conte musicat i alhora un concert teatralitzat que tindrem la sort de poder gaudir el proper diumenge 18 d’abril a l’Auditori de Girona.\nUs convidem a conèixer-les una mica més amb l’entrevista que els hi fem i llegiu fins al final perquè us tenim una sorpresa preparada.\nEn què consisteix el vostre nou espectacle familiar d’havaneres Ondina?\nOndina és un conte musicat i alhora és un concert teatralitzat. I és que entre diàlegs i cançons, Les Anxovetes expliquem la història de tres germanes que vivien a la muntanya, però enyoraven molt el mar, ja que havien nascut allà. El seu pare era mariner i va morir en una tempesta mentre pescava. La mare, plena de tristesa, va decidir que ja no volia saber res més del mar i es va endur les seves tres filles a viure a muntanya. Amb el temps, i decidides a tornar al lloc on pertanyien i fins i tot de fer-se mar endins, les tres germanes s’acomiaden de la mare i de la muntanya i emprenen un viatge cap al seu lloc d’origen tot seguint la crida de les ondines, i d’aquesta manera redescobreixen el món de l’havanera i tot allò que l’envolta: les barques, els mocadors blancs, les tavernes, l’avi que va anar a Cuba, el rom cremat… i moltes coses més!\nPer què heu pensat fer un espectacle infantil-familiar d’havaneres?\nPer donar a conèixer les havaneres al públic infantil, perquè manca l’oferta d’espectacles infantils d’havaneres.\nPer trencar els prejudicis generalitzats que hi ha sobre aquest gènere, per rejovenir el públic actual, generalment d’edat força avançada.\nPer oferir una interpretació i una estètica encara més fresca, jove i amena i per garantir el futur de l’havanera.\nA més, si partim de l’experiència personal, hem constatat que les havaneres agraden tant a persones adultes com als més petits de la casa (per sorpresa nostra) i sovint hem vist que han estat els nens que han arrossegat els pares i mares a venir-nos a escoltar. Així que no vam dubtar gaire quan ens va venir la idea que podíem fer un espectacle familiar d’havaneres, per tal d’acostar, encara més, aquest estil musical als més petits -i no tan petits. Per altra banda, comentar que l’havanera té un compàs de dos per quatre que és molt enganxadís, fàcil de ballar i d’entendre, amb melodies escoltables i amb lletres que expliquen històries que poden entendre pares i fills. Per això creiem que l’havanera és un gènere per a totes les edats.\nLes havaneres agraden tant a persones adultes com als més petits de la casa (per sorpresa nostra) i sovint hem vist que han estat els nens que han arrossegat els pares i mares a venir-nos a escoltar.\nQuants concerts teniu previstos, d’Ondina?\nA part del de l’Auditori de Girona d’aquest proper 18 d’abril, n’hem fet i en tenim per fer diversos a diferents poblacions: Igualada, Manresa, Vila-seca, Amer… La veritat és que en general està havent molt d’interès per aquest nou espectacle que estem presentant.\nSabeu si hi ha altres espectacles infantils-familiars d’havaneres?\nNo en tenim constància. Almenys, que nosaltres sapiguem, la nostra és una aposta innovadora que no hem vist encara fer en altres companyies. I trobem que era molt necessari dur a terme un espectacle que apropés i donés a conèixer l’havanera als més petits de casa.\nHeu fet o fareu un disc d’aquest nou espectacle?\nNo tenim cap disc d’Ondina ni tenim previst fer-ne cap, en principi, ja que Ondina és un espectacle musical-teatral que abarca fragments d’havaneres de tota la vida, que ja hem enregistrat anteriorment en altres discs. Ondina no conté cançons noves i, a excepció d’un parell de cançons, tampoc no són cançons que haguem compost nosaltres mateixes: Ondina el que pretén és donar a conèixer el repertori d’havaneres tradicional, el que gairebé tothom coneix, el que forma part de la cultura popular. Volem apropar a la mainada aquelles havaneres que molts adults coneixen.