Xampús per cuidar el cabell afro\n Aunt Jackie's Girls (1)\n sheado (1)\nShea Moisture - Superfruit Complex 10-in-1 Renewal System Shampoo - 384 ml.\nSheado - Xampú clarificant de te verd i camamilla - 250 ml\nCantu - Sulfate-free Cleansing Cream Shampoo - 400 ml.\nNovex - Tentaçao Ácida - Shampoo Hidratante Reconstrutor - 200 ml.\nXampú suau per netejar i desenredar el cabell fi i delicat dels nens. Ajuda a nodrir i enfortir el cabell mentre el protegeix del trencament. Conté mantega de mango, un hidratant que deixa el cabell amb una sensació sedosa, oli de pastanaga, per nodrir el cabell ajudant a prevenir el trencament i promovent el creixement i tarongina, que suavitzar el cuir cabellut sensible.\nXampú hidratant i suavizant, sense sulfats que ressequin el cabell, elaborat amb oli de coco, mantega de karitè i oli d'oliva verge. Restaura la humitat i suavitza el cabell difícil de treballar alhora que neteja suaument el cabell deixant-lo completament net amb la seva suau escuma. Indicat per cabell ondulat, arrissat o afro.\nXampú sense sulfats que neteja, hidrata i repara el cabell sec, malmès o processat. Enriquit amb mantega de karitè per hidratar i condicionar el cabell i el cuir cabellut, oli d'argan per restaurar la brillantor i l'elasticitat natural del cabell, i algues marines per una nutriciió rica en sals minerals que suavitza la cutícula del cabell.\nXampú sense sulfats ric en antioxidants per ajudar a aconseguir que el cabell opac torni a ser vital i brillant.\n10 en 1: netedat sense sulfats, antienvelliment, protecció del color, hidratació, nutrició del cabell i el cuir cabellut, suavitat, antiestrés, manejabilitat, més cos i volum, sense residus.\nÉs un xampú clarificant, que neteja el cabell sense retirar els seus olis naturals. Conté antioxidants per estimular el creixement del cabell i protegir-lo. Està enriquit amb vitamina A i E, mel orgànica i camamilla.\nXampú per netejar el cuir cabellut i el cabell eliminant suaument els residus.\nLa seva fórmula sense sulfats permet el creixement natural del cabell de manera saludable, evitant la rotura.\nElaborat amb mantega de karitè pura i formulat sense ingredients nocius, per restaurar la teva bellesa natural.\nXampú hidratant elaborat amb vinagre de poma per rentar sense ressecar, ajudant així a aconseguir un cabell hidratat i brillant.\nEl vinagre de sidra aporta no només hidratació, sino també suavitat, equilibra el pH, alhora que sella els fils i reconstrueix el cabell malmès.\nSpray condicionador sense esbandit elaborat amb vinagre de poma per condicionar i protegir el cabell de les agressions del dia a dia.\nRejoveneix el cabell, el manté nodrit, suau, perfumat i super brillant!!


Ai Prati Vecchi Marsciano Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLoc. Prato Vecchio 264, Marsciano, Marsciano, Itàlia, 06055 - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Ai Prati Vecchi està situat idealment a Marsciano; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Marsciano. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen magatzem d'equipatge, servei de cangur, instal.lacions de barbacoa, premsa, visites turístiques.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, escriptori, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, plat de dutxa per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent massatge, parc infantil, jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Ai Prati Vecchi és una selecció idònia per a la vostra estada a Marsciano.\nTots els tipus de viatgers (92) Parelles (62) Viatgers en solitari (17) Famílies amb infants petits (5) Famílies amb infants grans (1) Grups (7)


El vot de censura s’ha d’implementar | Editorial | L'Esportiu de Catalunya\nEl vot de censura s’ha d’implementar El vot de censura s’ha d’implementar El vot de censura s’ha d’implementar El vot de censura s’ha d’implementar + El vot de censura s’ha d’implementar E-mail\n8 octubre 2020 18.25 h\nEl vot de censura s’ha d’implementar\nEl vot de censura s’ha d’implementar El vot de censura s’ha d’implementar El vot de censura s’ha d’implementar El vot de censura s’ha d’implementar El vot de censura s’ha d’implementar E-mail\nFets que semblen incompatibles, actituds aparentment contradictòries, en realitat no tenen per què ser-ho. Però avui el vicepresident Jordi Cardoner beneïa, agraïa i es felicitava de l’exercici vital i democràtic que representa el vot de censura, quan dimarts passat el club presentava una denúncia a la Guàrdia Civil per intentar aturar el procediment ja que creu que s’han pogut donar com a vàlides firmes falsificades. I aquesta sí que sembla una contradicció en tota regla.\nJa s’havia filtrat el descontentament per la feina del president de la mesa del vot, Josep Maria Vallbona, designat per la federació catalana. La denúncia s’ha d’entendre, per tant, com una conseqüència d’aquest malestar.\nNovament, falten explicacions. Ara que s’ha acabat el recompte –per cert, amb gairebé 3.000 firmes vàlides més que el mínim preceptiu– cal que Vallbona –en principi, l’únic integrant de la mesa que no és de part– parli, es defensi i si cal, assenyali. No es pot anar al vot de censura amb cap sospita de frau massiu. Però també costa de creure que tots els integrants de la mesa hagin estat tan babaus per no detectar una quantitat ingent de firmes falsificades. La denúncia del Barça afecta 300 signatures, però hàbilment estén la sospita a tot el procés a través d’altres paquets de firmes que s’han considerat vàlides.\nUn vot de censura, que pot acabar amb la destitució de tota una junta directiva, president inclòs, és un procés de màxima transcendència. Per tant, se li ha d’exigir garantia absoluta. Però a @MesQueUnaMoció no li ve de 300 firmes. En va presentar 20.687, li’n calien 16.521 i en té 19.380 de validades. 1.307 nul·les, un 6%, que és un percentatge lògic en un procés amb voluntat de ser seriós. No arribar al llindar representaria anul·lar un 20%. I una de cada cinc firmes no vàlides donaria forma a un frau massa evident que deixaria en mal lloc els precandidats i en general tots els que han impulsat el vot.\nSense discussió: cal anar a les urnes amb pulcritud i sense ombres de sospita. Però no sembla proporcionat intentar diferir-les per 300 firmes quan n’han sobrat 3.000. Ni estirar el temps que més cap a l’hivern i amb la Covid-19 campant pel país, potser es passen dies i s’empenyen mesos.


colors de tardor: els 4 tons que més il·lusionem de portar\nNomés pot ser la segona època d’agost i, sí, les mercaderies d’estiu encara podran alinear les prestatgeries de les nostres botigues de carrer més preferides, però no podem evitar notar que les noves seccions s’infiltren lentament però segurament per peces de tardor. jaquetes trans-estacionals a botes robustes i no anem a mentir, estem molt emocionats.\nHi ha uns quants colors que inevitablement dominen cada tardor. Tot i això, hi ha algunes noves incorporacions que plantejaran una planxa aquest setembre. Mentre que l'any passat tothom ho va perdre per sobre de marrons i hais, aquest any es tracta de binaris de colors: espatlles fines de neó de color verd de color vermell i un groc pàl·lid posat en relleu per l'editor de moda blac (sí, ara no és tècnicament un color, però ... moda).\nPer descomptat, no creiem que siguem massa prescriptius sobre aquestes coses, però si ho penseu, donar un cop d'ullet a una tonalitat nova de temporada és segurament una de les maneres més fàcils de refrescar el vostre armari. Al cap i a la fi, probablement ja teniu almenys una peça en una de les tonalitats següents, per la qual cosa només es tracta d’un cas d’experimentar noves combinacions, per exemple, per què no provar un nit de neó amb un sirt beige plisat? O bé proveu de canviar els vostres neutres favorits per un cop de groc pàl·lid?\nPer tant, si esteu desesperats per una mica d’inspoció tardorenca, desplaça’t per veure els cinc colors que més il·lusionem de portar per a la nova temporada i 15 peces que ja podeu portar.\n1. Margarina Groc\nNotes d'estil: Amb aquesta tendència de colors, estem inspirant-nos en una base d’armaris de la botiga. Ofereix una alternativa elegant als brots i les beixes silenciades de l'any passat, el groc pàl·lid és la nostra nova manera favorable de fer tonalitat.\nI altres històries Sirt Llapis Midi cuir (169)\nVestit suèter de màniga amb puja de màniga puff de disseny ASOS a Dobby Spot (38)\nBlazer de lli de cotó Aret (135)\nNotes d'estil: El públic en general sembla tenir una relació amor-odi amb el color morat i, sens dubte, pot ser un engany complicat. Per sort, el 2019, el morat arriba en un espectre que va des de la lila suau fins a l’indigo profund. No us preocupeu per a tothom.\nVestit d'embolcall de Marge Sil-Jacquard per a distribuïdor d'art (335)\nBossa Crossbody Chloe Tess de cuir i de cuir (1250)\nAssecat de Jacet de cotó de cintura lila fresca van Noten (585)\n3. Brots de neó\nNotes d'estil: En primer lloc, apareix una aparició de colors el 2018, el neó és la tendència del color que ha sorprès inesperadament el gran moment. Oblideu els teixits extensos i els ajustaments antiadherents, aquest any ens deixem anar a teixits de luxe, com el seda i el caixmir, per combinar amb el color groc i el verd de la llima d'un partit realitzat al cel.\ntractament de l’acne adolescent al Regne Unit\nMaggie Marilyn Tae A Vestit Maxi de seda cinturó verd (395)\nSandàlies de taló altes i altes històries (85)\nEl suèter de caixers Billy The Elder Statesman (785)\n4. Blac-Editor de moda\nNotes d'estil: Sí, ara que blac és tècnicament una absència de color, però no podem ignorar el fet que els estals blac cap a peus han inundat Instagram aquest estiu. El vestit de blac smoc sembla estar un moment, en particular, aportant un gir fresc i divertit a l’uniforme tradicional editor de moda.\nTopshop Jue Mules de cuir (65)\nAltuzarra Murphy Blazer de cinturó de franja simple (1390)\n5. Herba verda\nNotes d'estil: Aquesta tendència de color d'inspiració hortícola es caracteritza per influenciadors de moda. És un d'aquests matisos que sorprèn amb totes les tonalitats del pecat, a més de deixar-se passar tan bé com es farà al desembre. Guanya victòria.\nI altres històries Vestit de plissó plisat de Belted Plisse (49) 34\nBossa d'espatlla de cuir verd de Tang Sander Tangle (500)\nJersei de capçalera de cremallera Tibi (535)\nSegüent: Tendències de tardor / hivern de 2019: els únics dissenys de moda que necessiteu fins ara\nGigi Hadid va fer la sol·licitud més interessant pel seu aniversari\nMai endevineu quins famosos estilistes adora la marca Taylor Swift\nEls 50 clàssics sneaers que venen es van menjar a Middleton aprovats


