Seat Mó compta amb 70 punts de venda a l'Estat i amplia la distribució a altres països europeus La República\nSeat Mó compta amb 70 punts de venda a l’Estat i amplia la distribució a altres països europeus\nACN Barcelona.-Seat Mó –el servei de mobilitat urbana que inclou la moto elèctrica de la marca i els dos patinets elèctrics Kickscooter 25 y eKickscooter 65- ha ampliat la seva […]\nACN Barcelona.-Seat Mó –el servei de mobilitat urbana que inclou la moto elèctrica de la marca i els dos patinets elèctrics Kickscooter 25 y eKickscooter 65- ha ampliat la seva xarxa de venda i postvenda a 70 punts de l’Estat des del passat 1 d’abril. La moto elèctrica ha començat també a vendre-les en els principals mercats europeus. Ho va fer a Itàlia el mes passat i entre l’abril i aquest maig ho farà a França, Alemanya, Àustria i Suècia, mentre que a Grècia ho farà a partir del juny. En el país hel·lè, també s’oferiran solucions de micromobilitat al projecte internacional del grup Volkswagen per convertir Astypalea en una “illa descarbonitzada, amb mobilitat compartida sostenible, elèctrica i connectada”, segons l’empresa.\nSeat Mó va iniciar el 2021 amb un model de subscripció flexible de la seva moto elèctrica, amb una quota de 70 euros a la setmana o 150 euros al mes, en una prova pilot a Barcelona. Ara, Seat ha optat per ampliar aquesta fórmula a tota l’àrea metropolitana de Barcelona per a aquells usuaris que es plantegen comprar una moto elèctrica però la volen provar abans.Actualment, la moto té un pres de 4.950 euros, inclós el descompte de 1.300 euros procedent dels plans d’ajuda del govern per a l’impuls de la mobilitat sostenible, el pla Moves III.


JAPN 194 SPECIAL TOPICS JAPANESE • V1-5 Cr.\nJAPN 195 SPECIAL TOPICS JAPANESE • V1-5 Cr.\nJAPN 196 SPECIAL TOPICS JAPANESE • V1-5 Cr.\nJAPN 197 SPECIAL TOPICS JAPANESE • V1-5 Cr.\nJAPN 294 SPECIAL TOPICS JAPANESE • V1-5 Cr.\nJAPN 295 SPECIAL TOPICS JAPANESE • V1-5 Cr.\nJAPN 296 SPECIAL TOPICS JAPANESE • V1-5 Cr.\nJAPN 297 SPECIAL TOPICS JAPANESE • V1-5 Cr.