\nQuè són les havaneres? I de què parlen?\nEs pot definir l’havanera com un gènere musical dels denominats “d’anada i tornada”, interpretat en compàs de 2×4, que té el seu origen durant el segle XIX a Cuba, en la contradansa. Aquest ritme modificat amb les aportacions de la música africana pels músics cubans va derivar cap al que es coneix per havanera, que va arribar a la Península de la mà de la sarsuela. Les havaneres parlen de temes molt diversos, però tots giren al voltant del mateix eix principal: la mar. Són cançons que parlen de viatges, d’aventures, de nits a la taverna, d’enyorança, de somriures, d’amor, de por, de la terra, de les tradicions marineres…\nQuan éreu petites, quina música escoltàveu? Escoltàveu havaneres?\nDes de ben petites totes hem estat envoltades d’alguna manera o altra de la música. Sempre ens ha agradat la música i com no, cantar. D’havaneres, dues de nosaltres n’havíem escoltat algun cop però res de manera habitual. Per altra banda, el pare de la Tona cantava en un grup d’havaneres que es deia Voramar i ella sí que sempre ha estat més en contacte amb gènere.\nHi ha molts homes que canten havaneres, i en canvi hi ha poques dones. Sou les úniques que us atreviu a posar-hi veu femenina?\nNo som les úniques ni les primeres, perquè hi ha altres cantants d’havaneres, com són la Neus Mar, la Indira Ferrer, la Clara Bonfill, les Havàname… entre d’altres. Pel que fa a grups formats per dones, en una entrevista a ràdio l’Escala vam descobrir que hi havia hagut un grup als anys 80, Les Algues, format per dones, i que van estar tocant fins entrada la dècada dels 90. Elles van ser les pioneres, les primeres sirenes de les havaneres.\nSentiu que esteu obrint camí per tal que neixin altres grups femenins del mateix gènere?\nLes portes estan obertes! Nosaltres fem el que ens agrada i considerem que tothom ha de fer el que sent i creu. Tant de bo la presència femenina en el món de l’havanera deixi de ser tan anecdòtica i passi a ser un fet més normalitzat i estès.\nCom va començar el vostre grup?\nTot va començar quan la Tona estava veient la cantada d’havaneres de Calella de Palafrugell per TV3, l’estiu del 2013. Veient la cantada, va dir tot fent broma: “Faré un grup d’havaneres en femení!” I de la broma a la realitat! A partir d’aquí es va posar en contacte amb la resta de components, ens ho va proposar i de seguida vam formar Les Anxovetes.\nI el nom, com va sortir?\nDoncs resulta que aquell mateix dia, un cop la Tona va dir que faria un grup d’havaneres en femení, el seu germà Gerard, que era allà amb ella, li va dir: “Si tu fas un grup d’havaneres, jo ja us tinc un nom pensat: Les Anxovetes!” I així va ser, dit i fet. Va ser tot molt ràpid i espontani i en qüestió de cinc minuts ja teníem la idea i el nom.\nLes Anxovetes sou de Girona?\nSí, Les Anxovetes som un grup de Girona. Els seus components som de llocs diferents (Girona, Salt, Cassà, Llambilles) però fem molta vida a Girona i la majoria de nosaltres ara mateix hi vivim. Així que el grup es pot considerar de Girona ciutat.\nEl vostre estil és molt particular i hi ha molta gent que diu que teniu un aire molt fresc i proper. Com definiríeu la sonoritat del grup?\nIntentant no allunyar-nos massa de l’essència de l’havanera, a totes tres ens surt una interpretació senzilla, planera, de la qual en som conscients i ens agrada que sigui així. A més, el fet que totes les veus siguin femenines fa que el propi so, per si sol, ja sigui diferent i tingui diversos matisos. Pel què fa als arranjaments, en Salva i en Xevi, els seitons del grup miren de trobar matisos i pinzellades d’altres gèneres, com el bolero, el swing, el tango, etc.