Batalla de Dublín - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nL'edifici de Four Courts, a la riba del riu Liffey.\n28 de juny-5 de juliol del 1922\n53° 20′ 34″ N, 6° 15′ 58″ O / 53.342778°N,6.266111°O / 53.342778; -6.266111\ncentre de Dublín\nVictòria de l'Estat Lliure d'Irlanda\nMembres de l'IRA contraris al tractat anglo-irlandès Exèrcit de l'Estat Lliure d'Irlanda\n200 combatents a Four Courts i uns 500 més a la ciutat. Es van enviar reforços de Tipperary, però van arribar massa tard 4.000 soldats\n49 morts, 158 ferits\ni més de 400 presoners 16 morts, 122 ferits Bixes civils\nmés de 250 baixes civils\nLa batalla de Dublín, que es va lliurar del 28 de juny al 5 de juliol del 1922, va marcar l'inici de la guerra civil irlandesa (1922-1923). Va començar arran de l'atac del govern provisional de l'Estat Lliure d'Irlanda a l'edifici de Four Courts, on s'havien fet forts els membres de l'IRA contraris al tractat anglo-irlandès i partidaris d'oposar-s'hi d'una manera més contundent. Després d'una setmana de lluita pels carrers de Dublín, els republicans va ser derrotats i el govern provisional va aconseguir pacificar la capital irlandesa.\n1 L'assalt a Four Courts\n1.1 L'explosió a Four Courts\n2 La lluita a O'Connell Street\nL'assalt a Four Courts[modifica]\nEl 14 d'abril del 1922, uns dos-cents militants de l'IRA contraris al tractat anglo-irlandès, liderats per Rory O'Connor, van ocupar l'edifici de Four Courts a Dublín amb la intenció de provocar una nova confrontació amb el Regne Unit i d'anul·lar el tractat anglo-irlandès; esperaven que aquest nou conflicte uniria les dues faccions de l'IRA contra el seu enemic comú i al voltant de l'objectiu compartit de la República Irlandesa. Per als partidaris de l'Estat Lliure, però, aquest atac va ser un acte de rebel·lió que havia de ser sufocat per ells mateixos, i no pas pels britànics. Després d'uns dies de calma tensa, i arran de l'assassinat de Sir Henry Wilson a Londres, el 22 de juny del 1922, el govern provisional irlandès va rebre pressions del Regne Unit perquè actués contra les tropes de Four Courts, i quan J. J. O'Connell, general de l'exèrcit de l'Estat Lliure, va ser detingut pels militants de l'IRA atrinxerats a l'edifici dels jutjats el govern provisional va decidir actuar.\nWinston Churchill va oferir ajut militar a l'exèrcit irlandès en forma de peces d'artilleria i dos-cents obusos, i Michael Collins va acceptar. L'exèrcit irlandès va instal·lar dos canons de campanya 18 Pounder a la confluència de Parliament Street i Winetavern Street, a l'altra banda del riu Liffey i just davant de Four Courts, i després d'un darrer ultimàtum el 28 de juny van començar el bombardeig.\nVista de l'ala est de Four Courts.\nDins l'edifici hi havia dotze membres de l'executiva de l'IRA, inclòs el cap de l'estat major, Joe McKelvey; el director d'enginyers, Rory O'Connor, i el general de divisió Liam Mellows. La guarnició estava formada per uns cent vuitanta homes del primer i el segon batallons de la Primera Brigada de Dublín de l'IRA; la dirigia el comandant Paddy O'Brien, i anava equipada principalment amb armes curtes i armes lleugeres (rifles, cinc subfusells Thompson i dues metralladores lleugeres Lewis), a més d'un cotxe blindat que van poder capturar, i que van batejar amb el nom de L'Amotinat. Els membres de l'executiva de l'IRA eren els líders polítics de la guarnició, però tot i així servien com a soldats rasos a les ordres d'Ernie O'Malley, comandant de la Segona Divisió del Sud de l'Exèrcit Republicà Irlandès. Els revoltats es van fortificar a l'edifici dels jutjats, plantant mines al voltant de Four Courts i muntant barricades a les portes i finestres, però tenien ordres de no disparar primer per aconseguir si més no una victòria moral, de manera que les tropes de l'Estat Lliure els van poder encerclar completament.\nEls bombardejos del primer dia van ser completament infructuosos. Els britànics van donar dos 18 Pounder més a les tropes de l'Estat Lliure, els van oferir seixanta obusos i fins i tot la possibilitat de bombardejar Four Courts des de l'aire. Collins va refusar les dues últimes ofertes, perquè comportaven el risc de provocar importants baixes civils. El 29 de juny les tropes de l'Estat Lliure van assaltar l'ala est de Four Wings, en una acció que els va fer perdre tres homes i en va deixar divuit de ferits, però que els va permetre fer trenta-tres presoners. L'endemà, a primera hora, Paddy O'Brien va caure ferit per un tros de metralla i Ernie O'Malley li va prendre el relleu com a líder militar dels revoltats. El bombardeig havia aconseguit crear un incendi a Four Courts i Oscar Trainor, líder dublinès de la secció de l'IRA que s'oposava al tractat, va fer arribar als seus homes l'ordre de rendir-se, ja que no podia acostar-se a la seva posició per ajudar-los. O'Malley va obeir i va lliurar Four Courts a Paddy Daly, de la Guàrdia de Dublín de l'Estat Lliure.\nL'explosió a Four Courts[modifica]\nL'Oficina Pública d'Arxius d'Irlanda situa a l'edifici oest de Four Courts, utilitzat com a magatzem de munició pels militants de l'IRA, el centre d'una gran explosió que va destruir mil anys d'arxius religiosos i estatals d'Irlanda.\nRory O'Connor, de l'IRA, explicava els últims moments així:\n«9 am, 28 de juny, 1922. Aquest matí a les 3.40 hem rebut una nota signada per Tom Ennis demanant-nos que ens rendíssim en nom del "govern"; teníem temps fins a les quatre de la tarda, moment en què atacarien. Han obert foc a les 16.07 en nom del seu govern, amb rifles, metralladores i peces d'artilleria. Els nostres han combatut amb coratge, i lluitaran per la República fins al final. Durant quant de temps els nostres antics camarades es deixaran enganyar i atacaran els companys que defensen una Irlanda que camini tota sola? Fins ara tres baixes, totes per ferides lleus. El pare Albert i el pare Dominic són aquí amb nosaltres. El nostre afecte per tots els camarades i els valents d'aquí fora, especialment els de la Brigada de Dublín. Signat: Rory O'Connor, general de divisió, IRA, Four Courts».\nI Timothy Michael Healy, polític proper al govern de l'Estat Lliure, en donava aquesta versió, segons la qual l'explosió es va produir hores després de la rendició de les tropes de l'IRA:\n«Va ser l'obertura d'una simfonia ben poc gloriosa. Després d'una feble resistència, en Rory va hissar la bandera blanca; encara no havia perdut cap home. Abans de rendir-se van preparar una colla de mines plenes d'explosius perquè esclatessin al cap de dues hores. Abans d'aquell moment Four Courts havia rebut petits danys, i l'oficina dels arxius, amb les seves precioses col·leccions històriques, estava intacta. Les mines van esclatar quan ell i els seus valents ja estaven segurs a la presó. Van destrossar l'estructura de l'edifici i van destruir l'oficina dels arxius. Vint soldats de l'Estat Lliure van quedar mutilats, molts per tota la vida, i de moment aquesta traïdora violació de les regles de la guerra ha quedat impune.\n»El 4 de juliol del 1922, la cúpula de l'exèrcit nacional va deplorar aquesta conducta tan impròpia de soldats: "Hi havia altres trampes amb la intenció de fer una massacre entre les nostres tropes després de l'ocupació de l'edifici, però aquesta va ser l'única que va funcionar. Una d'aquestes trampes era una mina amagada dins la funda d'una màquina d'escriure".\n»En una carta datada el 30 de juny, adreçada a "O/C 5", Oscar Trainor, líder de les tropes irregulars, escrivia: "Felicitats per la bomba. Si en teniu més com aquesta, feu-m'ho saber"».\nCalton Younger (1968) va sentir tres explosions: «Dues sota l'oficina dels arxius a un quart de tres del migdia i una a la part de darrere de l'edifici vora les cinc de la tarda». Abans de la tercera explosió, a dos quarts de quatre ja s'havia hissat la bandera blanca. Ernie O'Malley, oficial de l'IRA contrari al tractat i que va ser empresonat breument després dels fets, va lamentar que la trampa hagués provocat tan poques baixes.\nEn aquest moment inicial de la guerra les tropes dels dos bàndols sentien una certa simpatia pels soldats adversaris, ja que tots havien lluitat a les files de l'Exèrcit Republicà Irlandès durant la guerra de la independència. Recorrent a l'amistat que tenien amb els soldats de l'Estat Lliure, molts líders de les tropes que havien ocupat Four Courts, i d'una manera especialment destacada Seán Lemass, es van poder escapar per continuar lluitant en altres fronts.\nCathal Brugha, líder de l'IRA contrari al tractat mort durant els enfrontaments a O'Connell Street.\nLa lluita a O'Connell Street[modifica]\nTot i que les forces de l'Estat Lliure van aconseguir desallotjar Four Courts, els enfrontaments pels carrers de Dublín van continuar fins al 5 de juliol. El 29 de juny, diverses unitats de la Brigada de Dublín de l'IRA contràries al tractat, dirigides per Oscar Traynor, van ocupar O'Connell Street, el principal carrer de Dublín, per mirar de distreure l'atenció de l'Estat Lliure sobre l'atac de Four Courts. Però no totes les unitats de l'IRA de la capital estaven preparades per lluitar contra el nou govern irlandès, i només disposaven d'uns cinc-cents homes en tota la ciutat. Els republicans es van fer forts en una colla d'edificis de l'extrem nord-est d'O'Connell Street; l'única posició que tenien a la banda oest del carrer, a la seu de l'associació cristiana juvenil YMCA, va caure quan les tropes de l'Estat Lliure van excavar un túnel que passava per sota de l'edifici i hi van fer esclatar una bomba. Els homes de Traynor, per la seva banda, van aguantar fins que l'artilleria, protegida per cotxes blindats, va poder avançar i disparar pràcticament a boca de canó. Oscar Traynor i la majoria dels seus homes es van poder escapar quan als edificis que ocupaven s'hi va calar foc. Entre les baixes que van deixar enrere hi havia la del líder republicà Cathal Brugha, que va mantenir la seva posició a l'hotel Hamman després que Traynor i la majoria dels homes de l'IRA fugissin. Brugha rebre un tret al maluc quan sortia de l'edifici en flames per plantar cara tot sol a les tropes de l'Estat Lliure i va morir dessagnat al cap de poc.\nA banda dels enfrontaments a O'Connell Street, hi va haver altres escaramusses esporàdiques entre tropes de l'Estat Lliure i petits grups de l'IRA.\nCathal Brugha va ser l'última baixa de la batalla de Dublín, que va tenir un cost de seixanta-cinc morts dels dos bàndols i d'uns dos-cents vuitanta ferits; a més, les tropes de l'Estat Lliure van fer uns quatre-cents presoners. Les baixes civils van ser vora dues-centes cinquanta, un nombre molt elevat, resultat sens dubte de la utilització d'armes pesants, especialment artilleria, en una àrea urbana densament poblada.\nDesprés dels enfrontaments, la capital irlandesa va quedar sota el control inqüestionable del govern de l'Estat Lliure i les forces contràries al tractat es van dispersar per la rodalia. Diverses batudes en les setmanes següents a la batalla van permetre capturar més combatents republicans; en una d'aquestes batudes va caure Harry Boland, activista de l'IRA contrari al tractat que va morir el 31 de juliol en un enfrontament a Skerries, una petita ciutat al nord de Dublín.\nOscar Traynor, Ernie O'Malley i la resta de líders de l'IRA que es van escapar dels enfrontaments de Dublín es van reagrupar a Blessington, uns trenta quilòmetres al sud-oest de la ciutat. Allí hi havia militants de l'IRA del comtat de Tipperary que havien arribat massa tard per participar en la batalla de Dublín. En lloc de dirigir-se a Dublín, doncs, van anar cap al sud i van ocupar unes quantes ciutats, entre les quals Enniscorthy i Carlow, però les van haver d'abandonar de seguida en haver d'encarar-se a tropes de l'Estat Lliure molt superiors. La majoria de republicans es van retirar més al sud, a l'autoproclamada República de Munster, que incloïa tot el territori al sud-oest d'una línia que unia Limerick i Waterford. La República de Munster va caure en una ofensiva de l'Estat Lliure durant els mesos de juliol i agost del 1922.\nQuatre dels líders republicans capturats a Four Courts (Rory O'Connor, Liam Mellows, Joe McKelvey i Richard Barrett) van ser executats com a represàlia per l'assassinat del membre del Parlament Seán Hales. Més endavant, el carrer on va morir Cathal Brugha va rebre el seu nom en record de la seva figura.\n↑ Calton Younger, "Ireland's Civil War", Muller, London 1968; pp. 258-259.\n↑ Memòries de Timothy Michael Healy, capítol 46.\n↑ Calton Younger, "Ireland's Civil War", Muller, London 1968; p. 321 i p. 326.\nVídeo amb imatges del bombardeig de Four Courts\nCoord.: 53° 20′ 34″ N, 6° 15′ 58″ O / 53.34278°N,6.26611°O / 53.34278; -6.26611\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Batalla_de_Dublín&oldid=20518421»