Andreu Van den Eynde: "Tenim un cas guanyador a Estrasburg"\nJunts defensa de culminar el mandat del Primer d'Octubre per "desbordament democràtic"\tJunts defensa de culminar el mandat del Primer d'Octubre per "desbordament democràtic"\nVia lliure perquè Rull i Turull demandin Espanya per la violació dels seu drets com a diputats\tVia lliure perquè Rull i Turull demandin Espanya per la violació dels seu drets com a diputats\nTorra demana al govern de limitar les celebracions de Nadal a la "família més íntima" i acabar a les 22.00\tTorra demana al govern de limitar les celebracions de Nadal a la "família més íntima" i acabar a les 22.00\nEl DOGC publica el decret de convocatòria de les eleccions del 14-F\tEl DOGC publica el decret de convocatòria de les eleccions del 14-F\n"Ningú no s’ha d’avergonyir de ser un nacionalista": el discurs de Lluís Llach en rebre la Medalla d'Or de la Generalitat\t"Ningú no s’ha d’avergonyir de ser un nacionalista": el discurs de Lluís Llach en rebre la Medalla d'Or de la Generalitat\nERC continuarà al Consell per la República, però no en comparteix l'estratègia i diu que no és "guanyadora"\tERC continuarà al Consell per la República, però no en comparteix l'estratègia i diu que no és "guanyadora"\nAndreu Van den Eynde: “Tenim un cas guanyador a Estrasburg”\nEntrevista a l'advocat de Junqueras i Romeva, sobre l'estratègia internacional per a denunciar l'estat espanyol\n“Un dels missatges més dolents que es transmet és que nosaltres, els advocats, només podem guanyar”, diu Andreu Van den Eynde. L’advocat d’Oriol Junqueras i Raül Romeva parla de tot allò que va més enllà del Tribunal Constitucional espanyol i del Suprem, on no hi ha marge de maniobra. En aquesta entrevista explica quines són les línies estratègiques de la seva defensa perquè els tribunals internacionals condemnin l’estat espanyol per la violació dels drets dels presos. En aquest recorregut, diu Van den Eynde, hi pot haver ensopegades, però en darrera instància obtindrà una resolució favorable del Tribunal d’Estrasburg. Però què hi podria fer, el Suprem, encara?\n—La repetició de judici contra Otegi és un missatge per a vosaltres?\n—I tant. El primer que vaig pensar és que preparaven novament el terreny per quan arribem a Estrasburg. És aquesta situació d’indefensió apresa que ens han inculcat i que ens afecta. Ara tenim la por que qualsevol cosa que faci la judicatura en qualsevol moment vagi orientada per motius diferents a l’aplicació de la llei, i que sigui feta pensant en nosaltres.\n—Els límits fins on arriben no els havíeu imaginat mai?\n—Hem de ser sincers. Com a societat, no imaginàvem el grau de repressió que vindria. I que encara hi és. Segurament els bascs ho podien saber, perquè ells tenen una història. Però aquí era molt difícil pensar que poguessin tòrcer tant la llei. Ens n’hem anat adonant, i cada nou cas ens recorda que hi ha unes forces a l’aguait per a aprofitar una nova ocasió, per a generar un nou afer judicial… Ara no som tant naïfs, però segurament tampoc sabem analitzar que poden persistir molt més temps que no pensem i que la repressió pot ser encara més forta.\n—I si el Suprem repetís amb els presos això que ha fet amb Otegi? Què passaria?\n—És clar que els alliberarien, això és evident. No podrien mantenir la presó. Tècnicament, tinc clar que no els podrien tornar a jutjar, i a la pràctica, molta gent em diria que no fes pas aquesta afirmació tan categòrica. Jo ara us diria que el nostre cas és diferent del d’Otegi, i que la repetició és improbable.\n—Per què és improbable?\n—Perquè pensem que Estrasburg haurà d’entrar a analitzar més drets i amb més possibilitats de prosperar en les nostres demandes que no en el cas d’Otegi. Nosaltres qüestionem temes de drets substantius molt forts, com el dret de reunió, drets polítics com la llibertat d’expressió, temes de tipicitat penal, de proporcionalitat… Són tants, que penso que una solució a Estrasburg blocarà la via Otegi de repetir judici… Jo crec que no passarà. Penso que guanyarem amb una vulneració de drets que serà irreparable. Ara, pot passar qualsevol cosa? Sí. Sempre tinc la veueta que em diu: “Ells poden fer qualsevol cosa”.\n—La via legal per a demanar la revisió de sentència és tan vaga que el Suprem pot fer el que vulgui.\n—Sí. És que Espanya és un estat sobirà i dins de les seves fronteres fa el que vol. Controla el territori. Però seria incongruent des d’un punt de vista tècnic que pogués fer això en el nostre cas. Espanya fa coses per garantir-se marges per a aplicar aquesta mena de solucions; intenta construir-se un marge d’actuació prou ampli per a fer-ho. Però, tot i que ells tenen una resistència molt gran a la crítica internacional, hi ha d’haver un punt en què no ho puguin fer. Ha d’existir, aquest punt.\n—On és aquest punt? Perquè no han fet cas de ningú, ni del grup de detencions arbitràries, ni del Comitè de Drets Humans de l’ONU, ni del TJUE amb Junqueras, ni ara d’Estrasburg amb Otegi.\n—Al començament d’aquest procediment em demanaven: “Com ho guanyarem, això?” I jo els deia que s’havia d’arraconar Espanya, portar-los a un racó, a aquest punt en què ja no puguin fer tot això. Però has de fer un esforç enorme per portar-los allà. És un punt molt arraconat, és aquell en què surti un magistrat i digui “jo això no ho signo”. Hi hem d’arribar. Si creiéssim que ells poden fer sempre el que volen, no ens exclamaríem quan passen aquestes coses; ho entomaríem, resignats. Però si ens continuem exclamant és perquè encara creiem que existeix aquest punt de no retorn, de vergonya internacional. La qüestió és arribar-hi.\n—Quina estratègia teniu per als recursos a Estrasburg?\n—Hi hem d’arribar en les condicions necessàries per a garantir-ne l’admissibilitat. Jo no vull fer un titular ni un piulet que tècnicament no estigui fonamentat. No faré demandes per a fer bullir l’olla. Per això, com que ja tenim una decisió del grup de detencions arbitràries, no portem el recurs contra la presó provisional a Estrasburg. No vull superposar jurisdiccions. No faré salts per arribar abans a Estrasburg si no ho tinc clar. Per això no hi haurà gaire cosa a Estrasburg abans de la demanda principal de la condemna.\n—Però ja heu presentat una demanda al TEDH per una cosa concreta, la prohibició a Junqueras d’anar al parlament el 2018. Si això no va bé, pot perjudicar la demanda principal contra la sentència que vingui després?\n—Qualsevol inadmissió d’un recurs internacional se’ns afegeix a la motxilla de males resolucions que l’estat espanyol utilitzarà contra nosaltres. Però hem de compaginar aquest temor amb la necessitat de batallar en els temes importants, i de fer-ho sense la por que la no-comprensió d’Europa ens limiti i ens bloqui. Hem de perdre la por de perdre. Un dels missatges més dolents que es transmet a la ciutadania és que nosaltres, els advocats i els polítics, només podem guanyar. És cert que no s’ha de ser imprudent. No hem d’anar a la batalla a perdre. Però no podem anar només a la batalla amb la fantasia d’un futur incert que guanyarem. Hem d’arriscar. La tirania de la victòria, la dels visionaris, és un engany. De vegades hem d’arriscar.\n—Hi ha el perill que us tombin un recurs tan concret com aquest.\n—Quan nosaltres fem una acció és perquè ho hem estudiat molt i n’hem parlat molt. Si perdem una acció, la interpretació que s’ha fet una mala jugada és derrotista i gairebé diria que contrarrevolucionària. Perquè és castigar moviments que de vegades per un atzar no funcionen. O per una pressió política. Per tant, què hem de fer? La gent que diu que hem de ser-hi sempre però quan una cosa no funciona et critica tan sols alimenta la màgia. I nosaltres no treballem amb màgia, sinó amb casos, amb lleis. Sempre hi ha una raó. Però de vegades no la podem dir, per raons estratègiques o personals.\n—El recurs principal contra la sentència com el fareu?\n—Com que tindrem una resposta del Tribunal Constitucional, tindrem nous arguments. Traslladarem les mateixes pretensions vinculades a drets constitucionals als drets del Conveni Europeu dels Drets Humans. Hi ha una translació força automàtica, però els arguments per a defensar-los seran una mica diferents, i s’hi podran afegir algunes coses que la constitució espanyola no té focalitzades. I hi pot haver decisions estratègiques, que ens facin replegar, concentrar-nos més en un dret que no en un altre, parlant-ne amb els companys que porten altres presos perquè ells es concentrin en uns drets i jo en uns altres…\n—Hi haurà coordinació entre vosaltres?\n—Sí. Fins ara ho hem fet. Sempre ens coordinem i no es trepitgem, cosa que vol dir que en parlem i ho discutim tot i després deixem que cadascú defensi el seu espai. Intentem no interferir.\n—No serà un campi qui pugui.\n—Esteu molt convençut que Estrasburg us donarà la raó.\n—Veiem que hi ha una qüestió de desproporció. Vull dir que Estrasburg pot constatar que les lleis que hi ha a l’estat espanyol per a legitimar les decisions del Suprem s’han aplicat desproporcionadament. Això afectarà molts drets. Sembla molt estrany que Europa pugui validar una condemna de deu anys de presó per una manifestació o per una votació popular. Per tant, és un cas guanyador. No vol dir que guanyi. Però nosaltres el portem allà amb el convenciment que pot triomfar. Finalment, hi haurà una qüestió d’afectació de drets civils i polítics que hauria de ser poderosa per a convèncer. Com pots tancar deu anys a la presó algú que ha fet això?\n—A Luxemburg ha quedat tocada la vostra estratègia per a defensar la immunitat de Junqueras? El Tribunal de Justícia de la UE va desestimar la demanda contra el Parlament Europeu per no haver-la protegit.\n—Quan defenses un dret l’has de defensar a tot arreu. No fer-ho quan tens a l’abast eines jurídiques pot portar com a conseqüència que més tard no et reconeguin aquest dret. Quan discutim la vacant de l’escó i la falta de protecció del Parlament Europeu és perquè jurídicament hem de ser congruents. Jo no puc no demandar el parlament. I quan el parlament diu que no ho pot esmenar segurament ens diu que el pecat original és la immunitat. I que tot caurà si cau la causa Junqueras a Estrasburg per la qüestió de la immunitat.\n—Això és possible?\n—Això és molt possible. Hem d’assumir que les institucions europees poden tenir vies inefectives mentre es mantingui el pecat original: qui fa complir a Espanya la sentència sobre la immunitat de Junqueras?\n—Aquesta és la qüestió.\n—És clar! Quan arribarà la immunitat de Junqueras? Quan anem contra la condemna.\n—Però no hi ha manera de recórrer directament al TJUE contra el Suprem per haver violat una sentència seva?\n—La decisió ja es va prendre com a resultat d’una qüestió prejudicial, que és un diàleg entre tribunals. Sempre hi ha vies per a denunciar la infracció del dret europeu, però els experts en dret europeu del meu equip que duen el cas diuen que les úniques vies segures per a denunciar tècnicament parteixen de l’exhauriment de tots els recursos possibles, i nosaltres encara tenim tots uns procediments interns en el contenciós administratiu del Suprem sobre això, i encara hi ha procediments oberts contra decisions del Parlament Europeu. Si no resolem això abans, i a part denunciem una certa infracció sistèmica d’Espanya, no podem anar amb garanties a un procediment d’infracció que segurament seria davant de la Comissió Europea. És una decisió estratègica, tècnica i jurídica, i està totalment valorada. I ho fem així perquè jo no vull posar mai el relat polític i el titular per davant de la possibilitat que una acció jurídica ben feta avanci. Fins que no n’estiguem segurs, no farem una acció.\n—La situació dels presos ara, amb la revocació del tercer grau i les restriccions per la pandèmia, és més dolenta que mai.\n—La dels meus, sobretot. Junqueras i Romeva són els únics que encara no surten per a res, per les condemnes altes que tenen. És un drama. Ells van fer una aposta per a visibilitzar aquest conflicte amb un cost personal molt gran. I ho pateixen. Però ja ho saben, i no els ha sorprès.\n—Us podíeu imaginar, després de la sentència, que el Suprem arribés a fer això?\n—És molt difícil que un jurista, quan té una jurisprudència consolidada de fa dècades, s’imagini que el Tribunal Suprem la passarà per alt. Algú ens deia: “És que us vau equivocar”. Doncs sí, ens vam equivocar, no sabíem que dirien ara, de cop i volta, que s’endurien la carpeta penitenciària, perquè no es fa mai de la vida. A hores d’ara ja ens imaginem que poden fer qualsevol cosa.\n—Penseu que els indults prosperaran?\n—El Suprem farà tant com pugui per frenar-los. Però tenim una cosa clara: totes les decisions que no depenen del poder judicial ja ens situen en un escenari diferent. Per què surten de permís alguns presos? Perquè els permisos no els atorguen els jutges ni el Suprem. És així. Amb l’indult és igual. Poden intentar fer moltes coses, però la decisió no és del poder judicial, i que és un altre món.\n—Si el govern espanyol els aprovés, els presos podrien sortir al cap de poc temps?\n—I tant. L’endemà.\n—Es pot recórrer en contra d’un indult.\n—Sempre hi ha un recurs judicial. Però no és igual un indult que te l’impugnen perquè és arbitrari o un que no segueix el procediment i que és difícil que el tombin en la via contenciosa-administrativa. I la fiscalia pot impugnar el que vulgui, però no m’imagino el govern fent un indult general. En farà un de particular per a cadascun dels presos.\n—No confieu en la reforma de la sedició.\n—És possible, la reforma de la sedició. S’hauria de suprimir, en tot cas. Em sembla que sobre això hi hauria consens. El problema és com pots trobar consens sobre una reforma concreta del codi penal. És la gran dificultat. Mentre ens mantinguem en titulars, tot són equívocs. No sabem què es vol fer, què es tramitarà. I per ara no tinc cap dada que la reforma del codi penal proposada per ningú estableixi un nou escenari de certesa que no es mantindrà la repressió. Es reformen coses, però no es modifiquen grans estructures de delicte, i pot passar que no hi hagi garanties que la reforma signifiqui cap gran avenç antirepressiu.