\nI atenció famílies! Aquí la sorpresa! A menutsGIRONA sortegem 2 packs familiars de 4 entrades!!!\nSortegem 1 pack de 4 entrades, entre els subscriptors per anar al Auditori de Girona, el diumenge 18 d’abril a les 12 h. Vols saber com aconseguir-lo? Si ets subscriptor tan sols has de contestar una pregunta deixant un comentari en aquest mateix post.\nQuina és l’havanera que us agradaria que sonés en l’espectacle Ondina?\nI si voleu tenir doble participació, estigueu atents al l’Facebook de menutsGIRONA perquè allà sortejarem l’altre pack familiar de 4 entrades.\n*Tens temps de participar en el sorteig fins al dijous 15 d’abril a les 12 de la nit.\nPrevious articleRibes del Ter\n12 d'Abril de 2021 a les 10:43\nEl meu avi!!! No pot faltar!!!\n12 d'Abril de 2021 a les 10:44\nM’agradaria molt que Les Anxovetes cantessis “El canó de Palamós” al concert!\n12 d'Abril de 2021 a les 12:43\nEl meu avi! Molta sort a tothom i gràcies pel sorteig!\n12 d'Abril de 2021 a les 20:01\n14 d'Abril de 2021 a les 14:15\nNo pot faltar el meu avi! Però a mi també m’agrada molt la bella Lola\nÀlex Capdevila Fontanals ha dit:\n12 d'Abril de 2021 a les 10:45\n“El mue avi” un classic 😛\n12 d'Abril de 2021 a les 10:49\nVestida de nit, de Sílvi Pérez Cruz\n12 d'Abril de 2021 a les 10:52\nAls meus petits els hi agrada la del meu avi!\n14 d'Abril de 2021 a les 12:43\nEl meu avi!!! Es clar 😄\n12 d'Abril de 2021 a les 11:42\nEl meu avi, preciosa!\n16 d'Abril de 2021 a les 10:09\nEnhorabona Alba! Ets la guanyadora de 4 entrades per gaudir del nou festival de Les Anxovetes.\nEt passarem un mail per explicar-te com recollir les entrades. Moltes gràcies!\n12 d'Abril de 2021 a les 18:38\nM’encanta i els hi cantó mooooooltes vegades\n13 d'Abril de 2021 a les 11:01\nEl meu avi ens agrada molt, encara que totes són molt boniques!!\n12 d'Abril de 2021 a les 11:19\nEl mar és bo, el mar és blau (a veure si aprenem a respectar-lo!)\n12 d'Abril de 2021 a les 14:01\nA nosaltres ens agradaria l’Empordà! Tot un clàssic… 😉\n12 d'Abril de 2021 a les 11:47\n12 d'Abril de 2021 a les 12:22\nNo us hem vist mai!!\nVolem veure les anxovetes!!\n12 d'Abril de 2021 a les 13:51\n12 d'Abril de 2021 a les 12:37\nEl meu avi i la bella Lola\n12 d'Abril de 2021 a les 13:36\n12 d'Abril de 2021 a les 14:47\n12 d'Abril de 2021 a les 14:57\nJo tinc molt de carinyo a La bella Lola. Sempre que he anat a un concert d’havaneres, quan es sona aquesta cançó es crea un ambient festiu i màgic.\n14 d'Abril de 2021 a les 17:42\n12 d'Abril de 2021 a les 15:24\nM’agrada “Salió de Jamaica” té molt de ritme! gràcies pel sorteig <3\n12 d'Abril de 2021 a les 16:01\nEl meu avi, mítica\n12 d'Abril de 2021 a les 17:36\nEl meu avi!!\n12 d'Abril de 2021 a les 21:15\nEl canó de Palamós ens encanta a petits i grans.\nImma MP ha dit:\n12 d'Abril de 2021 a les 21:43\nLa bella Lola!!! I com ja s’ha comentat.. El meu avi!\n13 d'Abril de 2021 a les 10:53\n13 d'Abril de 2021 a les 15:09\n13 d'Abril de 2021 a les 15:12\nMare, vull ser pescador!\nRetroenllaç: Ondina - menutsGIRONA\nCristina Turbau Bataller ha dit:\n14 d'Abril de 2021 a les 0:39\nEns agradaria un repertori sorpresa perquè sabem segur totes les que cantin les Anxovetes ens encantaran!\nMarta Riera ha dit:\n14 d'Abril de 2021 a les 12:11\nMireia Clemente ha dit:\n14 d'Abril de 2021 a les 19:56\n15 d'Abril de 2021 a les 10:40\nSi pogués ser, “La balada d’en Lucas”, havanera de somni!