L'Ésdansa celebra els 30 anys amb la participació rècord de 26 companyies - El Gerió Digital\nL'Ésdansa celebra els 30 anys amb la participació rècord de 26 companyies\nL'edició d'enguany tindrà lloc del 21 al 26 d'agost i incorpora tallers de dansa tradicional per a adults\nDilluns, 20 d'agost de 2012 14:31h\nLa companyia Balkaria, de la República de Kabardino-Balkària © ACN\nACN / Garrotxa / Les Preses\nEl festival de dansa de les Preses arriba a la trentena edició amb la participació de 26 companyies o grups musicals procedents de vuit països diferents, les xifres més ambicioses que ha tingut mai aquesta mostra internacional. Entre espectacles, tallers i xerrades, fins diumenge proposa 24 activitats que estaran repartides en els cinc espais del festival -gairebé totes elles són gratuïtes. A més, en aquesta edició el festival incorpora els tallers de dansa tradicional per a adults Ésdansa'T i les xerrades-debat Parlem de..., que tractaran temes relacionats amb la música i la dansa tradicional catalana.\nAl marge de les novetats, el programa manté l'estructura dels darrers anys amb el Petit Ésdansa, la Trobada de Cantadors i Sonadors, la Nit Ésdansa, El Cafè del Festival, el Festacarrer i els espectacles Dansa Internacional d'Arrel Tradicional i Dansajove. Amb tot això l'organització espera superar els 9.500 espectadors del 2011 i arribar fins als 10.000.\nAquest festival de dansa que revoluciona la petita població de les Preses, de 1.700 habitants, vol celebrar el 30è aniversari "mirant endavant" i no pas fent una retrospectiva, segons ha subratllat el seu director, Jordi Fosas. Precisament la incorporació dels tallers de dansa per a adults són una mostra d'aquesta voluntat de mirar cap al futur, segons ha afegit.\nTallers per a petits i grans\nL'Ésdansa'T són uns tallers que tenen com a objectiu la raó de ser del festival, que és "ballar i fer ballar, com a fórmula ideal per promoure i difondre la dansa tradicional", segons explica l'organització. Durant 26 hores repartides en cinc dies s'ofereixen setze tallers -impartits per tretze especialistes-, adreçats tant a gent ja iniciada com a les persones que es volen introduir en aquesta disciplina. Així mateix, l'Ésdansa'T ha estat inclòs en el Campus de cultura popular i tradicional de la Generalitat.\nD'altra banda, més de 400 nens participaran al Petit Ésdansa, una secció ja consolidada consistent en tallers per a infants i espectacles familiars el cap de setmana.\nUna reflexió sobre la independència dels Països Catalans\nEn el marc de l'Ésdansa 2012 es presentarà el muntatge 'DAD.EXE (Dret a decidir, Executable)', de l'Esbart Joaquim Ruyra de Blanes (Selva) i la Cobla Catalana dels Sons Essencials. La direcció musical és de Marcel Casellas i hi participen també el cantant Carles Belda i l'actor Francesc Orella. Es tracta d'una reflexió sobre la identitat dels Països Catalans, la independència i la seva relació actual amb l'estat espanyol, feta a través d'un llenguatge escènic "renovat, adaptat al públic actual", segons l'organització. Segons ha concretat el director de l'Ésdansa, aquest serà l'espectacle "més atrevit" del festival.\nD'altra banda, la Trobada de Cantadors i Sonadors de l'Ésdansa commemora el vintè aniversari de la creació del Grup de Recerca Folklòrica de la Garrotxa amb les actuacions de Cantadors de la Garrotxa, Jaume Arnella i La Principal de Salarsa.\nCompanyies de quatre continents\nLa nota internacional del festival la donaran els grups la Compañía de danzas argentinas (Argentina), Shilpagya (Índia), Zazaribacoa (Veneçuela), Bert (Armènia), el Ballet Folklòric de la Companyia Nacional de Dansa de Belize (Belize), i Balkaria (República de Kabardino-Balkària, membre de la Federació Russa) -l'organització ha informat, però, que finalment no podran comptar amb la companyia de Taiwan Yuho. A més, també hi actuarà el grup portuguès Aquí ha Baile. Totes aquestes formacions, excepte Zazaribacoa, són inèdites a l'Ésdansa.\nD'altra banda, hi intervindran catorze formacions dels Països Catalans, com Aires d'Andratx, Jaume Arnella, La Principal de Salarsa, el Grup de dansa L'Alcúdia, Stukat del Bolet o Ramon Vilar, entre d'altres.\nEl festival, la programació del qual es pot consultar a www.esdansa.cat, està organitzat pel Cercle de Cultura Tradicional i Popular Marboleny de les Preses, i hi col·laboren l'Obra Social 'la Caixa', l'Ajuntament de les Preses, la Diputació de Girona i la Generalitat.


Les fotos. Les barres de Sant Antoni a Vilafranca | DiaDia\nInici Cultura Les fotos. Les barres de Sant Antoni a Vilafranca\nLes fotos. Les barres de Sant Antoni a Vilafranca\nLes barres de la barraca de Sant Antoni ja estan a Vilafranca. Enguany l’Ajuntament ha coordinat l’activitat al no haver-hi majorals. El diumenge tots els voluntaris van eixir cap al bosc de Palomita per a talar els arbres que conformaran l’estructura de la monumental foguera.\nEls arbres es van arrossegar seguint el mètode tradicional, amb tirs de cavalleries. D’aquesta manera es va recuperar l’antic treball de l’arrossegament al bosc. Les barres han quedat depositades a la plaça d’en Blasc. Divendres que ve a la vesprada es muntaran per a conformar l’estructura de la foguera.\nÚnica barraca “piramidal”\nLa foguera de Sant Antoni de Vilafranca és singular entre totes les que s’eleven a la comarca dels Ports. A la resta de localitats es construeix sobre un “maio” o pi central sobre el qual es donen suport a la resta d’arbres.\nEn el cas de Vilafranca l’estructura és piramidal. Les quatre barres s’alcen alhora i se sostenen com si d’una estructura egípcia es tractara.


Elx suma tres brots d'origen social i laboral en els últims dies\nELPERIODIC.COM - 20/08/2020\nSegons dades de Sanitat, el més gran és de cinc casos i la localitat acumula 11 positius des de divendres passat\nElx ha registrat des de divendres passat fins a tres brots de coronavirus, dos d'ells d'origen social i un altre en l'àmbit laboral. Així es desprén de les dades facilitades per la Conselleria de Sanitat i que reflecteixen, a més, que el més gran d'ells és de cinc casos. En total, la localitat acumula 11 casos confirmats per PCR des del divendres.\nLa Comunitat Valenciana ha registrat des de divendres passat 1.399 contagis i 68 nous focus en les tres províncies valencianes. Segons les dades facilitades per la Conselleria de Sanitat aquest dimecres a la vesprada, hi ha 277 persones ingressades amb covid en hospitals valencians.\nLa ciutat de València és la que més brots acumula de tota la Comunitat amb fins a 27 focus sent el més gran de huit persones vinculat a l'àmbit social. És la localitat amb major nombre de focus i també la que acumula un major nombre de casos, 123 confirmats per PCR des de divendres passat.\nA la província d'Alacant també hi ha una desena de localitats amb brots en els últims dies i la província de Castelló és la que té una menor incidència, amb tres localitats afectades per brots des del divendres.\nPots veure ACÍ el llistat complet de localitats amb brots de coronavirus registrats des de divendres passat.\nMarzà: “Els centres educatius d’Elx sempre han sigut punta de llança de la innovació educativa”\nEl premis literaris “Ciutat d’Elx” 2020 ja tenen guanyadors\nElx demana consens per a salvaguardar el Palmerar\nEls hostalers d'Elx demanen a l'ajuntament un plan d’ajudes que salve al sector


Per què ha de preocupar-me qui guanyarà les pròximes eleccions municipals? – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nPer què ha de preocupar-me…\nEt preocupa el desenvolupament ecològic sostenible?\nÉs la preocupació de tots i totes les que pensem en un futur millor per a les nostres filles i fills, per als qui percebem la trucada d’atenció que el Planeta ens està donant. Per això és molt important plantejar-nos, des de hui mateix i mirant al futur, un municipi amable amb el medi ambient i amb els seus habitants. Per a això pots consultar el nostre projecte d’INFRAESTRUCTURA VERDA.\nT’interessa la creació de cooperatives agrícoles i ramaderes respectuoses amb la salut i el medi ambient?; Que es facilite la ramaderia de muntanya ecològica i la comercialització dels productes a nivell local, incentivant el consum de productes derivats?\nLa Implantació de contenidors de recollida de residus orgànics?; La instal·lació d’una planta de compostatge per a, amb residus orgànics vegetals urbans i restes de poda, obtindre un *compost de qualitat i distribuir a baix cost?.\nEt preocupa el benestar social?\nVolem una Bétera solidària, cuidadora, per això implantarem un servei de suport a domicili i alerta immediata (tele-assistència) per a les persones amb diversitat funcional i tercera edat, així com reclamar l’ambulància permanent per al nostre municipi.\nEn l’esport, volem treballar en un pla d’integració de les persones amb diversitat funcional i tercera edat en la pràctica esportiva, amb monitors especialitzats per a la realització de gimnàstica de manteniment i terapèutica.\nTreballarem en la inclusió social, en la convivència amb la creació d’un espai cívic cultural, transmetent la idea que la societat és un lloc on cadascun ha de compartir, aprendre i enriquir-se dels altres, al mateix temps que, com a grup, tenen la capacitat de realitzar moltes coses tant pel seu bé com pel de la comunitat.\nContinuarem en la lluita contra tota classe de violència des de l’Ajuntament i creant la Casa de la dona Municipal.\nPel que has llegit i altres temes com a Indústria i Comerç, Mobilitat i Seguretat Ciutadana, Urbanitzacions, Benestar Animal, Patrimoni i Turisme, Educació, apostant per l’ensenyament Públic amb la convicció que educar-se i accedir al coneixement és un dret universal i garant d’igualtat d’oportunitats.\nQuin creus que és l’únic partit que t’ofereix un programa sòlid, assenyat i viable pensat per i per al poble?\nLa història l’escrius tu, i si ens dones l’oportunitat, la continuaràs escrivint al costat de nosaltres, perquè TU sempre tindràs la paraula, des de pressupostos participatius fins a aconseguir el *muncipio que volem i ens ajudes a fer-ho realitat.\n*Unides *Podem Esquerra Unida Bétera


Una iniciativa perquè els periodistes del Bages aprenguin idiomes - Premsa Comarcal \nUna iniciativa perquè els periodistes del Bages aprenguin idiomes\nEl període de matriculació és del 9 al 31 de juliol i del 3 al 22 de setembre\n30.jul.2018 18:00 h\nEl Col·legi de Periodistes i la Fundació Universitària del Bages (FUB) signen un acord per a facilitar l’aprenentatge d’idiomes als col·legiats i col·legiades. El conveni permet gaudir d'un 10% de descompte als cursos generals programats pel servei d’idiomes d'UManresa-FUB per als membres del nostre col·lectiu i els seus familiars de primer grau (parella, fills, etc.). El període de matriculació és del 9 al 31 de juliol i del 3 al 22 de setembre de 2018.\nLa inscripció al curs es tramita en línia i el col·legiat/da ha de marcar el descompte “Institucions vinculades a la FUB” i adjuntar una fotocòpia del carnet de periodista que l’acredita com a membre del col·legi. Els familiars del col·legiat/da que s’hi inscriguin també han d’adjuntar la còpia del carnet del titular. Per a més informació es pot contactar directament amb el Servei d’Idiomes d’UManresa a través del telèfon 93 877 41 79 o el correu electrònic idiomes@umanresa.cat.\nLa Fundació Universitària del Bages (FUB) és una institució privada amb vocació de servei públic, l'objectiu principal de la qual és garantir una oferta d'estudis universitaris a les comarques centrals de Catalunya d'acord amb criteris de qualitat, adequació a les necessitats del mercat de treball i equilibri territorial del sistema universitari català. Va néixer el 1986 i va iniciar la seva activitat acadèmica el 1990, amb la creació de l'Escola Universitària d'Infermeria. Està ubicada a Manresa i, actualment, imparteix els graus universitaris d'Infermeria, Fisioteràpia, Logopèdia, Podologia, Administració i Direcció d'Empreses (ADE) i Educació Infantil.


La Coral treballa en un projecte amb Vallés Visió – Associació Cultural de Montmeló\nAquests darrers dies hem estat treballant en un projecte engegat per Vallès Visió de cara a aquestes festes de Nadal.\nÉs un projecte semblant al de “Playing for change” però a nivell dels pobles que formen part del Consorci de Vallès Visió.\nHa consistit en col·laborar en la interpretació d’una cançó de Michael Jackson que porta per títol “L’home en el mirall”. És una cançó amb un alt contingut social i ètic que ens ha fet pensar molt.\nAl igual que han fet altres grups de dansa, instrumentistes o cantants d’altres pobles, nosaltres hem col·laborat en algun fragment de la cançó amb molta il·lusió i aportant les nostres veus.\nAquest projecte ha estat coordinat pels professionals de l’escola de música Maria Grever de Parets del Vallès que han escollit la cançó i han distribuit les veus, els instruments i els grups, i pels professionals de Vallès Visió.\nEsperem veure aviat el resultat final i que tots vosaltres gaudiu tant com nosaltres i la resta de grups, músics i professionals audiovisuals que hi han participat.