Sis Banderes Blaves onegen a Cullera este estiu\nEl municipi turístic és el tercer de la Comunitat Valenciana amb més distintius de qualitat\nCullera és un referent turístic, ja que ostenta sis Banderes Blaves i és el tercer municipi en la classificació autonòmica pel que fa a este distintiu de qualitat de les platges. Segons l’alcalde de Cullera, Jordi Mayor, la intenció és ampliar estes banderes en els anys pròxims, però per a això cal una inversió que ix del contribuent local. Un «esforç» que beneficia al conjunt del sector turístic però que recau sobre la butxaca dels cullerencs, ha remarcat.\nEn la Comunitat Valenciana onejaran enguany un total de 150 Banderes Blaves, un 22,5% de totes les concedides a Espanya. Els criteris de concessió per a platges són cada any més exigents en relació al compliment dels estàndards de qualitat ambiental en el municipi; també pel que fa a servicis per als usuaris de les platges i el nivell de seguretat per als banyistes. Això fa que l'esforç dels ajuntaments per a mantindre els guardons siga cada vegada més gran.\nL'acte de lliurament d’estos distintius va tindre lloc el 18 de juny a Cullera. A l’acte van assistir representants dels municipis guardonats així com el secretari autonòmic de Medi Ambient i Canvi Climàtic, Francisco Javier Quesada i el secretari autonòmic de Turisme, Francesc Colomer\nDurant l'acte de lliurament de les Banderes Blaves de la Comunitat Valenciana, l’alcalde de Cullera va manifestar que esta legislatura ha de ser la que aborde l'infrafinançament dels municipis turístics. Per això va apel·lar a les Administracions superiors perquè siguen conscients de l'esforç que representa per a les arques municipals mantindre distintius com les Banderes Blaves, matèria en la qual la Comunitat Valenciana és líder a Espanya i que representa un fet diferencial respecte a altres destinacions turístiques competidores.


Sant Felip i Sant Jaume el Menor Apòstols\nEntre els Dotze els evangelistes enumeren Felip i Sant Jaume el Menor. Ambdós van respondre amb promptitud i generositat a la crida que el Senyor els va fer i el varen acompanyar des del principi del seu ministeri per aquells camins polsosos de Palestina. L'Església ha unit les festivitats dels dos apòstols màrtirs.\nFelip era natural de Betsaida (Galilea), la ciutat de Pere i Andreu i havia estat deixeble de Joan Baptista. La tradició afirma que, després de l'ascensió del Senyor, va predicar a Frígia. Hom diu que va convertir moltes ànimes i va fer molts miracles. Els magistrats, en veure els progressos que feia el cristianisme, el van agafar, el van fuetejar i el van lligar a una creu, on moria l'1 de maig de l'any 54, segons Baroni. Part de les seves relíquies van ser portades a Constantinoble i una altra part es venera a l'església dels Sants Apòstols, de Roma.\nSant Jaume va néixer a Canà de Galilea. El seu pare es deia Alfeu. La seva mare, Maria, estava emparentada (probablement cosina germana) amb la Verge Maria, o sigui, que Sant Jaume era cosí del Senyor.\nEls Fets dels Apòstols i la Carta als Gàlates posen de relleu que ocupava un lloc preeminent a l'església de Jerusalem. Sembla que en fou bisbe. En el concili de Jerusalem va tenir una encertada intervenció que va contribuir a la unió de tots els cristians, jueus i gentils. Una tradició recollida per Eusebi diu que jueus i cristians l'anomenaven El just. Va portar una vida sense màcula i molt austera.\nHom refereix que va ser condemnat a ser lapidat pel summe sacerdot Anàs II, l'any 62. Un autor detalla el seu martiri: va ser llançat des dels merlets del Temple i apedregat. Allí mateix se li va donar sepultura. Avui podem veure el seu sepulcre davant l'angle sud-est de la muralla de la ciutat.


El Botànic arriba a un acord per a aprovar els pressupostos de la Generalitat de 2022 - À Punt\nEl Botànic arriba a un acord per a aprovar els pressupostos de la Generalitat de 2022\nEls comptes públics es presentaran en una reunió extraordinària del Consell, que serà dimecres que ve, 3 de novembre\nImatge d'arxiu d'una reunió del Consell\n30 d'octubre 2021 - 18:12\nLa comissió del Consell encarregada d'elaborar les línies estratègiques dels pressupostos de 2022 ha aconseguit aquest dissabte un acord per a aprovar els comptes de la Generalitat del pròxim any. Els membres de la comissió han tingut una última reunió en la qual han tancat un consens que permet iniciar la tramitació dels pressupostos.\nL'acord té lloc en el marc temporal que estableix l'Estatut d'Autonomia i respon, com ha ocorregut des de 2015, a la voluntat del Consell d'aprovar els pressupostos dins del termini i en la forma escaient. El consens garanteix la continuïtat de les polítiques socials i de progrés que sempre han guiat l'acció d'aquest govern.\nAquest acord polític es comunicarà a la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic perquè el trasllade al document pressupostari. L'aprovació es farà en una reunió extraordinària del Consell, que serà dimecres que ve, 3 de novembre. El mateix dia el document es remetrà a les Corts per a la tramitació parlamentària abans d'acabar l'any.\nEl socis de govern es feliciten per l'acord\nEl síndic de Compromís, Fran Ferri, ha expressat en les xarxes socials la seua satisfacció amb l'acord. El portaveu de la coalició valencianista ha criticat una "retallada de fons del govern central", alhora que ha fet valdre els papers d'aquests comptes en la reactivació econòmica del País Valencià.\n🌱Molt bon treball del Consell del Botànic i l'equip negociador acordant uns grans pressupostos tot i la retallada de fons del govern central.\nPer seguir enfortint serveis públics, garantint drets, reactivant l'economia i la creació d'ocupació amb la transició ecològica\n— Fran Ferri (@franferri_) 30 de octubre de 2021\nEl vicepresident segon del Consell i membre d'Unides Podem, Héctor Illueca, també ha posat el focus en la recuperació "justa i inclusiva" i ha assegurat que aquests seran uns pressupostos socials que garantiran la "seguretat, justícia i esperança en el futur".\nEl Govern del #Botànic ha aconseguit un acord sobre els pressupostos de la Generalitat. Seran uns pressupostos socials orientats cap a una recuperació justa i inclusiva. Es tracta d'una gran notícia per al poble valencià. Seguretat, justícia i esperança en el futur. Seguim! pic.twitter.com/ulLiBpxNfS\n— Héctor Illueca (@Hector_Illueca_) 30 de octubre de 2021


Comunicació Palafrugell - Palafrugell es mou contra la violència masclista\n• Per cinquè any consecutiu, l’Ajuntament crea un videoclip per sensibilitzar els joves de la violència masclista, que es presentarà dilluns 25 a 2/4 de sis de la tarda.\n• Diumenge 24, l’Espai Dona organitza diferents actes per sensibilitzar de la violència masclista.\nUn any més, l’àrea de Joventut i l’Espai Dona de l’àrea de Benestar Social de l’Ajuntament de Palafrugell organitzen diferents activitats per commemorar el Dia Internacional per a l’Eliminació de la Violència envers les Dones, que se celebra el 25 de novembre. La presentació d’un videoclip, l’encesa d’espelmes, activitats lúdiques i una taula informativa centren l’agenda d’aquests dies.\nDiumenge 24 de novembre, també l’Espai Dona de l’Ajuntament de Palafrugell proposa "A Palafrugell ballem per unes relacions lliures de violències masclistes", dues activitats de diferents estils de ball per sensibilitzar al població. D’onze a dos quarts de dues, a la plaça Nova, tindrà lloc una sessió de Lindy Hop, dinamitzada per l'Associació Windy Hoppers. I a la mateixa hora a la plaça Ermengarda (al costat del Museu del Suro), l’estil de ball serà el country, amb una activitat organitzada per l'Associació europea de música country. A la mateixa plaça, s’hi instal·larà el photocall d'”Estimar no fa mal”. Amb l’objectiu de visualitzar millor la causa, es demana als assistents que portin una peça de roba de color lila.\nPer desè any consecutiu, l’Espai Dona organitza la tradicional encesa d’espelmes, dilluns 25 de novembre a 2/4 de 6 de la tarda a la plaça Nova. Durant aquest mateix acte es farà la presentació del videoclip “Quan salta l’alarma” de Marina Gil i de tres il·lustracions que han creat tres dones artistes, inspirades en la cançó, la dona, la violència masclista i la igualtat. Des de fa set anys, l’Ajuntament de Palafrugell promou una cançó per sensibilitzar els joves de la violència masclista, i des de fa cinc es grava un videoclip de la cançó que es presenta durant l’encesa d’espelmes. Durant la presentació, diferents associacions i entitats de Palafrugell llegiran també un fragment d’un manifest d’adhesió contra la violència masclista. Aquest acte estarà conduït per l’Associació juvenil Els Trompats.