Col·lectius feministes catalans criden a la vaga el 8M: "Ni un pas enrere"\nCol·lectius feministes catalans llancen 'Ni un pas enrere', un manifest pel 8M\nCol·lectius feministes agrupats en el moviment Vaga Feminista han cridat a la vaga el pròxim 8 de març, Dia de la Dona Treballadora, amb el lema 'Ni un pas enrere': "Contra les reaccions patriarcals davant l'avanç de les dones en la consecució dels nostres drets", segons el manifest.\nDivisió sindical sobre com afrontar la vaga feminista del 8M\nFeminisme a l'Església: les superiores demanen que les monges puguin votar en els sínodes\nEn el text han cridat a plantar cara des del feminisme a la dreta i l'extrema dreta i el seu "ordre patriarcal, racista, colonitzador, capitalista i depredador de la vida" al planeta, per proposar una altra manera de veure, entendre i estar en el món.\nUna manifestació recorrerà Barcelona el divendres 8 a partir de les 18.30 hores, i una capçalera integrada per dones, lesbianes i trans sortirà de la cruïlla de l'avinguda Gran Via amb Entença, seguida del bloc mixt, que es concentrarà en plaça Espanya, i acabarà a plaça Catalunya amb la lectura d'aquest manifest, música i dansa.\nEl manifest fa referència a la llarga genealogia de dones activistes, sufragistes i sindicalistes que precedeix al feminisme actual, així com als milions que l'any passat van participar en la vaga.\n"Però no n'hi ha prou. Les nostres vides segueixen marcades per les desigualtats, per les violències masclistes, per la precarietat, per les exclusions socials i laborals, pels desnonaments dels habitatges, pel racisme i la falta de responsabilitat de la societat patriarcal i l'Estat en els treballs de cures", han deplorat.\nReclama la fi de les violències masclistes, de la LGTBIfòbia, de la patologització de la salut femenina, de la violència institucional i l'actual "política judicial", així com acabar amb la repressió, la discriminació laboral, l'explotació neoliberal del planeta, la educació sexista, el racisme i el tràfic i l'explotació sexual.\nHan reclamat posar fi a les violències masclistes --quotidianes i invisibilitzades-- amb polítiques públiques, recursos i mitjans suficients en el sistema de protecció i recuperació, i han lamentat l'actual LGTBIfòbia "social, institucional i laboral".\n"Prou d'intromissions en les decisions sobre els nostres cossos. Exigim ser protagonistes de la nostra salut i dels nostres cossos, sense cap tipus de pressió estètica. Els nostres cossos no són mercaderies ni objectes", han sostingut, exigint la desmedicalització de circumstàncies i emocions, així com la despenalització de l'avortament.\n"LLIBERTAT DE LES PRESES POLÍTIQUES"\nTambé veuen necessari la fi de la violència institucional contra les llibertats, recordant: "A Catalunya, des de l'1 d'octubre --de 2017-- vam patir la repressió d'una política judicial, que criminalitza a les persones per les seves idees. Les feministes sempre hem estat compromeses amb les llibertats i en la defensa dels drets" dels pobles.\n"Exigim la llibertat de les preses polítiques i exiliades", a més de rebutjar la criminalització d'accions no-violentes i de protesta social, a més de lamentar la justícia patriarcal, que veuen hereva del franquisme.\n"Som les que generem, reproduïm i sostenim la vida. I normalment es fa invisible el valor social d'aquestes aportacions que fem les dones majoritàriament", han deplorat, sabent que és una organització social que representa un parany còmplice i imprescindible en el desenvolupament del capitalisme.\nTambé reclamen acabar amb la discriminació salarial i de pensions, el menyspreu i l'assetjament sexual en l'àmbit laboral que pateixen les dones, més afectades per la pobresa que els homes, i entre altres mesures han reclamat el "ple reconeixement dels drets de ciutadania i dels drets laborals de les treballadores sexuals".