Trencalòs: De nou a les caves Codorniu\nDe nou a les caves Codorniu\nEl passat mes de gener vam aprofitar una de les trobades dels amics "Insulina" per visitar les conegudes caves Codorniu. Feia una colla d'anys, quan estudiava un dels últims cursos de la EGB, les vam visitar amb l'escola, però, si us he de ser franc, l'únic record que en guardo és d'estar fent el passarell a cavall d'un tren que ens transportava pels túnels de les caves. Evidentment, també en recordo a la perfecció la posterior repassada per part del professor.\nPer tant, tornar a visitar les caves Codorniu em feia il·lusió per partida doble. En primer lloc, per veure (ara sí amb ulls d'adult) els processos de transformació del most, l'elaboració del cava a base de les dues fermentacions successives i, per descomptat, tot allò d'història i tradició que envolta la saga Codorniu. Però en segon lloc, per reviure uns records d'infància dels quals només en guardava flaixos d'un tren misteriós que recorria túnels i més túnels dins unes caves anomenades Codorniu.\nLa història de Codorniu es remonta al 1551. En aquella època Codorniu tan sols produïa vi, i no va ser fins al 1872 que en va el·laborar la primera ampolla de cava. D'aquella època tan sols en queden els edificis, obra del l'arquitecte modernista Puig i Cadafalch, i que actualment estan declarats Monument Nacional. Avui dia, Codorniu és en una empresa amb una rellevant projecció internacional, com ho demostren els milers d'ampolles que en surten cada dia.\nDurant la visita guiada ens varen explicar tot el procés d'el·laboració del cava, ens varen ensenyar les caves (on el vi es transforma en cava), i ja al final del recorregut, vàrem poder degustar d'un parell de copes de cava de la marca acompanyades d'unes galetes salades per fer venir set.\nPer cert! ...... el tren, una passada! ;-)\nPublicado por Albert Cufí a les 15:24\nLa felicitat té forma de furgoneta VW


Barcelona, París, Lampedusa i Lesbos reivindiquen el paper de les ciutats en la crisi dels refugiats\n13.09.2015 - 08:29\nActualització: 13.09.2015 - 10:29\nLa greu crisi dels refugiats que volen entrar a Europa i la cimera de ministres d’Interior i Justícia de la UE que tindrà lloc aquest dilluns a Brussel·les ha motivat a les batllesses de les ciutats Barcelona, París i l’illa de Lampedusa i el batlle de l’illa grega de Lesbos a difondre un manifest en què demanen als estats recursos per acollir els exiliats. ‘Les ciutats estem preparades per ser llocs d’acollida i donar la benvinguda als i les refugiades’, apunta la carta en el que també es denuncia que durant anys ‘els governs han destinat la majoria de fons a convertir Europa en una fortalesa’.\n‘Europa es juga aquests dies la seva credibilitat. No podem mantenir-nos impassibles mentre la mort apareix diàriament a les nostres platges, mentre milers de famílies que fugen de la guerra a Àfrica, Orient Mitjà i Àsia Central s’amunteguen a ports, estacions, trens i carreteres a l’espera d’una resposta humanitària per part d’Europa’, comença el manifest, publicat avui a El País. ‘No es tracta d’un gest de caritat. Es tracta de garantir un dret humà, el dret d’asil’, puntualitza el text, que reivindica el paper de les ciutats europees en aquesta crisi humanitària sense precedents. ‘Els Estats són els que atorguen l’estatut d’asil, però són les ciutats les que donen aixopluc als refugiats’, recorda el manifest.\n‘Disposem d’espai, de serveis i -el que és més important-, de la voluntat ciutadana per fer-ho. Els nostres serveis municipals ja estan treballant en plans d’acollida per assegurar pa, sostre i dignitat a tots aquells que fugen de la guerra i la gana. Només falta l’ajuda dels estats’, recalca el text, obert a l’adhesió d’altres ciutats a través de ciutatrefugi@bcn.cat. ‘Ha arribat el moment de canviar les prioritats: cal destinar els fons per garantir l’acollida dels refugiats en trànsit, donar suport amb recursos a les ciutats que s’han ofert com a espais de refugi. No és el moment de paraules buides, de discursos sense substància, és el moment d’actuar’, apunta la declaració dels alcaldes.\n‘Les ciutats necessitem la cooperació dels Estats, la Unió Europea i les institucions internacionals per assegurar l’acollida. No els deixin sols, no ens deixin soles’, finalitza el manifest, que s’ha difós un dia després que a Barcelona i a diverses ciutats europees es produïssin manifestacions per reclamar mesures per facilitar l’acollida als refugiats. La marxa duia per lema ‘Refugees welcome’ (‘Benvinguts refugiats’) i a la capital catalana estava convocada per la plataforma Stop Mare Mortum i Unitat contra el Feixisme i el Racisme.


Llista d'episodis de The Inbetweeners - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nThe Inbetweeners és una sèrie de televisió anglesa que consta de tres temporades de sis episodis cadascuna. Fou emesa des de l'1 de maig de 2008 fins al 18 d'octubre de 2010 al Regne Unit pel canal E4. La primera temporada va ser emesa des del l'1 de maig fins al 29 de maig del 2008, la segona temporada, des del 2 d'abril de 2009 fins al 7 de maig del mateix any, i, finalment, la tercera temporada, des del 13 de setembre de 2010 fins al 18 d'octubre del mateix any.\nA Catalunya, la sèrie va ser una de les noves apostes del canal juvenil 3XL. Fou estrenada des del 19 de setembre de 2010 fins al 2 de juny de 2011.\n1 6 01 de maig de 2008 - 29 de maig de 2008 19 de setembre de 2010 - 24 d'octubre de 2010\n2 6 2 d'abril de 2009 - 7 de maig de 2009 31 d'octubre de 2010 - 18 de novembre de 2010\n3 6 13 de setembre de 2010 - 18 d'octubre de 2010 28 d'abril de 2011 - 2 de juny de 2011\n1 1 El primer dia\nFirst Day Gordon Anderson Damon Beesley\nIain Morris 1 de maig de 2008 19 de setembre de 2010\nLes coses no són fàcils per a en Will McKenzie el dia que comença sisè curs. L'adolescent anglès ha canviat d'escola i ha passat de la privada a la pública. Ben aviat comprendrà que la vida en un suburbi de Londres és tan dura com podia imaginar, on els forts dominen els més dèbils. I en Will és dèbil, molt dèbil. A més, els personatges amb què es troba tampoc serien allò que es diu gent popular: en Simon, en Jay i en Neil. Amb ells començarà una amistat que els farà la vida més fàcil.\n2 2 Campana\nBunk Off Gordon Anderson Damon Beesley\nIain Morris 1 de maig de 2008 26 de setembre de 2010\nNomés quatre dies de classe i el nostre grup d'amics ja es disposa a fer la primera campana del curs. Un únic objectiu: beure, beure i tornar a beure. El problema és que tots són menors d'edat i, per què no dir-ho, una mica friquis. Després de mentir als seus pares i als professors de l'escola, els quatre nois notaran com l'alcohol els puja gradualment, sobretot en Simon, que farà una revelació sentimental i etílica al seu amor platònic de sempre, la Carli.\n3 3 El parc Thorpe\nThorpe Park Gordon Anderson Damon Beesley\nIain Morris 8 de maig de 2008 3 d'octubre de 2010\nEn Simon no va tenir gaire sort amb la Carli, a qui va deixar la cuina plena de vòmits, però sí que lligarà amb la seva professora d'autoescola. El punt positiu és que el noi aprovarà a la primera l'examen de conduir i el negatiu és que aquesta senyora ronda la jubilació. Ara ja amb cotxe propi, el grup d'amics es dirigeix a Thorpe Park per pujar a una muntanya russa molt mítica, la Nemesis Inferno. Arribar-hi, hi arribaran, però...\n4 4 Nòvia\nGirlfriend Gordon Anderson Damon Beesley\nIain Morris 15 de maig de 2008 10 d'octubre de 2010\nDepèn de l'edat que tinguis ser verge pot arribar a ser un problema. I això és el que passarà amb en Will, que no demostrarà ser un gran amant el dia que aconsegueix poder estar al llit amb la Charlotte. Tot i que porta tota la vida esperant aquell moment resulta que el dia que per fi li toca donar la talla, falla. A més, la nòvia li dura ben poc.\n5 5 Caravana Club\nCaravan Club Gordon Anderson Damon Beesley\nIain Morris 22 de maig de 2008 17 d'octubre de 2010\nEn Jay porta tota la vida vacil·lant que al càmping de les caravanes ell era el rei del sexe. Malgrat que a Londres no vagi mai amb cap noia, se suposa que amb la caravana ell era tot un triomfador. Així doncs, tota la colla d'amics marxen cap allà per conèixer totes aquestes noies de què parlava en Jay. Les expectatives no eren massa altes, però n'hi ha algun que aprofitarà la seva oportunitat; vaja, provarà de fer-ho. Al final doncs, res de res. Res? No exactament.\n6 6 Festa de Nadal\nXmas Party Gordon Anderson Damon Beesley\nIain Morris 29 de maig de 2008 24 d'octubre de 2010\nEn Simon no para de parlar de la Carli, vol que sigui ella i només ella la noia amb qui perdi la virginitat. I esclar, el ball de nadal és l'ocasió perfecta perquè arribi el dia somiat. De l'organització del ball, se n'ocuparà el Will, que és el president de la comissió de l'esdeveniment. Tot i que semblava que acabaria en fracàs, en Will se n'acaba sortint prou bé. Una bona festa, sí.\n# # Títol en català Director Guionistes Data d'estrena al Regne Unit Data d'estrena a Catalunya\n7 1 Viatge a Swanage Ben Palmer Damon Beesley\nIain Morris 2 d'abril de 2009 31 d'octubre de 2010\n8 2 Formació laboral Ben Palmer Damon Beesley\nIain Morris 9 d'abril de 2009 4 de novembre de 2010\nEstem en la setmana de formació laboral a l'institut i en Jay aprofita per ajudar en Simon per trobar feina a l'empresa del seu pare. En Will i en Neil també es veuran envoltats de problemes en un garatge, mentre que el senyor Gilbert provarà de canviar unes coses que són irremeiables.\n9 3 L'aniversari d'en Will Ben Palmer Damon Beesley\nIain Morris 16 d'abril de 2009 4 de novembre de 2010\nÉs l'aniversari d'en Will i què millor per celebrar-ho que amb els seus amics i algunes noies. El problema amb què es troba és que, precisament, no convencerà cap noia perquè hi assisteixi. Però no només es troba amb això, sinó que a sobre la seva festa coincidirà amb la d'algú molt més popular que ell. Un motiu més perquè en Will es deprimeixi.\n10 4 Una nit a Londres Ben Palmer Damon Beesley\nIain Morris 23 d'abril de 2009 11 de novembre de 2010\nEls quatre amics marginats de l'escola decideixen que han de canviar el seu "modus vivendi" si volen deixar de ser uns freaks als quals no s'acosten les noies. Per això, decideixen que han de començar a sortir més de festa, que els coneguin als millors pubs i clubs de Londres. A més, en Simon pensa que si comença a sortir més de nit, la Carli acabarà sortint amb ell. Dit i fet, West End els espera amb els braços oberts, bé, no n'estan gaire, d'oberts.\n11 5 Els premis del Duc d'Edimburg Ben Palmer Damon Beesley\nIain Morris 30 d'abril de 2009 11 de novembre de 2010\nEn Will ja és tot un expert a organitzar esdeveniments i aquesta vegada seran els premis Duc d'Edimburg. Tots els amics provaran d'ajudar-lo en aquesta nova escomesa. Bé, tots menys en Simon, que prou problemes té al damunt amb la separació dels seus pares.\n12 6 Temps d'exàmens Ben Palmer Damon Beesley\nIain Morris 7 de maig de 2009 18 de novembre de 2010\nS'acosten els exàmens de final de curs i, no ens enganyem, els nois no ho porten gaire bé. Sobretot en Simon, que per fi ha aconseguit lligar-se la Carli. A més, en Will té un accident bastant escatològic al mig de l'examen.\n13 1 The fashion week Ben Palmer Damon Beesley\nIain Morris 13 de setembre de 2010 28 d'abril de 2011\nPer ajudar un estudiant que va en cadira de rodes, la Carli organitza una desfilada de moda benèfica on els alumnes col·laboren com a models. Ella convida en Simon a participar-hi però no en Jay, que se sentirà ofès per aquest motiu i buscarà un pla alternatiu per aconseguir desfilar. En Neil ajudarà els models masculins al vestuari vivint situacions molt particulars i en Will es veurà obligat a recol·lectar els diners de les donacions contra la seva voluntat... però canviarà d'idea quan vegi la Charlotte Hinchcliffe fent de model!\n14 2 The Gig and the girlfriend Ben Palmer Damon Beesley\nIain Morris 20 de setembre de 2010 5 de maig de 2011\nEn Simon, en un intent per atreure l'atenció d'una noia d'un curs inferior anomenada Tara, accepta anar a un concert en un pub, i a més li diu que portarà una mica d'herba per fumar. Però no a tots els nois els afecta de la mateixa manera el consum de substàncies estupefaents...\n15 3 Wills dilemma Ben Palmer Damon Beesley\nIain Morris 27 de setembre de 2010 12 de maig de 2011\nEn Neil fa 18 anys i el seu pare li està preparant una festa d'aniversari que serà inoblidable. A més, en Simon, per impressionar la Tara, prepara una doble cita juntament amb en Will i la Kerry, una amiga d'ella. Però la Kerry és una noia de gran alçada i no acaba d'agradar a en Will, que no sabrà si continuar amb ella o posar fi a la relació...\n16 4 Trip to Warwick Ben Palmer Damon Beesley\nIain Morris 4 d'octubre de 2010 19 de maig de 2011\nEn Simon se sorprèn quan la seva nòvia, la Tara, organitza un viatge romàntic per fer un pas més en la seva relació en matèria sexual. Però el romanticisme desapareixerà quan els seus amics s'autoconvidin amb excuses diverses i el viatge serà una mica desastrós...\n17 5 Home alone Ben Palmer Damon Beesley\nIain Morris 11 d'octubre de 2010 26 de maig de 2011\nLa mare d'en Will desapareix durant un cap de setmana amb un amic de la universitat amb qui s'ha retrobat via Facebook. Els nois aprofitaran la seva absència per fer de les seves a la casa d'en Will...\n18 6 Camping trip Ben Palmer Damon Beesley\nIain Morris 18 d'octubre de 2010 2 de juny de 2011\nEls pares d'en Simon li expliquen que tota la família es trasllada a Swansea d'aquí a dues setmanes. Ell està molt disgustat perquè deixarà de veure els seus companys i la Carli.\nPàgina de The Inbetweeners al Canal 3XL\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Llista_d%27episodis_de_The_Inbetweeners&oldid=20451968»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 nov 2018 a les 14:55.