Equus Empordà Club Caballos Hípica Caballo Albons Equitación Rutas Paseos Horse Cheval - Competició\nCursos de equitacion -Iniciación\nYeguada - Ventas\nIniciació - Preus\nCría i vendes\nAgenda - Activitats 2019\n2018 Agenda - Activitats\n2016 Agenda - Activitats\nENS PREPAREM PER LA COMPETICIÓ...\nAmb nosaltres podràs preparar-te pels exàmens de Galops de la federació i per a participar en competicions de doma clàssica, salt d'obstacles i per als més petits els poni-games. Cada any el nostre club organitza un o dos concursos socials.\nLa competició requereix un esforç extra de disciplina, hores de pràctica i bon estat mental per tal de superar l'estrès que pot causar en algunes persones. Competir ens aportarà una meta clara on volem arribar en la nostra equitació i automàticament ens ajudarà a entendre millor la tècnica i millorar-la per tal de superar-nos cada dia.\nTot i això, sempre hem de recordar que venim a divertir-nos!!!!\nLa Doma té per objecte el desenvolupament del cavall mitjançant l'entrenament racional, metòdic i equilibrat de forma que es vagi fent un atleta a disposició del seu genet. Com a conseqüència el cavall es torna tranquil, elàstic, àgil i flexible, però també confiat, atent i decidit, amb el que contribueix un perfecte conjunt amb el seu genet. Les proves de Doma consisteixen en la realització de diferents exercicis, anomenats Reprises, sobre el quadrilong que són valorats per diferents jutges.\nAquestes qualitats es manifesten per la franquesa i regularitat en els aires, l’harmonia, lleugeresa i facilitat de moviments, la impulsió i equilibri, i la submissió a l'embocadura sense tensió ni resistència. El cavall dona així la impressió de transportar-se per si mateix.\nLes proves de Salt d'Obstacles consisteixen en la superació a cavall d'un conjunt d'obstacles format per barres, i determinats per un recorregut fixat, sense cometre cap falta. Les penalitzacions poden produir-se per el derrib dels obstàcles, per la negativa del cavall a sobrepassar-los o l'excés de temps concedit en realitzar el recorregut. Les proves es disputen seguint uns barems que comporten diverses dificultats i grups que es diferencien per altures que oscil·len entre 0.80 y 1,60 m.\nUna prova de salt és aquella en la que es jutja al conjunt genet-cavall sota diverses condicions. És una prova destinada a demostrar en el cavall la seva franquesa, la seva potència, la seva velocitat, la seva destresa i el seu respecte a l'obstacle, i en el genet, la qualitat de la seva equitació.