Immaculat | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nEl Pavelló Alemany de Montjuïc és folrat completament amb vinil de color blanc setinat\nEl Pavelló Alemany de Mies van der Rohe.\nAixí es veu ara el Pavelló Alemany de Montjuïc, que ha estat literalment folrat amb vinil de color blanc setinat. Una intervenció encarregada per la Fundació Mies van der Rohe i presentada com una "desmaterialització", i que es podrà veure fins al final de novembre. Un experiment que per a alguns ens ha dut a la memòria una de les escenes de la pel·lícula The Knack, de Richard Lester, allà cap el 1965 -en la qual els protagonistes pinten de blanc l'habitació d'un apartament-, on vam constatar el poder d'aquest color quan s'aplicava sobre el terra, les parets, el sostre i els elements decoratius i funcionals d'un espai, tot alterant radicalment l'escena. Una premonició inversa als interiors solidificats i convertits en peces blanques de Rachel Whiteread.\nPotser sí que en podem dir "desmaterialització", si això significa sense materials aparents, però no pas per haver llevat la raó de ser del material i la seva lògica i expressió constructiva, ja que les juntes dels diferents materials delaten, es vulgui o no, la seva materialitat perquè són la representació del seu assemblatge. Aquestes juntes, de fet ara més presents que mai, segueixen "dibuixant" la construcció del pavelló sobre aquest especialíssim full en blanc tridimensional en què ha quedat convertit per uns dies. Les juntes es poden seguir veient sobre el marbre, l'ònix, el travertí de les parets, del banc i del paviment, i dels perfils d'acer que construeixen els pilars i la fusteria metàl·lica de finestres i portes. Aquest tipus d'intervenció ens fa tornar primmirats, i ens adonem que no és exactament el color blanc, sinó el vinil, un material que no és porós com ho és el travertí, el que ens crida més l'atenció. Per tal que ho puguin experimentar, un cop allà, si travessen el carrer i van cap al conjunt d'escales, plataformes i murs que ens duen cap als baixos de l'edifici del CaixaForum, podran veure una construcció blanca també, però formidablement material, com una pedrera buidada amb la precisió d'un joier. És doncs l'artificialitat del vinil i la seva asèpsia tan sols traïda per les juntes, la que permet parlar als responsables de "desmaterialització" del pavelló.\nAquest revestiment radical té però algunes excepcions, com ara l'escultura, l'aigua i els vidres. L'aigua (ara clarament ressaltada com un material més del pavelló) i especialment el vidre escapen també a tanta blancor i ressalten gràcies a aquesta instal·lació. Aquest darrer fa venir a la memòria unes paraules de Rafael Echaide a propòsit d'aquest material: "És el més elegant de tots els materials, més net i lluent que l'acer inoxidable. No l'afecta ni el fred, ni la calor, ni la humitat. La pedra, el maó, la fusta, tots els materials envelleixen, però el vidre no envelleix: mor d'accident, perquè és fràgil". I podríem afegir: no se'l pot manipular, perquè de fet és invisible. De fet l'únic veritablement afectat per aquesta intervenció és l'aleatori, capritxós i contingent aspecte de la naturalesa, que s'expressa amb la desbordant figura de les vetes de l'ònix o dels marbres alpins dels murs. I potser el que fa tan especial aquesta intervenció és que sobre aquest edifici "tenim" una memòria viva, tan vistes com estan les poques coses que té, cosa que fa que corregim aquesta experiència transitòria i seguim veient amb els ulls de la memòria la naturalesa ara silenciada.