Grau d'Antropologia Social i Cultural a Cerdanyola del Vallès (Barcelona) per Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) - educaweb.cat\nEl títol de Grau en Antropologia Social i Cultural té com a finalitat primera assegurar una sòlida formació disciplinària que permeti conèixer la variabilitat transcultural dels sistemes socioculturals i la teoria antropològica sobre aquest tema; així com els mètodes, tècniques i procediments que permetin desenvolupar, de manera crítica, una etnografia. Els estudis de Grau també pretenen assegurar un primer nivell d'especialització dirigit, en una dels seus vessants (itinerari A), a preparar als estudiants perquè es formin en Ciències Socials a través del debat epistemològic, del coneixement de les teories antropològiques més recents i d'investigacions en curs. L'altre vessant (itinerari B) es dirigeix a la preparació en una Antropologia orientada a la intervenció sociocultural i ecocultural a través del coneixement teòric i pràctic de les bases d'aplicació de l'Antropologia, de l'estudi d'experiències d'intervenció i del coneixement de les polítiques que serveixen de context a aquestes intervencions.\nLa metodologia dels crèdits ECTS implica una avaluació contínua en la qual es valora tot el treball de l'estudiant.\nRespectar la diversitat i pluralitat d'idees, persones i situacions.\nBuscar, seleccionar i gestionar informació de manera autònoma tant en fonts estructurades (bases de dades, bibliografies, revistes especialitzades) com en informació distribuïda a la xarxa.\nDominar, en el grau necessari, els idiomes rellevants en la pràctica professional.\nDebatre a partir del coneixement especialitzat adquirit en un context interdisciplinari.\nLiderar grups de treball, supervisar labors col·lectives i treballar amb vocació de conjuminar diverses posicions\nReflexionar sobre el treball propi i el de l'entorn immediat amb intenció de millorar-ho de manera contínua.\nL'estudiant serà capaç de conèixer els conceptes bàsics de la disciplina, la teoria antropològica en la seva història i en els seus desenvolupaments més recents, la diversitat cultural a través de l'etnografia i els diferents procediments de comparació transcultural.\nL'estudiant serà capaç d'aplicar els coneixements adquirits a la comprensió de les relacions entre diferents societats i cultures, i efectuar anàlisis de problemes socioculturals i ecoculturales actuals per participar en treballs de camp etnogràfics i en intervencions en diferents contextos i camps d'aplicació.\nL'estudiant serà capaç d'utilitzar els procediments, tècniques i recursos instrumentals per a la realització d'etnografies i avaluar en termes teòrics, metodològics i ètics els treballs de camp etnogràfics encaminats a objectius bàsics o orientats a la intervenció.\nL'estudiant serà capaç d'utilitzar el corpus etnogràfic, disponible en la crítica, a les concepcions de sentit comú i de transmetre els resultats de les anàlisis i les investigacions, tenint en compte els diferents públics als quals van dirigits i els efectes teòrics, polítics i ètics de la seva publicació.\nL'estudiant haurà adquirit la capacitat de prendre posició en els debats epistemològics i metodològics de les Ciències Socials i de vincular l'Antropologia amb altres disciplines, de manera que pugui continuar la seva formació en àrees especialitzades de les Ciències Socials i mediambientals.\nProjectes d'investigació antropològica en equips de ciències socials de fundacions, instituts, etc.\nProjectes d'intervenció social i disseny de polítiques socials i culturals d'organismes governamentals vinculats a l'àrea d'estudis socials.\nProjectes vinculats a ONG i agències de cooperació al desenvolupament.\nConservació i difusió del patrimoni cultural.\nDirecció i gestió de museus, biblioteques i altres institucions culturals.\nEnsenyament i investigació acadèmica.\nEl grau d'Antropologia Social i Cultural està dirigit a estudiants d'esperit crític, interessats per les diferències i desigualtats socioculturals, per la gènesi dels estereotips i els prejudicis, i per la comprensió dels nostres costums com a resultat de processos culturals i no com a fets naturals i immutables.\nL'estudiant d'Antropologia hauria de ser capaç de conjugar el pensament lògic amb la capacitat d'empatia i comprensió de persones i grups de característiques socials i culturals diferents a les seves, de manera que li interessi tant el detall de la variabilitat cultural, com el contrast crític de les teories que tracten d'explicar-la.\nSol·licita informació gratuïta a Universitat Autònoma de Barcelona (UAB)\nCampus i seus: Universitat Autònoma de Barcelona (UAB)\nMàster Oficial de Filosofia Contemporànea: Tendències i Debats\nMàster Oficial d'Antropologia Social i Cultural / Social and Cultural Anthropology\nMàster de Lingüística Aplicada i Adquisició de Llengües en Contextos Multilingües\nMàster Oficial en Antropologia i Etnografia\nMàster de Primatologia\nL'Islam plural.Les comunitats islàmiques en la història i Europa (ICM)\nMàster Oficial en Investigació etnogràfica, teoria antropològica i relacions interculturals\nGrau en Antropologia i Evolució Humana (interuniversitari: URV, UOC)


Activa’t al Parc de Salut\nEstàs aquí:Inici / Actualitat / Activa’t al Parc de Salut\nTens ganes de fer activitat física?\nTens més de 60 anys?\nDoncs vine al parc lúdic d’Alfarràs on farem:\n1- Caminades suaus pel parc.\n2- Exercicis per realitzar al circuit.\n3- Tallers d’hàbits saludables:\n– Alimentació saludable.\n– Utilitzar els medicaments de forma segura.\nT’aconsellem que vingues amb roba còmoda i calçat esportiu.\nLa primera activitat programada es farà el proper 15 de novembre amb una caminada suau i exercicis al Parc de Salut.\nCal inscripció prèvia al Consultori d’Alfarràs.\nActivitats programades pel de mes de novembre i desembre\nPer a més informació i inscripció a les activitats, pots contactar amb\n– CAP ALMENAR (Magda Barberà) 973 77 02 18\n– O amb la teva infermera (Eugènia o Tere) 973 76 11 36\nActiva’t al Parc de Salut, es troba organitzat per l’Ajuntament d’Alfarràs – Tècnic d’esports d’Alfarràs i l’Institut Català de la Salut – l’Equip d’Atenció Primària Alfarràs-Almenar.\nArxivat com a: Actualitat, agenda activitats, Esports, Salut Etiquetat com a: salut