Hotel Orlovetz Pamporovo Bulgària - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHotel OrlovetzPamporovo ski resort, Pamporovo, Pamporovo, Bulgària, 4870 - Veure al mapaExcel·lent8,2Basada en256comentarisHotel OrlovetzVeure més fotos"Everything! Modern, spacious and well furnished rooms. Very..."AnonymousBelgiumVestíbulVeure més fotosVeure totes les 50 fotosMolt bona ubicació 8,8Veure al mapa8,8UbicacióParticularitats que li encantaranbalcó/terrassamini bar\nTwin Room (2 Adult+1 Child)\nSobre l'allotjamentDescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Pamporovo, Hotel Orlovetz és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Pamporovo. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets , centre de negocis. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, servei de despertador, escriptori, mini bar, balcó/terrassa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses bany, centre esportiu, sauna, piscina coberta, esquí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Hotel Orlovetz.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Mesures socials aprovades en defensa de l'ocupació\nL'evolució de la crisi sanitària derivada del COVID-19 imposa la necessitat, després d'aquest període excepcional, de reactivar de manera progressiva l'economia, mitjançant la dinamització d'aquells sectors l'activitat dels quals continua limitada per restriccions sanitàries derivades, entre altres situacions, per les mesures de confinament i contenció acordades en el marc de l'estat d'alarma.\nAixí doncs, el Reial Decret-Llei 18/2020, de 12 de maig, de mesures socials en defensa de l'ocupació incorpora l'Acord Social en Defensa de l'Ocupació signat pel Govern i la Confederació Espanyola d'Organitzacions Empresarials (CEOE), la Confederació Espanyola de la Petita i Mitjana Empresa (CEPYME) així com les organitzacions sindicals més representatives; Comissions Obreres (CCOO) i la Unió General de Treballadors (UGT).\nLes mesures contingudes en aquesta norma són les següents:\n1. Pròrroga dels ERTOS per força major:\nEs prorroga la durada dels ERTOS per força major mentre perdurin les causes que el van motivar i, en tot cas, fins al 30 de juny de 2020.\nEs diferencien dues situacions diferents:\na) Força major total, quan l'activitat estigués afectada per causes que impedeixin el reinici de la seva activitat.\nb) Força major parcial, quan les causes permetin la recuperació parcial de la seva activitat, fins al 30 de juny de 2020. En aquest cas, les empreses i les entitats han de reincorporar a les persones treballadores afectades en la mesura que sigui necessari pel desenvolupament de la seva activitat.\nNo obstant això, si a 30 de juny de 2020 seguissin mantenint-se restriccions de l'activitat, s'estableix la possibilitat que es prorrogui la seva aplicació més enllà d'aquesta data.\n2. Exoneració en les cotitzacions:\nTambé es modifica la regulació en exoneració de les cotitzacions durant els mesos de maig i juny de 2020. Es diferencien dues situacions:\na) Força major total: La TGSS exonera les empreses i entitats de l'abonament de l'aportació empresarial a la Seguretat Social i altres conceptes de recaptació conjunta. El percentatge d'exoneració depèn del nombre de treballadors en l'empresa a data 29/02/2020:\n- Empreses de menys de 50 treballadors: 100%\n- Empreses de 50 o més treballadors: 75%\nb) Força major parcial: La TGSS exonera de l'abonament de l'aportació empresarial i altres conceptes de recaptació conjunta, en els percentatges i condicions següents:\n- Persones treballadores que reiniciïn la seva activitat: El percentatge d'exoneració depèn del nombre de treballadors a l'empresa a 29 de febrer de 2020:\n* Empreses amb menys de 50 treballadors: el 85% el maig de 2020 i el 70% al juny de 2020.\n* Empreses de 50 o més treballadors o assimilats: el 60% el maig de 2020 i el 45% al juny de 2020.\n- Persones treballadores que continuïn amb les seves activitats suspeses: El percentatge d'exoneració depèn del nombre de treballadors a l'empresa a 29 de febrer de 2020:\n* Empreses amb menys de 50 treballadors: el 60% el maig de 2020 i el 45% al juny de 2020.\n* Empreses de 50 o més treballadors o assimilats: el 45% el maig de 2020 i el 30% al juny de 2020.\nAquesta exempció en cap cas tindrà efectes per a les persones treballadores ja que el període en què s'aplica té la consideració d’efectivament cotitzat a tots els efectes.\nL'exoneració s'aplicarà a instància de l'empresa, prèvia comunicació sobre la situació de força major total o parcial, així com de la identificació de les persones treballadores afectades i període de la suspensió o reducció de jornada.\nEs preveu que, mitjançant acord de Consell de Ministres, l'aplicació d'exoneració pugui ampliar-se més enllà del 30 de juny de 2020.\nEn cas de represa de l'activitat, les empreses i entitats han de comunicar a l'autoritat laboral la renúncia a l'ERTO autoritzat en el termini de 15 dies des de la data d'efectes. Amb caràcter previ, s'han de comunicar al SEPE les variacions en les dades contingudes en la sol·licitud col·lectiva inicial d'accés a la protecció per desocupació.\n4. Els ERTOS per causes econòmiques, tècniques, organitzatives i de producció (ETOP) que es comuniquin entre el 13 de maig de 2020 i el 30 de juny de 2020 s’han de tramitar mitjançant el procediment establert en l'art. 23 RDL 8/2020. A més, es possibilita:\n- Que la seva tramitació pugui iniciar-se mentre estigui vigent l’ERTO per força major.\n- Que la seva tramitació s'iniciï després de finalitzar l’ERTO per força major. En aquest cas la seva data d'efectes es retrotrau a la de la finalització d'aquest.\nPer la seva banda, els ERTOS que estiguin vigents a 13 de maig de 2020 seguiran aplicant-se en els termes que preveu la comunicació final de l'empresa i fins a la seva finalització.\n5. Es preveu l'ampliació en la durada de les mesures de protecció per desocupació en el següent sentit:\n- Atur dels treballadors fixos discontinus: fins al 31 de desembre de 2020.\n- Atur conseqüència dels ERTOS per força major i causes ETOP: fins al 30 de juny de 2020. No obstant això, aquest termini pot ampliar-se mitjançant acord del Consell de Ministres.\n6. No poden acollir-se a ERTOS per força major les empreses el domicili fiscal de les quals es trobi en països o territoris qualificats com a paradisos fiscals.\n7. Les societats mercantils o altres persones jurídiques que s'acullin a aquests ERTOS per força major no poden repartir els dividends corresponents a l'exercici fiscal 2020. No obstant, podran repartir-los si, amb caràcter previ, abonen l'import de l'exoneració aplicada a les quotes de la Seguretat Social. Aquesta limitació a repartir dividends no s'aplica a les entitats que, a 29 de febrer de 2020, tinguessin menys de 50 persones treballadores, o assimilades a les mateixes, en situació d'alta a la Seguretat Social.\n8. Es flexibilitza la regulació de la clàusula de manteniment de l'ocupació i les conseqüències del seu incompliment. S'estableix que:\na) La clàusula de manteniment de l'ocupació només s'aplica als ERTOS per causa de força major.\nb) S'especifica que el càlcul de 6 mesos començarà a computar-se des de la incorporació efectiva a la feina de persones afectades per l’ERTO (encara que sigui de manera parcial o només afecti part de la plantilla).\nc) El compromís de manteniment de l'ocupació no es considera incomplert quan l'extinció del contracte de treball sigui per:\n- Acomiadament disciplinari declarat com a procedent\n- Jubilació o incapacitat permanent total, absoluta o gran invalidesa de la persona treballadora\n- Fi de la crida de les persones amb contracte fix-discontinu, quan aquest no suposi un acomiadament sinó una interrupció del mateix\n- Expiració del temps convingut o la realització de l'obra o servei que constitueix el seu objecte o quan no pugui realitzar-se de forma immediata l'activitat objecte de contractació, en cas de tractar-se de contractes temporals\nd) Es preveu una valoració del compromís de mantenir l'ocupació en atenció a les característiques específiques de determinats sectors i la normativa laboral aplicable, tenint en compte, en particular, les especificitats d'aquelles empreses que presenten una alta variabilitat o estacionalitat de l'ocupació.\ne) No s'aplica l'obligació de mantenir l'ocupació en les empreses que estiguin en risc de concurs de creditors.\nf) En cas d'incompliment, les empreses han de reintegrar la totalitat de l'import de les cotitzacions del pagament de les quals van resultar exonerades, amb el recàrrec i els interessos de demora corresponents, prèvia actuació de la ITSS acreditant l'incompliment i establint les quantitats a reintegrar.\n9. Es mantenen fins al 30 de juny de 2020 les següents mesures:\na) La prohibició de l'acomiadament o l'extinció del contracte quan estiguin basats en la força major i causes econòmiques, tècniques, organitzatives i de producció en què s'emparen les mesures de suspensió de contractes i reducció de jornada.\nb) La suspensió dels contractes temporals, inclosos els formatius, de relleu i interinitat, per un ERTO COVID-19, que suposa la interrupció del còmput de la durada d'aquests contractes, com dels períodes de referència equivalents al període suspès.\n10. Pel seguiment de l'acord es crea una Comissió de Seguiment tripartida laboral del procés de desconfinament, que estarà integrada per les persones a l'efecte designades pel Ministeri de Treball i Economia Social, el Ministeri d'Inclusió, Seguretat Social i Migracions, CEOE, CPYME, CCOO i UGT. Aquesta Comissió tindrà com a funció principal el seguiment de les mesures que, en l'àmbit laboral, s'estan adoptant durant la fase d'excepcionalitat atenuada, l'intercanvi de les dades i informació recollida per les organitzacions integrants i el Ministeri de Treball i Economia Social, així com la proposta i debat d'aquelles mesures que es proposin per part de qualsevol de les organitzacions que la integren.\nPodeu consultar el Reial Decret-Llei 18/2020 sencer en la següent publicació del BOE en aquest enllaç.\nPer a un assessorament personalitzat podeu contactar amb la nostra Àrea Laboral al 93 872 32 22 - laboralarfe.es


Procediment inspector de comprovació i investigació de Duanes i Impostos Especials - Fitxa - Seu electrònica - Agència Tributària\nFinalització: Acte de liquidació. En actes de conformitat, si no hi ha liquidació expressa en el termini d'un mes des de la seua signatura, l'acta es convertix en liquidació. En el cas d'actes amb acord, si no hi ha liquidació expressa en el termini de 10 dies des de la seua signatura, l'acta es convertix en liquidació. Les actes de disconformitat sempre comporten acte de liquidació exprés. En el cas de comprovacions d'abast parcial, el contribuent pot demanar l'ampliació a general conforme a l'Art.149 Llei 58/2003, de 17 de desembre, General Tributària, i al 179 del Reglament General de les actuacions i els procediments de gestió i inspecció tributària i desplegament de les normes comunes dels procediments d'aplicació dels tributs aprovat pel RD 1065/2007, de 27 de juliol.


Sanitat ha retirat aquest dijous tres nous lots de medicaments per contenir com a principi actiu valsartan, fabricat per l'empresa xinesa Zhejiang Huahai Pharmaceutical.\nEs tracta d'un principi actiu antagonista del receptor de l'angiotensina-II que s'utilitza per tractar la hipertensió arterial i que es troba disponible només o en combinació amb altres principis actius.\nEl passat 5 de juliol, Sanitat va informar que havia detectat una impuresa probablement carcinogènica en el principi actiu valsartan.\nCom a conseqüència d'aquesta detecció, es van retirar els lots de medicaments afectats i es va iniciar a nivell europeu un procediment d'arbitratge i revisió de tots els medicaments que contenien aquest principi actiu.\nBasant-se en la nova informació rebuda, i com a mesura de precaució, l'organisme ha ordenat una nova retirada de tres lots concrets de medicaments fabricats amb valsartan pel risc que poguessin estar contaminats amb principi actiu.\nLa recomanacions per a la substitució dels medicaments es mantenen, podent acudir els pacients a la farmàcia amb l'envàs afectat per al seu reemplaçament.\nEls tres lots retirats són:\n-'Valsartan Stada 160 mg comprimits recoberts amb pel·lícula EFG ', 28 comprimits (NR: 72.856, CN: 672.649): Lot 64011, data de caducitat 2020.10.25.\n-'Valsartan Stada 320 mg comprimits recoberts amb pel·lícula EFG ', 28 comprimits (NR: 72853, CN: 672.639): Lot 71263V, data de caducitat 2021.03.25.\n-'Valsartan / hidroclorotiazida Stada 160 mg / 12,5 mg comprimits recoberts amb pel·lícula EFG ', 28 comprimits (NR: 73100, CN: 672.877): Lot 64004, data de caducitat 2019.10.25.