\nTot plegat respira una celebració del projecte arquitectònic. El que els arquitectes volem dir amb "projecte" té diferents significats, però aquí no és el plec de documents administratius i legals, ni tampoc exactament les instruccions per construir res, és més aviat el moment de la ideació de l'obra. És simptomàtic que maqueta sigui la paraula que més es pot llegir al full de sala i a les notícies sobre aquesta instal·lació. ¿No ens hauria de fer pensar més la desafecció humana que la desmaterialització? Però la instal·lació ens duu inevitablement a pensar en la perfecció que sempre ha representat aquest pavelló, ara convertida en immaculada, i en si la finalitat última d'aquest edifici ressuscitat és tan sols fer apologia d'ell mateix. Per a quan una instal·lació que posi peixos a l'aigua i celebri la contaminació i la vida?


Com canviar el reproductor de vídeo per defecte a Android - Tècnica | Juny 2022\nJuguem vídeos als nostres telèfons diàriament. Als telèfons Android, l’experiència de visualització de vídeos és excel·lent. Aquesta experiència depèn en gran mesura del tipus de reproductor de vídeo que trieu per reproduir vídeo. Molts reproductors de vídeo tenen certes funcions i efectes que milloren la qualitat del vídeo. De vegades passa que un determinat reproductor de vídeo amplifica el so del vídeo, cosa que ajuda molt en molts casos. El reproductor de vídeo per defecte d'Android està definit en l'aplicació integrada que es carrega prèviament a Android. Molts usuaris volen canviar el seu reproductor de vídeo predeterminat a Android perquè l’aplicació integrada no és gaire efectiva. El so és baix i no es pot personalitzar la resolució. També voldreu canviar el reproductor de vídeo per defecte a Android en cas que hàgiu fet algun reproductor de vídeo el vostre reproductor predeterminat en algun moment anterior. Sigui quin sigui el motiu, sempre podeu canviar el reproductor de vídeo per defecte a Android. Les properes línies mostren exactament com fer-ho.\nCanvia el reproductor de vídeo per defecte a Android\nPer a les darreres versions d'Android\nPer canviar el reproductor de vídeo a Android, executeu la configuració al telèfon Android.\nSi utilitzeu la versió més recent d'Android (Lollipop), desplaceu-vos cap avall i veureu l'opció 'Aplicacions predeterminades' a la pestanya 'Aplicacions'.\nAquí, veureu la vostra aplicació de reproductor de vídeo per defecte. A la imatge mostrada anteriorment, no hi ha cap aplicació ja que no tinc reproductor de vídeo. Però si heu definit un reproductor de vídeo per defecte, veureu aquesta aplicació. Només cal tocar l'opció 'Esborrar valors predeterminats'.\nUna altra manera de canviar l’aplicació predeterminada\nUna altra manera de canviar el reproductor de vídeo per defecte Android consisteix en anar a la configuració i trobar l’aplicació que actualment és l’aplicació predeterminada i després canviar-la.\nVés a Configuració del dispositiu Android.\nAra aneu a l’Administrador d’aplicacions desplaçant-se cap avall i trobant la pestanya “Aplicacions”.\nAra a la pestanya 'Baixada' o 'Targeta SD' o 'Tot', busqueu l'aplicació que s'està utilitzant actualment com a aplicació predeterminada del reproductor de vídeo.\nToqueu l’aplicació i desplaceu-vos cap avall. Veureu l'opció 'Esborrar valors predeterminats'. Aquesta opció estarà habilitada per tocar si aquesta aplicació s'està utilitzant actualment com a reproductor de vídeo predeterminat.