wiris, materials d'ajuda\nWIRIS permet treballar amb elements geom�trics en el pla i en l'espai (geometria euclidiana en el pla i en l'espai) i, en particular, representar-los gr�ficament.\nDedicarem el primer apartat als diferents tipus d'objectes geom�trics de qu� disposem. En el segon apartat, ens fixarem en les funcions que ens permeten actuar sobre aquests objectes. La representaci� gr�fica dels elements geom�trics es troba al cap�tol de Gr�fics (pel cas de geometria en el pla) i Gr�fics 3D (pel cas de la geometria en l'espai).\npol�gons (o poligonals)\nEn aquest apartat, s'expliquen les figures geom�triques que podem construir.\n, Icona o Construeix el punt de coordenades a i b, on els arguments de la funci� s�n nombres reals. Notem que si escrivim l'expressi� (a,b) sense la paraula punt, hem definit la seq��ncia de a i b, i no hem definit cap punt. Algunes funcions relacionades amb els punts s�n punt_mitj� o alineats?. En el cas de punts en l'espai, la comanda punt(a,b,c) construeix el punt de coordenades a, b i c, de la mateixa manera que en el cas del pla.\n, Icona Permet constuir una recta. Els diferents arguments que accepta s�n:\ndos punts de la recta (podem usar la icona ),\nun punt i un vector director,\nuna equaci� (d'una recta),\nun punt i un nombre real (la pendent de la recta).\nSi r �s una recta, llavors pendent(r), punt(r) i vector(r) retornen el pendent de la recta, un punt de la recta i un vector director de la recta, respectivament. Per a estudiar altres funcions que tamb� serveixen per a construir una recta, podem consultar parallela, perpendiculars i bisectriu.\nEn el cas de rectes a l'espai, s'accepten els seg�ents arguments:\ndos punts (podem usar la icona ),\ndues equacions (de plans secants).\n, Icona Permet construir un segment. Els diferents arguments que accepta s�n:\nels extrems del segment (podem usar la icona ),\nun punt i un vector.\nAlgunes funcions relacionades amb els segments s�n longitud o punt_mitj�. plans:�\n, Icona Permet construir un pla. Els diferents arguments que accepta s�n:\ntres punts (podem usar la icona ),\nun punt i un vector director (perpendicular al pla),\nun punt i dos vectors,\nuna equaci� lineal.\nAlgunes funcions relacionades amb els plans s�n parallela, perpendiculars o bisectriu. circumfer�ncies:�\ncomanda circumfer�ncia o cfr\n, Icona , o Permet construir una circumfer�ncia. Els diferents arguments que accepta s�n:\nun punt (centre de la circumfer�ncia) i un nombre real (el seu radi); podem usar la icona ,\ntres punts no alineats (que pertanyen a la circumfer�ncia); podem usar la icona ,\ndos punts (el centre i un punt de la circumfer�ncia, en aquest ordre); podem usar la icona ,\nl'equaci� de la circumfer�ncia.\nSi c �s una circumfer�ncia, llavors centre(c) i radi(c) retornen el centre i el radi de la circumfer�ncia, respectivament.Si P �s un punt de la circumfer�ncia c, llavors, recta_tangent(c,P) retorna la recta tangent a c pel punt P.\n, Icona Permet construir una c�nica. Els diferents arguments que accepta s�n:\ncinc punts (que pertanyen a la c�nica); podem usar la icona ,\nl'equaci� de la c�nica.\nLes comandes ellipse, hip�rbola i par�bola permeten construir c�niques a partir dels seus elements caracter�stics com ara el focus, el v�rtex i la dist�ncia focal. Per a una descripci� detallada dels molts constructors d'aquests objectes, hem de consultar la secci� Referencia. Algunes funcions relacionades amb les c�niques s�n centre, v�rtex, focus, directriu, semieix_major, semieix_menor o semidist�ncia_focal. triangles:�\n, Icona Aquesta funci� construeix un triangle prenent els seus v�rtexs com a arguments; podem tamb� usar la icona . La comanda triangle_equil�ter permet crear, com el seu nom indica, un triangle equil�ter.\npol�gons (o poligonals):�\ncomanda pol�gon o poligonal\n, Icona o Genera el pol�gon (o la poligonal) resultat d'unir punts introduits com arguments. Els punts que el (o la) defineixen s�n els arguments de la funci�. Cal recordar que un pol�gon �s una figura tancada i plana, mentre que una poligonal s�n els segments que uneixen un conjunt de punts i, en general, �s una figura oberta i no plana.\n, Icona o Genera el poliedre regular de n cares. Algunes funcions relacionades amb els poliedres s�n tetraedre, cub, octaedre, dodecaedre, icosaedre, cilindre_tapat_poli�dric, cilindre_poli�dric, con_tapat_poli�dric, con_poli�dric, esfera_poli�drica o torus_poli�dric. �Funcions\nLes funcions geom�triques tenen com a arguments figures geom�triques, generalment constru�des mitjan�ant les funcions descrites en l'apartat anterior, per� tamb� admeten directament l'equaci� de la figura com a argument, caracter�stica s'utilitza reiteradament en 'aquest apartat.\nCalcula la dist�ncia entre dos punts, un punt i una recta o un punt i una circumfer�ncia.\nEn el cas de l'espai, tamb� es pot calcular la dist�ncia entre dos plans no secants, una recta i un pla no secants o entre un punt i un pla.\nCalcula el punt equidistant de dos punts donats i que pertany al segment que aquests dos determinen. La comanda punt_mitj� pot rebre com a argument o b� dos punts o b� un segment; en aquest �ltim cas, es calcula el punt mig dels seus extrems.\nCalcula la mediatriu d'un segment, �s a dir, la recta perpendicular al segment que passa pel seu punt mitj�. Tamb� es pot definir com el conjunt de punts que equidisten dels extrems del segment.\nAquesta comanda accepta o b� un segmento o b� dos punts com a arguments, i, en aquest cas, calcula la mediatriu del segment que defineixen aquests punts. Tamb� podem passar com a arguments un triangle i el nombre del costat del qual volem trobar la mediatriu.\nM�s informaci� a circumcentre o circumradi. bisectriu:�\nIcona o , comanda bisectriu\nPodem calcular la bisectriu dels seg�ents objectes:\ndues rectes secants,\ntres punts no alineats (que, per tant, defineixen un angle),\nun angle d'un triangle.\nM�s informaci� a incentre o inradi. En el cas de geometria a l'espai, podem calcular la bisectriu de dos plans que es tallin.\nCalcula l'altura corresponent al v�rtex i-esim del triangle, �s a dir, la recta que passa pel v�rtex i �s perpendicular al costat oposat. Aquesta comanda rep com a arguments un triangle i el nombre del v�rtex que volem calcular-ne l'altura.\nM�s informaci� a ortocentre. mitjana:�\nSabent que la mitjana �s la recta que uneix el v�rtex d'un triangle amb el punt mitj� del costat oposat. Aquesta comanda rep com a arguments un triangle i el nombre del v�rtex que volem calcular-ne la mitjana.\nM�s informaci� a baricentre. �rea:�\nCalcula l'�rea de la figura que rep com a argument suposant que aquesta figura sigui tancada (triangle, pol�gon, circumfer�ncia o el�lipse).\nM�s informaci� a �rea_orientada. per�metre:�\nCalcula el per�metre de la figura tancada (triangle, pol�gon o circumfer�ncia) que rep com a argument.\nCalcula el menor angle definit per dues rectes o dos vectors (plans en el cas de l'espai). En el primer cas torna un valor entre 0 i Pi_/2 i en el segon cas, entre 0 i Pi_.\nSi F �s un Triangle, Pol�gon o Poligonal llavors la comanda\nangle(F,i) calcula l'angle corresponent al seu i-esim v�rtex.\nM�s informaci� a angle_orientat. En el cas de l'espai, la funci� s'anomena angle3d i tamb� es pot aplicar a plans. Podem consultar la comanda estat_geometria per a descobrir com es pot simplificar aquesta comanda. interseca:�\nIcona , comanda interseca\nTorna una llista amb els elements que formen la intersecci� de les dues figures que ha de rebre com a arguments.\nIcona o , comanda parallela\nAquesta comanda rep, com a primer argument, una recta (o segment) i, com a segon argument, un punt. Proporciona, aix�, la recta paral�lela al primer argument que passa pel punt. M�s informaci� a parallela?. En el cas de l'espai, podem aplicar la funci� a un pla de la mateixa manera a com s'aplica a una recta o a un segment en el cas bidimensional.\nIcona o , comanda perpendiculars\nAquesta comanda rep, com a primer argument, una recta (o segment) i, com a segon argument, un punt. Proporciona, aix�, la recta perpendicular al primer argument que passa pel punt. M�s informaci� a perpendiculars?. En el cas de l'espai, podem aplicar la funci� a un pla de la mateixa manera que en el cas bidimensional.\nWIRIS incorpora la possibilitat de calcular i dibuixar la transformaci� d'una Figura mitjan�ant un moviment del pla. Tamb� podem aplicar transformacions a una llista de figures; el resultat ser� la llista que correspon a aplicar la transformaci� a cadascuna de les figures de la llista.\nPodem calcular una simetria axial o central d'una figura donada. En el cas d'una simetria axial, la comanda simetria rep com a arguments la recta que actua com a eix de simetria i la figura. En el cas de la simetria central, els arguments s�n el centre de simetria i la figura.\nDonats un vector i una figura, podem calcular la translaci� de la figura respecte el vector.\nDonats un punt P, un nombre real a i una figura F, calcula la rotaci� de centre P i angle a de la figura F. El nombre real s'interpreta com un angle en radians. Per usar graus, hem d'utilitzar la icona .\n(c) maths for more sl. Tots els drets reservats. Av�s legal�


Rosalía publica ‘Motomami’ i el trobem a Martorell – La Bústia\nPer Redacció / La Bústia 19 de març de 2022 a les 7:00 0 344 Visites\nUna de les cançons del nou disc inclou un àudio en català de la seva àvia\nRosalía Vila (Sant Esteve, 1992) ha publicat aquest divendres ‘Motomami’ (Sony Music), el seu tercer àlbum d’estudi. La cantant sesrovirenca ha presentat el seu disc més elèctric i que va des del reggaeton i balades melòdiques fins al flamenc. L’artista ha explicat que “és el disc més personal i confessional” que ha creat fins ara.\nConté 16 temes i un d’aquests, ‘G3 N15’, inclou un àudio en català de la seva àvia: “Portes un camí que és una mica complicat, quan me’l miro penso ‘que complicat és el món en què s’ha ficat la Rosalía’, però si ets feliç, jo també sóc feliç”.\nFa tres anys que Rosalía treballava en l’àlbum ‘Motomami’. Aquest dijous a la nit, la cantant ha anticipat la seva sortida amb una actuació en directe a la plataforma TikTok. Després de l’èxit que ha tingut amb ‘El Mal Querer‘ (2018) i ‘Los Ángeles‘ (2017), Rosalía ja està triomfant amb ‘Motomami’.\nLa fotografia que publiquem en aquesta notícia és de Discos Local 3 de Martorell, la botiga de música de referència del sector. Tant a través de la web com en botiga, a l’avinguda Francesc Riera, 14 local 3, trobem el vinil i el CD del nou treball de Rosalía.\nRosalía revela la portada del seu nou disc.\nRosalía participa en un ‘late show’ nord-americà\nLa cantant ha estat promocionant el seu nou àlbum en les últimes setmanes i un dels actes més destacats ha estat la seva visita al ‘The Tonight Show’ de la cadena estatunidenca NBC que presenta Jimmy Fallon. Es tracta de la primera entrevista de la cantant catalana en un ‘late show’ nord-americà.\nDurant la conversa en anglès, que es va produir el divendres 11 de març a la matinada, la cantant va explicar històries personals, anècdotes i va avançar detalls del disc que en aquell moment encara no havia sortit a la llum. L’entrevista completa es pot veure al canal de Youtube del programa:\nFotografia: Rosalía ha publicat el seu disc ‘Motomami’ [Discos Local 3 Martorell]


You are hereHome › per a tothom › cerca cotxes: AvancarAvancar és més fàcil d'utilitzar que els cotxes de lloguer de University of Texas, Dallas o cotxes particulars. Introdueix la teva adreça (o el barri) per trobar cotxes a prop teu. O introdueix l'adreça de la feina o la del teu millor amic per veure els cotxes d'aquestes zones. Mai no se sap on seràs quan necessitis un Avancar! Pots obtenir més informació sobre els cotxes, com ara quantes bosses del súper o quants amics caben a dins (amb seguretat).


Se Baix Llobregat 7 - Conferència "La ciència en primera persona" 2016. 21 Setmana de la Ciència\nConferència "La ciència en primera persona" 2016. 21 Setmana de la Ciència\nDimecres 16 de novembre de 2016, prop de 300 persones han assistit a la conferència Tempestes de pols: impactes i predicció, que s'ha celebrat al Centre Cultural de Martorell. a càrrec de la Dra. Sara Basart, investigadora postdoctoral al Barcelona Supercomputing Center (Mare Nostrum)\nEls assistents són alumnes de 3r i 4t d'ESO, i el seu professorat, de centres educatius d'Educació Secundària Obligatòria de Collbató, Esparreguera, Martorell, Sant Esteve Sesrovires i Sant Andreu de la Barca.\nL'acte s'emmarca en la 21a Setmana de la Ciència. , organitzada pel Departament d'Ensenyament i la Fundació Catalana per a la Recerca i la Innovació (FCRI). Conjuntament amb un centenar d'altres xerrades-col·loqui celebrades el mateix dia i hora, conformen l'activitat La ciència en primera persona.\nUna conferència més, es va realitzar al Departament d'Ensenyament, es va emetre en directe i també es pot veure en diferit. Maria José Aranzana, investigadora de l’IRTA al Centre de Recerca Agrigenòmica de Bellaterra (CRAG), durà a terme, a la seu central del Departament d'Ensenyament, la conferència La genètica que et menges; del laboratori a la taula, destinada a alumnat de 4t d'ESO i Batxillerat.


Sortida de Cohesió dels Grans | Escola Nostra Llar\nEl divendres dia 21 tota la Colla de Grans vam anar cap a la Salut a passar el dia, conèixer-nos millor i donar inici al curs. Després de la caminada, calia recuperar energies amb un bon esmorzar, però de seguida vam començar a fer les activitats que els mestres i monitors ens tenien preparades.\nAmb grups de companys de 4t, 5è i 6è vam anar participant als diferents jocs. Jugant i corrent pel voltant de la Salut vam poder conèixer als companys de 4t, que s’han incorporat enguany a la Colla, també vam poder estar amb altres amb qui normalment no coincidim. Va ser una estona divertida i molt cansada i, ens van fer anar a “toc de pitu”, que es diu! I mai millor dit, perquè cada cop que setiem el xiulet ens tocava canviar de joc i córrer cap al següent! Va ser un no para d’anar amunt i avall.\nEn acabat, vam reunir-nos tots junts i vam compartir amb la resta de companys el nom que havíem triat pel nostre grup: “The winners”, “Els donuts”, “La pera llimonera”… un seguit de nom ben divertits, acompanyats de ritme i ball.\nA l’hora de dinar vam buscar ombra, ens vam ben asseure i vam compartir una mica de patates, olives i quatre coses per picar que havíem portat. I encara, vam tenir temps de fer joc lliure, fer cabanes, jugar a pilota i xerrar. I ben aviat, va tocat recollir i tornar cap a l’escola.\nVa ser un dia de compartir, de conèixer-nos i de molta diversió! Per veure més fotos, cliqueu a l’enllaç.