Notícia: Comença la campanya de reciclatge intensiu a Sa Massaneda i S’Auguer\nComença la campanya de reciclatge intensiu a Sa Massaneda i S’Auguer\nNoticia publicada a la web el 02/04/2021 04:45:25 PM\nDes d’avui, cada dijous s’instal·larà el Punt Informatiu a La Placeta del veïnat de Sa Massaneda, i els divendres a la Plaça Catalunya del barri de S’Auguer\nDurant tot el mes de febrer, tots els dijous de 10 a 13’30 h. s’instal·larà un Punt Informatiu a La Placeta del barri de Sa Massaneda, mentre que l’endemà divendres estarà a la Plaça Catalunya del veïnat de S’Auguer. Avui dijous, doncs, s’ha reiniciat la campanya a Sa Massaneda, i demà divendres serà el torn de S’Auguer, a la zona de la Plaça Catalunya on fa uns anys hi havia l’antiga Oficina de Turisme.\nPremis pels veïns i veïnes que duguin material per reciclar\nAl llarg del matí diverses persones s’han adreçat al Punt Informatiu de La Placeta, de la mateixa manera que demà ho podran fer a la Plaça Catalunya. L’objectiu és que els veïns i veïnes dels dos barris prenguin consciència de la necessitat de reciclar adequadament, premiant aquesta senzilla acció. Per aquest motiu, tothom que visqui als barris de Sa Massaneda i S’Auguer que participi en la campanya, rebrà un obsequi a canvi de dur al Punt Informatiu la bossa amb el material que toqui aquella setmana.\nTant avui dijous com demà divendres el tipus de residu que s’havia de portar són envasos i, a canvi de dipositar-ne al contenidor groc situat al costat del Punt Informatiu, se’ls ha lliurat un Boc’n’Roll, és a dir, un embolcall per tot tipus d’aliments que substitueix el tradicional paper d’alumini o la bossa de plàstic. En cas que hi hagi algun dubte respecte la correcta separació d’algun residu, s’ha posat a disposició de la ciutadania el telèfon de consulta 972 379 331, que correspon al Servei de Neteja i Residus.\nLa campanya l’està duent a terme aquest departament de l’Ajuntament de Blanes amb el suport de la Generalitat de Catalunya, i està subvencionada pel Servei Públic d’Ocupació de Catalunya en el marc del Projecte ‘Treball als Barris’.\nDijous 04 Febrer La Placeta (Sa Massaneda) Envasos\nDivendres 05 Febrer Plaça Catalunya (S’Auguer) Envasos\nData de realització: 02/04/2021 | Data de la darrera actualització: 02/04/2021


L'Hemisfèric celebra el seu 22 aniversari amb una sèrie de pel·lícules en línia | Valencia Extra\nL'Hemisfèric celebra el seu 22 aniversari amb una sèrie de pel·lícules en línia\nL’Hemisfèric celebra aquest dijous el seu 22 aniversari amb diverses accions ‘online’ per a compartir des de casa. Així, aquest divendres, 17 d’abril, amb la projecció ‘Egipte: secrets de les mòmies’, s’inicia la sèrie de pel·lícules que es podran veure en els comptes de Twitter i Facebook de la Ciutat de les Arts i les Ciències.\nTambé a través de les xarxes socials, l’Hemisfèric participa en el repte de compartir la foto que el telescopi Hubble va realitzar el dia del seu aniversari i convida al públic a unir-se a aquesta iniciativa posada en marxa per la NASA per a commemorar el 30 aniversari del telescopi espacial.\n‘Egipte: secrets de les mòmies’ és un documental que convida a realitzar un viatge científic al passat. La pel·lícula conta una de les grans troballes de la història moderna: el descobriment, a la fi del segle XIX, d’una partida amagada de quaranta mòmies, incloent-hi dotze reis d’Egipte, entre els quals es trobava el llegendari Ramsés el Gran. Es va estrenar en l’Hemisfèric el 16 d’abril de 2009.\nLa sèrie de pel·lícules ‘online’ és possible gràcies a la col·laboració amb Giant Screen Films. Les pròximes pel·lícules que es posaran a la disposició dels espectadors serà ‘Dinosaures Alive’ el divendres 24 d’abril i ‘Wild Ocean’ s’ha programat per al dijous 30 d’abril.\nL’espectacle de llum i so que dóna la benvinguda al públic en l’Hemisfèric abans de les projeccions és un altre els continguts que serà accessible en les pròximes setmanes.\nEntre les propostes de divulgació, la Ciutat de les Arts i les Ciències comparteix les denominades ‘Pildoras de ciència’ amb curiositats, respostes a sabies què o joc de preguntes sobre temes relacionats amb les exposicions i continguts de la Ciutat de les Arts i les Ciències.\nTots els dimecres es destaca una de les conferències de divulgació dels cicles dedicats a l’astronomia, l’actualitat científica i la investigació que es realitza des de la Comunitat Valenciana organitzats per la Ciutat de les Arts i les Ciències.\nLa iniciativa #elcielodesdecasa és una altra de les idees a les quals s’ha unit el complex amb imatges i informació de pròxims esdeveniments astronòmics que poden ser observats des de casa.\nTambé es realitzarà la inauguració ‘online’ de l’exposició “Davant el canvi, canviem” en el Dia Internacional de la Mare Terra el pròxim 22 d’abril.\nFinalment, un altre dels recursos a la disposició del públic interessat són les fitxes de didàctica amb experiments i recursos educatius.


Els 5 imperdibles de la festa Olea Europaea (Cancel·lat)\nL'oli d'oliva, el gran tresor mediterrani\nEl proper dissabte 2 de desembre al Museu Natural de les Oliveres Mil·lenàries de l'Arion d'Ulldecona\nAl món hi ha només 17 espècies d'arbres que poden viure més de 1000 anys. Diverses grans oliveres de la península Ibèrica i d'altres zones de la Conca del Mediterrani es coneixen popularment com a oliveres mil·lenàries. D'algunes d'aquestes oliveres s'ha fet una estimació de la seva edat suposant que tenen de 2000 a 2500 anys. Us imagineu totes les coses que podrien haver viscut les oliveres si tinguessin consciència? Civilitzacions diferents, canvis de paisatge, canvis de temperatura... Tenint en compte tot aquest patrimoni immaterial que s'ha desenvolupat al voltant de la seva figura vegetal, arriba la quarta Festa Olea Europaea que es celebrarà el proper dissabte 2 de desembre al Museu Natural de les Oliveres Mil·lenàries de l'Arion, a Ulldecona. Una festa popular amb una alta càrrega de simbolisme que tindrà lloc en un dels paisatges culturals més autèntics i singulars de tota la mediterrània, on encara es conserven oliveres mil·lenàries. No hi ha millor manera de fer una immersió a la cultura de l'oli. Us destaquem 5 dels atractius de passar el dia entre oliveres.\n1. Adaptació teatral de Romeo i Julieta al món de les olives\n'Arbequines i fargues' ´és el títol de l'obra teatral que es representarà a la finca de l'Arión. Enmig d'oliveres es podrà gaudir d'aquesta representació amb text de Carles Roig i música composta per Fernando Guarch. Hi participaran alumnes i professors de l'Escola de Música d'Ulldecona.\n2. Coneixes el poder de l'oli d'oliva mesclat amb el cànnabis?\nUn dels atractius d'aquesta jornada són els tallers, on diferents artesans i experimentadors ens mostraran les alquímies que han fet amb oli. Alguns per fer cosmètica, altres per fer crear ungüents amb propietats curatives. Si sou curiosos, us sorprendrà la combinació de dos elements de la natura molt potents, l'oli i el cànnabis. No us descobrim més detalls, veniu a descobrir-ho!\n3. Combinacions ancestrals i Estrelles Michelin\nL'oli és un element essencial en la nostra cuina. La gastronomia ebrenca ha jugat a solidificar-lo, aromatitzar-lo, i, sobretot, fer-lo servir com a base per gairebé totes les creacions dels xefs. Durant el matí hi haurà un tast d'olimel i també una degustació de textures amb olis varietals a càrrec del restaurant l'Antic Molí d'Ulldecona.\n4. Dinar tradicional de pagès\nEl dinar en plena finca és del tot recomanable, ja que l'àpat compta amb plats tradicionals i les postres s'elaboren en el mateix lloc. Una manera única de gaudir de la germanor ancestral dels plegadors d'olives.\n5. Visita a un molí real\nA la tarda, la jornada acabarà amb una visita al Molí de la Creu de la Galera, on podrem veure en directe el procés d'obtenció de l'oli. Amb les olives recollides al matí en el taller de collir olives, cada participant podrà obtenir una ampolla d'oli del raig.\n6 exposicions de fotografia en 6 espais únics de les Terres de l'Ebre\nLes 5 claus per no perdre detall de les Festes Quinquennals d'Ulldecona\nScultur, posar en valor el patrimoni des del cooperativisme