\nA la imatge de dalt, s’opta a l’opció “Esborrar predeterminats” perquè el meu dispositiu no utilitza cap aplicació com a reproductor de vídeo predeterminat.\nAmb aquest mètode, podeu canviar qualsevol aplicació predeterminada del telèfon. Podeu canviar el navegador predeterminat, el reproductor de música, l’obrador de documents i altres aplicacions predeterminades.\nUna altra manera senzilla de canviar el reproductor de vídeo a Android consisteix en jugar una mica amb la configuració. Aquesta opció és aplicable als telèfons amb versions Android anteriors.\nNomés cal que aneu a Configuració del telèfon Android.\nVés a la secció 'Aplicacions' i vés a la secció 'Gestiona'.\nAra cerqueu el reproductor de vídeo predeterminat. Toqueu-lo i toqueu l'opció 'Esborrar predeterminat'.\nAquestes van ser les tres maneres de canviar el reproductor de vídeo per defecte al telèfon Android.\nEn cas que trobeu alguna confusió o problema mentre seguiu el procés o teniu alguna pregunta relacionada amb la tecnologia, comenteu aquesta publicació i us respondrem amb una resposta.\nCom activar el mode fosc a Microsoft Teams\nels millors paquets de pitons


El temps de les roselles\nFer-ne 60, tot just el Dia Mundial de la Felicitat, i esdevenir potser encara no un vell, però sí una persona gran, un home madur –en el sentit cronològic, em temo que no tant mental, tenint en compte el que acostumo a escriure aquí–, un sènior amb dret ja a descomptes en agències de viatges, comporta un cert xoc, per què negar-ho. Ben portats, potser sí, gràcies pel compliment, però 60 al capdavall. És clar que més val fer-los que no haver-hi pogut arribar. Qui no es consola...\nBuscant consol, vaig recórrer als versos, atès que la vigília del natalici havia assistit a una de les interessants sessions d’Els 10 de... a la Biblioteca Pública, en què els nostres escriptors, incitats per Anna Sàez, fan un striptease artístic i sovint íntim, protagonitzada per un Carles M. Sanuy que em va desvetllar les ganes de llegir ratlles curtes, i que l’endemà mateix de complir s’esqueia el Dia Mundial de la Poesia.\nEn comptes d’aventurar-me per lirismes ignots, retornaria al darrer recull de Joan Margarit, Un hivern fascinant, que aborda justament la vellesa. A punt d’assolir la venerable categoria d’octogenari, el poeta de Sanaüja, malgrat un to pessimista que el fa reconèixer que “l’interès per la vida s’acaba molt abans del que els joves suposen”, es declara satisfet del balanç existencial, tot i els dubtes i recances que ens acaben configurant: “De cada edat es guarda alguna cosa que no s’ha entès.”\nL’autor de Joana es mostra perplex per un present confús, del qual se sent desplaçat, i incapaç d’adaptar-se a un temps en què nois i noies, però també molts adults, van pel carrer amb els texans estripats, ensenyant els genolls (una “elegància esquinçada” que quan ell era un xaval hauria semblat tan infame com “escopir a un pobre”). Una època desconcertant en què “les roselles van desapareixent, / eliminades com males herbes”, fins que ja no veurem aquelles pinzellades roges enmig dels sembrats i, aleshores, “qui podrà entendre un dia / els quadres de Van Gogh?”. Margarit afirma viure encara en un món que li resulta familiar, si bé alguns canvis subtils l’alerten que ja no tornarà a ser mai el seu. Amb vint anys menys, em passa si fa no fa, per exemple quan llegeixo a la portada de SEGRE, el mateix 20 de març del meu seixantè aniversari: “Cent adolescents de Lleida, atesos per la seua addicció als videojocs i les xarxes.”