ORADA SERVEIS INMOBILIARIS - Casa de nova construcció en venda en Escaldes-Engordany per A consultar - 001762\nORADA SERVEIS INMOBILIARIS - Casa en venda a Escaldes-Engordany per A consultar 001762\nCasa de nova construcció en venda al Carrer Engolasters\n4 5 763.7 m2\n4 HabitacionsHabs - 5 Banys - 763.7 m2\nA la Planta -1 situada a peu de carrer, trobem un gran garatge de 263,31m2 amb capacitat per a 4-5 cotxes a l´interior i 2 a l´exterior.\nA la planta intermèdia amb 136,87m2 hi trobem una sala de jocs i un espaiós gimnàs amb part del sostre de vidre des d´on es pot veure el fons de la piscina situada a la planta superior, a més de la sala tècnica i la bugaderia.\nSeguidament pugem a la planta baixa, aquesta de 129,65m2 en forma de ´´L´´ on s´hi ha dissenyat un ampli i acollidor saló en dos nivells, en l´altra part hi ha gran menjador amb cuina oberta amb una porta corredissa de vidre per obrir o tancar segons l´ocasió. Tota la planta és oberta amb grans finestrals i amb vistes de la vall. Al costat del saló, en un espai totalment adaptat, s´ha dissenyat un magnífic SPA amb zona d´aigües, sofàs i llar de foc de bioetanol. Des del SPA tenim accés directe a la piscina exterior climatitzada equipada d´una cascada situada en un jardí de 176,11m2 amb impressionants vistes tant de dia com de nit a tota la vall. Aquesta planta disposa d´un bany amb vestidor amb accés directe des del jardí/piscina.\nLa planta primera de 129,65m2 està dedicada a la zona de nit amb 3 dormitoris tipus suites i una sala de jocs pels més petits. Totes les habitacions són totalment exteriors amb meravelloses vistes i molta llum natural. Si seguim pujant, amb l´ascensor marca Thyssen arribarem a la segona planta sota coberta on s´amaga el tresor més preuat de Hadar, una gran suite de 104,28m2 amb una banyera als peus del llit des d´on gaudir de les vistes, un espaiós vestidor panoràmic, biblioteca i una terrassa privada per gaudir del sol durant tot el dia, també amb sortida a un jardí posterior de 17,57m2 situat al mateix nivell.\nPEAK HOUSES - LUXURY VILLAS ANDORRA és un conjunt residencial de 3 xalets de luxe amb un disseny únic i innovador sit...\nSuperfície útil 764 m2


Kneipp Còdols BANY UNITAT\nKneipp Còdols BANY UNITAT\nKneipp Còdols BANY UNITAT: Kneipp Papillote efervescent de bany Pebble 8 rodets són rodets de Bany: taronja i flors fins\nKneipp Papillote Pebble efervescents de bany Pebbles 8 - Kneipp Papillote efervescent de bany Pebble 8 rodets són rodets de Bany: flor de taronja i llimona, àrnica, eucaliptus, ginebre, espígol, fruits del bosc, avet, bàlsam.\nCada corró li permet gaudir dels beneficis dels olis i minerals essencials per a un veritable moment de relaxació, la relaxació i el benestar.\nSense conservants, oli mineral. pH neutral.\nEl pensament holístic de Sebastian Kneipp (1821-1897) no ha perdut res de la seva modernitat, en comparació amb els mètodes de tractament naturals avui dia i la medicina preventiva moderna. Al llarg de la seva vida, Kneipp va buscar convertir el seu coneixement sobre l'efecte terapèutic de l'aigua i de les plantes medicinals a una educació sistemàtica.\nSomni bany - bany somia per Kneipp\nKneipp és famós per la qualitat de les seves meravelloses instal·lacions: banys aromàtics, contractistes de bany, banys de bombolles o bany molt populars de la salina de sal banys termals són ideals per abreujar.\nDepenent de les seves necessitats, aquests banys et donen la relaxació, el to o l'alegria, relaxar els músculs, el tractament de la pell, actuen de forma beneficiosa per al tracte respiratori o simplement tenen cura en excés després d'un dia esgotador.\nBarrejat amb aigua calenta, olis essencials superiors exhalen la seva acció i l'atenció benèfica, juntament amb la pell, la ment i l'ànima.\nCol·loqui el corró després de la immersió a l'esquena baixa per gaudir del seu efecte de massatge durant uns 5-6 minuts. Pot ser utilitzat per als nens a partir de 6 anys. Un corró mitjà bany és suficient.


Llorca encara la quarta nit amb veïns dormint al carrer\nEl president de Múrcia, Ramon Luis Valcárcel, demana a la gent que ja pot tornar a casa que ho faci de seguida, perquè el municipi no es converteixi en un camp de “refugiats”\nAGÈNCIES Llorca 14/05/2011 19:51\n260x366 Un dels campaments de veïns de Llorca / EFE Un dels campaments de veïns de Llorca / EFE\nLlorca encara la quarta nit amb gran part dels veïns dormint al ras o als campaments improvisats pels efectes del terratrèmol de dimecres, que han deixat molts edificis afectats però que, segons el punt de vista de les autoritats, han generat un pànic que en alguns casos no està justificat. De fet, tots els edificis ja s'han inspeccionat i els tècnics han garantit que sis de cada deu són perfectament habitables.\nAmb aquest argument, el president de Múrcia, Ramón Luis Valcárcel, ha demanat als veïns que tots els que puguin tornin de seguida cap a casa seva, per evitar així el risc que els tres campaments de damnificats pel terratrèmol acabin sent de "refugiats". "Molts milers de famílies ja poden tornar a casa seva i ho haurien de fer com més aviat millor", ha dit el president regional des del turó del castell de Llorca. L'alcalde de Llorca, Francisco Jódar, també ha demanat a tots els establiments comercials que no estiguin afectats estructuralment que obrin perquè es recuperi la normalitat. Entre dissabte i diumenge s'incrementarà la neteja de carrers i s'espera que des de dilluns vagin obrint escoles i consultoris mèdics.\nValcárcel s'ha mostrat partidari de veure com es poden controlar situacions tenses que estarien produint-se entre les persones acampades. "És normal que els nervis facin efecte", ha reconegut, però ha demanat que la qüestió no sigui motiu d'enfrontament entre administracions. També ha advertit que cal ordenar situacions com les de persones d'altres localitats que estarien desplaçant-se als campaments a la cerca d'aliments i mantes, encara que no hagin resultat perjudicats pel terratrèmol. Valcárcel s'ha preguntat com és possible que hagin estat 3.000 persones les que han passat la nit als campaments gestionats per la Unitat Militar d'Emergències i Creu Roja, però que s'hagin repartit 15.000 mantes i ara ja no en quedin.\nSobre els edificis, ha destacat que gairebé el 60% han estat declarats aptes per ser ocupats, de manera que els llorquins que puguin tornar a casa no han de perdre "ni un segon". Ha admès que les pors són comprensibles, però les circumstàncies de bona habitabilitat, supervisades pels tècnics, seguiran sent les mateixes ara que d'aquí a un any. A part d'això, hi ha 17 brigades que treballen als immobles marcats amb groc (28%), amb problemes de sostres i envans, però no estructurals, a fi que passin a nivell verd en el termini més curt possible.


Publicat per Trencanous a divendres, de febrer 20, 2009\nEnyorava un post teu germanet, i quin millor que un dedicat al teu fill Pau!.\nJo vull afegir que serà sens dubte un magnìfic fotógraf. Ja ho es ara als seus recent complerts 11 anys.\nEs intuitiu, molt observador i molt artista i sommiador.....es el Pau!.\nEl nen que imagina históries amb els vidres de colors de les platges.


FINALITZA LA DIADA DE LLEIDA AL CT.URGELL - Federació Catalana de Pàdel\nFINALITZA LA DIADA DE LLEIDA AL CT.URGELL\nLa Diada del Pàdel de Lleida celebrada al CT Urgell corona als campions del Màster Provincial, de la Lliga Catalana i ret homenatge a Laia Bonilla.\nEn categoria femenina la parella Bonilla-Armero són les noves campiones del Màster Provincial, després de derrotar en la final a Abou-Farah-Balsells. En homes, Colomina-Montalbán s’han fet amb la corona del Màster lleidatà després d’imposar-se a Vilar-Peirón.\nPel que fa a la Lliga Catalana de Lleida 2015, el títol de 1ª categoria femenina ha estat pel Club Tennis Urgell ‘A’, seguit del sotscampionat del Club Natació Lleida ‘A’. En 1ª masculina el Club Tennis Lleida ‘A’ ha aconseguit el títol, mentre que el Padel Indoor ‘A’ s’ha fet amb la segona posició de la Lliga.\nDurant la celebració de la Diada del Pàdel de les comarques de Lleida, que enguany ha reunit a 70 persones, una xifra superior a la del 2014, la Federació Catalana de Pàdel ha realitzat un homenatge a Laia Bonilla, per la trajectòria de la jove jugadora de la Terra Ferma i el palmarès aconseguit durant la seva etapa formativa després de donar enguany el salt a categoria sènior.\nEl Club Tennis Urgell ha estat el Club amfitrió que ha acollit la prova del Màster i el sopar de la Diada de Lleida. Una nodrida representació dels clubs del de les comarques de Lleida hi han près part en la festa final on s’han fet entrega dels trofeus. L’acte ha evidenciat un cop més l’excel·lent treball que la Federació Catalana de Pàdel està realitzant amb aquest esport, tal i com ha subratllat Pere Hernández, president de la Federació Catalana de Pàdel.\nLa Diada del Pàdel de Lleida 2015 ha comptat amb la presència del Representant Territorial de l’Esport de la Generalitat a Lleida, Joan Segura, del Delegat de la Federació a les comarques de Lleida, Francesc Xavier Esteban; del president del CT Urgell, Ramón Mestres, del Gerent de la Federació Catalana de Pàdel, Javier Casadesús, i del Director Tècnic de l’ens federatiu a Tarragona, Ramón Torra.


Cooperativa PDC - IES Clara Campoamor d'Alaquàs\nEl programa: ”Empresa i iniciativa emprenedora” pretén fomentar l’esperit emprenedor i el desenvolupament de les competències associades a l’emprenedoria.\nL’autonomia, creativitat i iniciativa personal.\nLa competència d’aprendre a aprendre.\nEl tractament de la informació i la competència digital.\nLes competències lingüístiques i matemàtiques.\nCompetència i habilitats socials i ciutadanes de negociació i resolució de problemes\nEl foment de l'esperit emprenedor és reconegut com una competència clau per a afrontar els canvis socials i econòmics que es deriven d'una societat del coneixement, per la qual cosa el curs 2010-11 es formà un equip de professors i de professores del nostre centre i es va iniciar el programa amb l'alumnat de diversificació curricular de 4t d’ESO com a projecte de futur.\nActualment, el projecte es duu a terme dins del Programa de Reforç de 4t d'ESO (PR4) amb la col·laboració del professorat, les famílies, empreses i ajuntament d'Alaquàs.\nQuè es la Cooperativa PDC?\nLa Cooperativa “Persones de Confiança” és un projecte escolar que té com a objectiu principal crear una nova filosofia d'actuació, en el nostre alumnat, aprendre a ser competents sent útils als altres. Per a això, utilitza la metodologia ApS, que és una proposta educativa que combina processos d'Aprenentatge i de Servei a la comunitat en un sol projecte ben articulat, en el qual els /les participants es formen en implicar-se en necessitats reals de l'entorn amb la finalitat de millorar-lo.\nCooperativa està formada per l’alumnat del Programa de Reforç de 4t d'ESO (PR4) del centre que s’agrupen per a:\nCrear la seua pròpia empresa, una cooperativa sense ànim de lucre.\nTreballar i comercialitzar els productes de la seua cooperativa.\nEstablir aliances amb l’Ajuntament i les empreses de la localitat.\nObtindre resultats, donar els beneficis, realitzar el servei, avaluar i dissoldre la cooperativa.\nComprendre el concepte d'empresa i de persona emprenedora.\nFomentar l’esperit emprenedor entre el nostre alumnat.\nDesenvolupar en l'alumnat la iniciativa personal, l'autoestima i la creativitat.\nEmprar les tecnologies de la informació i la comunicació com a ferramentes de treball eficaç en la vida quotidiana.\nRealitzar activitats que contribuïsquen a millorar les capacitats de treball en equip, negociació, resolució de conflictes i planificació.\nDesenvolupar l’aprenentatge–servei a partir d’un escenari real que incloga tots els components: anàlisi de la realitat, creació, planificació, desenrotllament i avaluació.\nEl procés de la Cooperativa PDC\nEl procés té una orientació eminentment pràctica i consta de tres blocs:\nBloc 1: Creació de la cooperativa.\nBloc 2: Gestió de la cooperativa.\nBloc 3: Resultats, servei, avaluació i dissolució de la cooperativa.\nQuè fem la Cooperativa PDC?\nCrear la seua pròpia empresa, una cooperativa, sense ànim de lucre.\nProduir i comercialitzar els productes de la cooperativa.\nTreballar i mantenir l’Hort Escolar.\nParticipar en activitats al centre (Jornada de portes obertes, dia de la dona, dia del llibre, activitats mediambientals...)\nFunció d’aprenentatge – servei (es fa en col·laboració amb l’ajuntament d’Alaquàs, empreses de la localitat, organitzacions benèfiques relacionada amb el nostre entorn pròxim..., ja que el servei realitzat dins del projecte respon a les necessitats reals de l'entorn, perquè l'alumnat prenga consciència de la seua utilitat social)\nDifondre les activitats de la Cooperativa.\nDifusió del treball realitzat: en la Facultat de Magisteri (Universitat de València – Campus de Tarongers), en la premsa local, en la pàgina web...\nVENDA EN EL MERCAT MUNICIPAL. Març 2020\nCOOPERATIVA "Persones de Confiança"\nHui hem estat venent els nostres productes al mercat municipal d'Alaquàs. Volem donar les gràcies a tots els assistents: representats de l'ajuntament d'Alaquàs, professorat, alumnat, familiars del nostre alumnat i públic en general...\nVenda en el mercat municipal d’Alaquàs 5 de marc de 2020\nProjecte ApS (19-20)\nEl projecte ApS: Cooperativa "Persones de Confiança" és una proposta educativa que combina processos d'Aprenentatge i de Servei a la Comunitat en un sol projecte molt articulat, en el qual els i les participants s'impliquen en necessitats reals de l'entorn amb la finalitat de millorar-lo.\nL'alumnat treballa de forma activa i dinàmica sobre necessitats reals de l'entorn aportant solucions pròpies basades en el treball col·laboratiu i cooperatiu en accions útils per a la comunitat.\nEn aquesta edició, el servei es realitza a l'escola infantil municipal "L'Alqueria" d'Alaquàs. L'alumnat de PR4 col·labora, en el centre, en totes les tasques que els siguen encomanades.\nCooperativa “Persones de Confiança”. Renovació contracte 19-20\nL'Alcalde d'Alaquàs i l'alumnat de l'institut Clara Campoamor signen el contracte de renovació de l'empresa Cooperativa "Persones de Confiança" per a la desena edició d'aquest projecte educatiu que vendrà els seus productes en el Mercat Municipal d'Alaquàs.\nL'Alcalde, Antonio Saura Martí i l'alumnat de PR4 de l'institut Clara Campoamor d'Alaquàs han renovat el contracte per a la posada en marxa de la desena edició del projecte educatiu "Persones de Confiança" i la venda dels seus productes en el Mercat Municipal d'Alaquàs. El primer edil ha rebut aquest matí a l'alumnat en el seu despatx i s'ha compromés un any més, a ajudar-los en la promoció i posada en marxa d'aquesta cooperativa. Així mateix, també compta amb el suport de l'Agència de Desenvolupament Social, a través del seu representant, Vicente Parreño. A l'acte han assistit també, Jaime Marqués, regidor d'urbanisme, mobilitat, formació i ocupació; Sandra Conde, regidora de festes, contractació, salut pública, comerç i mercats; Marian Espert, regidora d'educació, promoció i ús del valencià.\nCooperativa “Persones de Confiança”. Sol·licitud de venda en el mercat municipal d’Alaquàs (19-20)