El Port de Barcelona redueix un 63% els guanys el 2020, però ja nota la recuperació\nLa presidenta de la infraestructura xifra en 34 milions d'euros la factura del covid-19\nImatge d'arxiu del port de Barcelona.\nEl Port de Barcelona va tancar el 2020 amb uns beneficis de 17 milions d'euros, un 63% menys que l'any anterior, per l'impacte del covid-19. Malgrat tot, des de l'octubre s'ha produït una inflexió que es va allargar al novembre i desembre amb més mercaderies que els mateixos mesos de l'any anterior. Aquest creixement també s'ha mantingut aquests gener i febrer, segons ha explicat aquest dijous la presidenta de l'Autoritat Portuària, Mercè Conesa, en la presentació dels resultats anuals de la infraestructura.\nConesa ha destacat que el 2020 ha sigut "molt complicat" però, tot i això, s'ha tancat amb guanys. La presidenta del Port s'ha marcat com a objectiu per al 2021 "recuperar els trànsits". Conesa ha quantificat en 34 milions "la factura del covid" de l'any passat per la caiguda de trànsits i per les mesures de suport a les empreses portuàries. Entre aquestes mesures destaca un impacte de 7,5 milions de la rebaixa de taxes i la no penalització per l'incompliment dels trànsits mínims als operadors. Pel que fa a la dada de negocis del Port, es va situar en 139 milions d'euros, un 20% menys que l'any anterior, quan van ser 172 milions. "Es la xifra de 14 anys enrere", ha indicat Conesa.\nEl trànsit total de mercaderies del Port va caure un 11,9%, de 67,9 milions de tones el 2019 a 59,5 milions el 2020, però amb comportaments molt diferents, segons ha explicat el director general del Port, José Alberto Carbonell. Així, les exportacions pràcticament es van mantenir, mentre que van caure molt les importacions, així com el trànsit de cotxes (-38,2%), tant d'exportació com d'importació. En les exportacions hi va tenir un pes important l'agroalimentació. "El porcí ens ha ajudat", ha reconegut Carbonell. De fet, les vendes d'aquest sector a la Xina han reforçat el gegant asiàtic com a primer soci comercial del Port de Barcelona. La Xina rep el 16,5% de totes les exportacions del Port i la seva quota de mercat ha crescut un 46% el 2020.\nEl nivell d'inversions també va baixar el 2020, un 56%, i es va quedar en 27 milions d'euros, però per al 2021 s'espera assolir 50 milions. La generació de cash flow va permetre seguir reduint l'endeutament, que a finals d'any era de 161 milions, un 10% inferior al del tancament del 2019.\n14 M€: l'impacte dels creuers\nL'impacte més important de la pandèmia, però, es va produir en el trànsit de passatgers, que es va desplomar un 81,5%, però mentre que en el cas dels ferris la caiguda va ser de poc més de la meitat, en el cas dels creuers va ser pràcticament total, del 93,7%. Nomes van passar pel port 199.000 creueristes els primers mesos de l'any abans de tancar-se el turisme per la pandèmia, quan el 2019 van ser 3,1 milions. La subdirectora financera, Miriam Alaminos, ha xifrat l'impacte de la paralització dels creuers en uns 14 milions d'euros.\nConesa ha explicat que, tot i la situació, "no s'ha ajornat cap obra" i el Port continua amb els seus projectes de creixement, com l'ampliació de la zona d'activitats logístiques, malgrat que no ha volgut avançar on es podria fer. També ha informat que aquest divendres es constituirà la comissió de seguiment del pla d'accessos viaris i ferroviaris i s'ha mostrat esperançada que aquest cop tirin endavant, després dels nombrosos retards.\ncoronavirus Covid-19 resultats Port de Barcelona


En estos dies de deriva futbolera, quan et pega per fullejar els panfletos anomenats diaris de prensa, o be li dediques un ratet a sentir als sabuts de les radios, es dificil per no dir impossible, fugir a la mes que dramatica situacio de la seleccio espanyola de futbol. Despres del terratremol patit per la Bolsa de Nova York, que encara no s’ha recuperat de la ausencia del totpoderos Raul (o algo aixina te que haver passat, pel temps que li dediquen, clar), no eixim d’una quan ya estem en atra (futbolisticament parlant, no cal dir-ho).\nResulta, dia yo, que no guanyem ni un trist partit, i clar, els Alts Comissionats per a temes futboleros no tarden en llançar preguntes a l’aire en forma d’enquesta. ¿Estem dins d’una deriva irrecuperable o es lliurara el mon de la pilota canviant de patro d’este barco?, ¿deu continuar o no eixe mellat que porta el carrec de seleccionador?. I dels resultats, debatixen i debatixen.\nPero a mi es un atra l’enquesta que m’ha cridat mes l’atencio. Es tracta de l’intencio de vot de les proximes eleccions que tindran lloc en Catalunya. I no ho dic pels grans partits que seran els que al final es repartiran el pastis. No, yo ho dic per els que estan un poquet mes arrere, en concret parle del nou partit Ciutadans de Catalunya.\nLes enquestes li donen poquet mes d’un 2,1 per cent dels vots. Personalment pense que sera major el vot per ad ells, pero eixe no es el tema. La questio per la que ho dic no es atra que, este partit, esta nutrit de molta gent famosa. Tenim que tindre en conter que, per eixemple, el seu cap en les llistes, es un deportiste conegut o per la gent a la que sempre entrevisten que son noms que de sobra sabem qui son.\n¿Qui no coneix a Albert Boadella?¿qui no ha sentit a Arcadi Espada en la radio alguna vegada?, es mes, inclus Toni Canto dona suport ad este partit(¡¡Toni Canto¡¡, ¿pero este chicon es catala?).\nResulta que estem parlant d’un partit que es politicament correcte, per lo manco en la resta d’Espanya. Un partit que, si be no te molta implantacio fisica en Catalunya, te dret a tindre minuts de televisio, de radio, de prensa... inclus tenen dret a cadira fixa en les millor de les tertulies radiofoniques.\nCauen be. Les campanyes que inicien estan ben vistes i punt. Igual te que siguen o no correctes, igual te que les apoyem o no. Cauen be i ya esta.\nPer aixo els donen cifres en les enquestes, perque cauen be.\nAra dic yo, ¿que passaria en la nostra Comunitat si es medira en el mateix raser?, vullc dir que, ¿que passaria si fora Ciutadans per Catalunya els que feren manifestacions de vora a mig millo de persones?¿que passaria si juntaren a mils de persones menjant una paella en el riu?¿que passaria si un diputat catala renunciara a la traicio del seu partit al poble que el vota i pegara una portà diguent ahi es quedeu?¿que passaria si foren els unics que presenten recursos a lleis illegals?¿que passaria si foren els unics en criticar l’injusticia de negar el castella en una part d’Espanya?\nAhi esta el fet de ser ciutadans de segon. Aci tenim gent que fa i denuncia lo que atres diuen mes al nort. La diferencia es que aci nomes falta que li pinten un rabo roig i unes dents de dimoni.\n¿No sera que en atres puestos es tracta de desgastar al que te el poder i aci, a on els sobren vots per a fer i desfer, el cinisme es la bandera?\n¿No sera que aci no interessa dir la veritat?.\nSom ciutadans de segona, ¿quins resultats tindrien partits com Coalicio Valenciana si tingueren la mitat tan sols de tribunes mediatiques de les que conten ells? ¿tan diferent es el mensage com per a dir que uns son els heroes i els atres uns radicals?\nEstic segur que els percentajes de vot per a Ciutadans seran majors, pero tambe tinc clar que el de Coalicio tambe ho sera. Ya s’encarregaran atres de fer creure que el mateix vot es el de la dignitat per a uns i el del dimoni per a atres.\nEl mateix cinisme que els fa dir que l’estatut catala es un dimoni i el valencia un angel en mantelles. Cinisme perque son calcats, la diferencia esta en qui els fa i en qui els maneja.\nI tot aixo sense tindre “cares guapes i famoses” (en permis de la guapissima Elena M. Carpi), sense tindre microfons, ni cadira de contertuli, ni dret a enquestes, sense gastar ni una goteta de tinta de diari que no estiga pagada.\nDespres son ells els que van de moderats i democrates, en la ma sempre disposta a tancar la boca del que dissentix. Aixina nos va, com en el futbol.