UEC i Sindicats signen taules salarials i calendari\nLa UEC com a única patronal reconeguda en el sector, i CCOO i UGT com a sindicats, hem signat dos acords dins les negociacions del Conveni Col•lectiu de la Construcció iniciades el passat 8 de juliol.\nEs tracta, de fet, dels dos documents més importants de les negociacions, i que representen el principal cavall de batalla sempre dels convenis: les taules salarials i el calendari laboral.\nLes taules salarials noves són vigents des del 1 de juny de 2015, fins a 31 de maig de 2016, i recullen un increment del 0,6 % respecte les que hi havia fins ara i que van vèncer el 31 de maig passat.\nAmb la signatura dels acords les empreses ja poden aplicar les noves taules salarials i no cal que esperin la seva publicació al DOGC, d’aquesta manera no es produeixen pràcticament endarreriments, màxim els del mes de juny.\nRespecte el calendari laboral aprovat, hi ha un canvi substancial, ja que la setmana del 6 i 8 de desembre ( ull : del 2016 ! ) , es proposa com a festa tota la setmana. I en canvi no es fa la setmana típica de Nadal. Recordem que cada empresa pot negociar un calendari laboral propi i canviar els dies de regularització de jornada que proposem de festa.\nTrobareu tots els documents a la nostra web, dins l’”àrea d’agremiats”, i a “conveni”


Spank Català: Sempre amb retràs...\nPublicat per Spankee BCN a 20:39\nL'Spanker estava feliç i content: la seva deixebla havia preparat bé la feina. Havia anotat a la llibreteta les faltes principals sense deixar-se'n ni una, i havia consignat al costat de cadascuna el càstig merescut, amb indicacions pràctiques per a la seva aplicació.\nLa sessió d'aquell dijous es pot titllar de quasi perfecta. Va acabar en una estona al llit, amb el culet de l'Spankee ben vermellet, i l'Spankee -aparentment- ben convençuda del camí recte a seguir.\nAi! En pocs dies es va descobrir que aquelles bones intencions de l'Spankee no s'havien materialitzat... Pràcticament tots els defectes que presentava el celebrat dijous es mantenien sense millorar!\nAixí que no hi ha remei: cal repetir la sessió... I ara, augmentada perquè les faltes ortogràfiques d'aquesta entrada també mereixeran ser castigades.\nAquesta Spankee sembla que no vol aprendre a les bones... haurà de fer-ho a les males! Ella s'ho ha buscat!\n09 de juny, 2008 23:31\nque si que s'han materialitzat les bones intencions!!! però si he fet un munt de coses positives en aquests pocs dies que m'has deixat de marge!!\nres de repetir la sessió! i menys augmentar-la! i no hi ha faltessss (n'hi ha alguna, però mínimes!!!!)\n10 de juny, 2008 01:13\nles tres fases de deslliurament de la roba.\nQuines son aquestes fases?\n10 de juny, 2008 19:58\nUfff! Quin mal després de tants dies, no? Si devíeu estar desentrenats!!\nQue ens explicareu quina és aquesta frase d'exclusivitat que vas gravar a la paleta de fusta?\nEspero que la propera sessió no es demori tant com aquesta última. Sembla que us en vau quedar amb més ganes!!!\n11 de juny, 2008 20:03\n"les tres fases de deslliurament de la roba.Quines son aquestes fases?"\nbueno, em referia a les 3 fases otk\n1. quan l'spanker comença a picar sobre la roba de l'spankee\n2. Quan li baixa els pantalons / o puja la faldilla i comença a donar copets sobre les calcetes\n3. Quan ja li baixa la roba interior i ja directament pica sobre el cul.\nI Ton, la frase de la minipaleta ja la posaré ben aviat en foto... ;)