Cellera CF - Club de Campions temporada 2013-14\nBalanç de la temporada 2013-14\nAra que ja hem finalitzat la temporada, amb un comiat que va tenir lloc el dissabte 14 de juny amb un sopar amb tots els jugadors i famílies, és el moment de fer un balanç del que ha significat aquesta temporada.\nAquesta temporada ha representat un nou impuls per a l'Escoleta. L'estiu es va treballar per aconseguir tornar a engegar aquest espai de formació i s'ha format un equip de 14 jugadors amb molt bones perspectives gràcies a la tasca portada a terme per les entrenadores, l'Ariadna Cat i la Gemma Artigas, i la iniciativa d'en Quim Calls.\nClassificats en 3a posició del grup 3 del Consell Comarcal\nUn equip en formació, que en properes temporades ha d'anar progressant. En Nil Bonadona i l'Òscar Quintas els han ensenyat a competir, sobretot en el moment en què es van col·locar en el grup 3, on van trobar equips del seu nivell. Encara els queden 2 nivells per pujar, però cal dir que en el 3r han fet un molt bon paper i fins i tot en alguns trams de la competició han liderat el seu grup.\nClassificats en 2a posició del grup 17 de 1a divisió de la FCF\nTemporada excel·lent d'aquest equip, que va començar amb passos dubitatius, però que finalment, de la mà d'en Joan Coll i l'Eduard Rodríguez, van fer una segona volta per emmarcar. Només el Girona FC els ha pogut superar en la classificació. I té molt de mèrit perquè l'equip es va haver de conjuntar amb noves incorporacions que van completar la base que ja hi havia.\nClassificats en 2a posició del grup 6 de Preferent de la FCF\nLa temporada d'aquest equip és HISTÒRICA (amb majúscules). Difícilment tornarem a veure un equip del Cellera CF a la màxima categoria del futbol català competint per quedar campió. Només 2 punts el van separar d'aconseguir la gesta. La tasca de l'entrenador, en Just González, i la del delegat, en Quim Calls, han fet d'aquest equip un referent per al nostre club: d'aquí a uns anys encara recordarem aquell equip que aquella temporada va quedar subcampió i que va jugar un torneig contra del FC Barcelona i va ser l'únic equip capaç de marcar-li dos gols.\nClassificats en 10a posició del grup 11 de 1a Divisió de la FCF\nJugar a 1a Divisió ha estat tota una experiència per als jugadors i per als entrenadors, en Gerard Blasco, en Mustapha Zerouali i l'Alfred Blasco (delegat). Han tastat la dificultat d'una categoria molt competitiva en què els equips que hi participen competeixen a un nivell bastant alt. Finalment se n'han sortit, però hi ha hagut moments de la temporada en què han fregat el descens.\nClassificats en 12a posició del grup 16 de 1a Divisió de la FCF\nHan patit i han fet patir. Fins al darrer partit no han salvat la categoria i, a més, en un partit a tot o a res, contra un rival, la UE Figueres, que també es jugava la permanència i, amb més dramatisme encara, a camp contrari. La victòria per 0-1 assegurava la permanència i afirmava el caràcter d'aquest equip d'Infantils, que només en els darrers partits, quan s'han vist contra les cordes, han tret el geni i el futbol que porten a dins per poder guanyar. Un èxit també dels entrenadors, en David Auladell i en Cristian Pérez, i del delegat, en Josep Casas.\nClassificats en 6a posició del grup 16 de 1a Divisió de la FCF\nLa remuntada: seria un bon títol per a la temporada que ha fet el Cadet d'en David Bonadona, entrenador, i en Pere Buixeda, delegat. Després d'una primera volta en què van arribar a ocupar posicions de descens, producte de l'acumulació de lesions, l'equip es va conjurar per fer una segona volta espectacular, que l'ha portat fins a la 6a posició de la 1a Divisió.\nClassificats en 6a posició del grup 3 de 2a Divisió de la FCF\nL'equip, l'entrenador, en Carles Hortelano, i el delegat, en Paco Márquez, han treballat molt aquesta temporada. Es mereixien una mica més. El mes de juliol de 2013 ja entrenaven per estar a punt per iniciar la temporada amb una bona condició física, i l'agost no van pas descansar. Van sacrificar, doncs, les vacances per intentar pujar de categoria. Han estat tota la temporada lluitant per les posicions capdavanteres i han fet un futbol que ha entusiasmat el públic. Es mereixien una mica més. Coneixent-los, segur que la temporada vinent ho tornaran a intentar.\nClassificats en 16a posició del grup 16 de 3a Catalana\nL'equip no ha pogut salvar la categoria. L'entrenador, en Jordi Recasens, ha fet tot el possible perquè amb gairebé el mateix equip que la temporada anterior quedava 3r de Quarta Catalana es pogués competir a Tercera. Els resultats han demostrat que era una empresa molt complicada, massa.


Elena Juncà Bloc sobre la Gestió de la informació i TIC: Seminari 10.12.09\nAhir la Reina ens va donar una autoavaluació perquè la omplíssim a casa i la portem el dia de les entrevistes personals. Ens va informar que serà una activitat que la farem molt sovint al llarg de la carrera, ja que també haurem d'avaluar totes les assignatures que anem fent. Per això és necessari ser crític i sincer amb un mateix i amb els altres, cal ser just i conseqüent!\nA continuació tots vam portar una notícia i la vam comentar explicant el perquè de la nostra tria i la nostra opinió sobre aquesta. Comencem:\nVa començar el Francisco parlant sobre una demanda que han fet els pares d'homosexuals: educar i formar als professors. Penso que és interessant aquesta proposta, ja que en principi molts ho tenim acceptat, per dir-ho d'alguna manera, però quan ens toca de més aprop reaccionem d'una manera poc adequada.\nLa Sílvia ens va parlar de les reclamacions econòmiques que han fet les universitats públiques al govern. Segons la notícia, el Govern deu molts diners de subvencions a les entitats universitàries públiques i això suposa un gran problema per aquestes. Respecte a la quantitat de diners que rep qualsevol entitat pública, cal que en fem una petita reflexió: no som conscients del que costa anar al metge, fer-se un anàlisis de sang, operar, estudiar... Tot això és perquè vivim en un país que es caracteritza per tenir una Seguretat Social, però no oblidem que tot el que és públic ho estem pagant nosaltres. L'únic que puc dir respecte a la notícia és que cadascú ha de portar a terme les seves tasques i les seves obligacions, sinó res funciona com ho ha de fer.\nLa Mireia va portar una notícia sobre un tema molt parlat i discutit: els portàtils a les aules. Suposo que tot te avantatges i inconvenients, així que cal incorporar-los però sense substituir els llibres, ja que una bona combinació entre els dos medis poden aportar moltes coses positives als alumnes. No oblidem que tant els llibres com els ordinadors només són un medi per aprendre!\nLa Natàlia ens parlava de les noves aules pels nouvinguts, on els preparen per poder assistir a les classes sense tenir dificultats per seguir-la. Penso que és una molt bona idea!\nL'Esther va quedar sorpresa quan va llegir que nois i noies d'uns quinze anys no comprenen el que llegeixen. La notícia parlava sobre l'índex d'abandonament d'estudis d'Espanya. Des de sempre sabem que no som els capdavanters ni molt menys però cal trobar una solució que ens beneficiï a tots!\nL'Anna ens explicava la importància que té l'educació emocional a l'etapa de zero a tres anys. La veritat és que molts pensen que pel simple fet de ser nen petit no tens sensacions, ni autoestima, ni sentiments ni res de tot això, però és tot el contrari: també en tenen però a la seva manera. Els nens també són persones, petites però ho són, és per això que necessiten una bona educació emocional, ja que serà la base per un bon futur d'aprenentatge. Penseu-hi: té sentit que un nen estigui trist?\nLa Raquel ha portat una notícia que tractava sobre un nou pla educatiu: es podrà fer un Cicle formatiu de grau mig, accedir a un nou Batxillerat d'un any i entra a la Universitat. Ella, indignada amb aquesta nova proposta, ha dit que com pretenem estar al nivell educatiu de la Unió Europea si baixem el nivell d'aquesta manera. La veritat és que jo tampoc estic d'acord, la solució no és facilitar els conceptes sinó el procés d'aprenentatge, cal una bona base per tenir un bon futur.\nLa Mireia ens ha parlat d'una nova proposta: preparar els directors dels centres educatius per poder sancionar els professors i, així, formar un claustre de professors actualitzat i conscienciat del que està fent a cada moment. Suposo que s'haurà d'anar amb molt de compte perquè no es converteixi en una imposició constant del director sobre els professors.\nPer acabar, l'Anna i jo vam portar dues notícies molt similars: el nou calendari escolar. Entre les dues notícies hem arribat a l'acord que les vacances d'estiu són molt llargues i que cal canviar-les, ja que el fet d'estar tant de temps sense obrir un llibre es perjudicial pels nens perquè al setembre cal repassar el que es va fer el juny. Penso que serà difícil trobar una solució adequada per a tots.\nPublicat per Elena a 12/11/2009 09:40:00 a. m.\nEtiquetes de comentaris: Educació, Notícia, Seminaris


El Síndic de Greuges avala la queixa del CSIF d'"adjudicacions inapropiades" de llocs de treball a la Policia Local de Sant Feliu de Guíxols • Ràdio Capital de l'Empordà\nL'organisme dictamina al seu informe que "la previsió normativa" que s'usa per a assignar funcions de sergent i sotsinspector a un caporal i sergent "no s'ajusta a dret"\nEl Síndic de Greuges, organisme que exerceix de defensor del poble de Catalunya, ha elaborat un informe que dona la raó a la Central Sindical Independent i de Funcionaris (CSIF) sobre les queixes que van fer en relació a uns càrrecs que va nomenar l’alcalde Carles Motas al cos policial ganxó.\nEl cas prové del fet que es va assignar a un caporal les funcions de la categoria de sergent i al sergent les funcions de la categoria de sotsinspector. Segons el Síndic de Greuges, no hi ha cap “previsió normativa legal” que avali aquests nomenaments, atès que “no es dona cap dels fets determinants que impliquen la necessitat de fer front a una situació excepcional”. Aquest supòsit aniria justificat per l’article 66, que sí que permet l’assignació de funcions temporals en casos extraordinaris.\nEl Síndic de Greuges, doncs, afirma en el seu informe que “es fa un ús inapropiat d’aquesta figura jurídica”. Finalment, conclou que recomana al consistori a “adoptar les mesures oportunes per deixar sense efecte les assignacions acordades” perquè “no s’ajusten a dret”.\nArticle anteriorApagat un incendi entre el barri de la Llevadora i l’estany de Pals\nArticle següentDetenen el conductor d’un taxi pirata i amb el carnet retirat a Platja d’Aro