Koguis - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\ntairones, wiwa, arhuacs\nColòmbia, Departament del Magdalena, Sierra Nevada de Santa Marta (en) i Indigenous reservation (en)\nEls kogui o kággabba, són uns amerindis de Colòmbia que viu al vessant nord de la Sierra Nevada de Santa Marta a les valls dels rius Don Diego, Palomino, San Miguel i Ancho. Són unes deu mil persones que parlen la seva pròpia llengua. Estan organitzats per poblats, en els quals l'autoritat és el Mamo, figura central de la cultura kogui, que encarna la llei sagrada.\nL'idioma kogui pertany al grup de llengües arhuaques, una subdivisió de la família txibtxa.\n1.1 Koguis moderns\n3.1 Els mamos\nEls kogui estan emparentats amb la cultura dels tairones, que va florir en l'època de la conquesta espanyola, i han viscut aïllats per generacions. De fet part dels kogui actuals procedirien de tairones pròpiament dits que es van refugiar amb els kogui.\nLa mitologia narra que són «germans grans» de la humanitat, vivint en el «centre del món», la Sierra Nevada de Santa Marta. Els estrangers, especialment els que provenen d'occident, són anomenats «germans menors». La seva llegenda suggereix que aquests germans menors van ser bandejats del centre del món llarg temps enrere. En resposta a les infraccions que han comès a la terra natal, els germans menors hauran de recórrer el camí de retorn i collir el que han sembrat en forma d'autodestrucció.\nEn els poblats de cases circulars, on viuen solament algunes famílies amb determinada jerarquia, hi ha un temple femení i un temple masculí. Les famílies també es reuneixen en els poblats per realitzar treballs col·lectius, celebrar festes o discutir en assemblees els temes d'interès comú. En la nit, els homes celebren reunions, fan confessions i reben consells i correccions dels Mamo, dins dels temples, mentre les dones romanen a les cabanes.\nLa base de l'economia kogui és l'agricultura de subsistència. Anteriorment cada família es desplaçava a diferents pisos tèrmics per conrear petits lots, però la reducció del territori per les hisendes i la colonització, ha limitat a la majoria de la població la terra disponible, a una parcel·la per família. Conreen patata, yuca, malanga, batata, blat de moro, fesol, plàtan i canya de sucre (per produir panela). També crien animals domèstics i, per completar la seva alimentació, pesquen i cacen en petita escala.\nEls kogui viuen en pau entre ells i amb el seu entorn. Practiquen un mètode de tala i crema per al cultiu, i cada família maneja granges a diferents altures en la serra, produint diferents cultius que satisfan el conjunt de les seves necessitats. Les seves comunitats estan fortament unides al voltant dels seus mamos, que els dirigeixen.\nEn 1990, tenint evidència a les seves muntanyes que suggerien gran dany ecològic al món, els kogui van enviar un missatge al món a través d'arqueòlegs de la Universitat de Lampeter, en una filmació patrocinada per la BBC. Els kogui van enviar un advertiment als «germans menors».\n« ...el món no ha d'acabar, sinó que podria continuar, però tret que deixin de violar la terra i la naturalesa, que cessin d'esgotar l'energia de la La Gran Mare, els seus òrgans, la seva vitalitat, tret que les persones deixin de treballar en contra de la Gran Mare, el món no durarà. »\n— Missatge kogui\nEls kogui basen el seu estil de vida en la creença d'una «Gran Mare» (haba), la seva figura creadora, de qui creuen és la força de la naturalesa, que els proveeix guia. Els kogui pensen a la terra com un ser vivent, i veuen als colons en activitats mineres, de construcció, i als quals contaminen el medi ambient com a enemics de la Gran Mare.\nEls kogui preparen des del naixement als seus sacerdots, anomenats mamo, per al món místic que denominen Aluna. En aquest món espiritual, els mamos actuen per ajudar a la Gran Mare a protegir la terra. Després d'una profunda meditació i ofrenes simbòliques, els mamos creuen que ells sostenen el balanç d'harmonia i creativitat al món. És també en aquest món on es cuida l'essència de l'agricultura: les llavors són beneïdes en Aluna abans de plantar-se, per assegurar el seu creixement reeixit.\nPer a cadascuna de les ètnies que habita la sierra Nevada de Santa Marta, els pics nevats són considerats el centre del món. Els primers homes provenen d'aquests grups i, per tant, són els "Germans Majors", mentre tots els que van arribar després són considerats com els "Germans Menors". La diferència entre els dos és el coneixement que sobre la naturalesa tenen els "Germans Majors". Des d'aquesta perspectiva, els "Germans Majors" són els encarregats de cuidar i preservar el món, tractant de vetllar perquè el cicle còsmic té un bon desenvolupament; perquè les malalties no destrueixin la vida dels homes; perquè les collites siguin bones.\nEl món es concep com dues piràmides sostinguts sobre una mateixa base. Internament, ho conformen nou mons, cadascun amb la seva pròpia terra i els seus propis habitants. La terra està situada en el cinquè pis. Cap amunt els mons estan emparentats amb la llum i cap avall estan emparentats amb la foscor.\nLa serra és considerada com un cos humà, on els becs nevats representen el cap; les llacunes dels erms el cor; els rius les venes; les capes de terra els músculs; i els pantans el cabell. Amb aquesta base, tota la geografia de la serra és un espai sagrat.\nEl mamo és el personatge central dins del sistema de representació dels kogui. Ell és l'intermediari entre les forces celestials i els homes. La seva saviesa i coneixement permet l'equilibri entre les forces. Per a ells la fi del món s'apropa, perquè els "Germans Menors" no estan interessats a protegir la naturalesa.\nEls mamos que reben una formació especial. Alguns nens de poca edat són seleccionats per viure en barraques al peu de la glacera i dins d'elles són educats en els principis de veneració a les forces naturals i formats per anys sense veure l'exterior fins que compleixen uns 18 anys. Llavors són trets un dia abans del clarejar i observen una alba. A partir d'aquest dia comencen a aplicar la seva instrucció místic-religiosa fos de les barraques i amb el temps al seu torn es converteixen en instructors d'altres joves que els succeiran.\n↑ Observatorio del Programa Presidencial de Derechos Humanos y DIH (2010) "Diagnóstico de la situación del pueblo indígena Kogui". Bogotá:Vicepresidencia de la República de Colombia.\n↑ en kogui "jaguar" Alain Fabre (2005) Diccionario etnolingüístico y guía bibliográfica de los pueblos indígenas sudamericanos: CHIBCHA.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Koguis\nDocumental BBC: Una advertència des del centre del món.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Koguis&oldid=26513975»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 març 2021 a les 17:32.


Estàs aquí:Inici Territorials Principat nord-est\nAssemblea territorial Principat nord-est\nPujada Sant Feliu núm. 9 baixos, 17004-Girona\nTel.: 630 248 558\nDimarts, 12 Juny 2012 00:00\nDimecres, 02 Maig 2012 00:00\nDimarts, 19 Juliol 2011 06:53\nEl text era una versió ampliada de la proposta inicial de Puigdemont, però posava l’accent en el clima de tensió social existent. La CUP insisteix a considerar els fets desafortunats, però demana que no es criminalitzi el moviment contra les retallades La CUP de Girona ha criticat l’actitud de la resta de grups municipals de l’Ajuntament de Girona (PP, CiU, PSC-PSOE, ICV), que s’han negat a acceptar el text proposat per la CUP amb el suport dels sindicats d'UGT, CCOO, IAC, I-CSC, COS, Justícia i Pau i Reagrupament sobre els incidents amb Carles Puigdemont. El text de la CUP era…\nDimarts, 08 Març 2011 20:09\ndel passat, destruïm misèries... El març de 1871, quan la ciutat de París era assetjada per l’enemic prussià i el govern reaccionari francès a Versalles negociava la rendició de la capital als seus enemics, milers de dones es van posar al capdavant de la protesta. Entre elles, la mestra Louise Michel encapçala un escamot de dones que atura els soldats i evita el desarmament dels resistents, en un gest que precipita la revolució. Louise, ja aleshores un símbol de la determinació femenina en temps de penúria i incertesa, també presidirà diversos comitès del que serà la Comuna, la primera experiència…\nDilluns, 28 Febrer 2011 22:42\nEls drets socials i laborals, a debat\nDijous, 3 de març, a 2/4 de 8 a la Casa de Cultura, se celebrarà el sisè punt de trobada de la CUP de Girona, emmarcat en el cicle d'actes que la candidatura ha programat per facilitar la participació ciutadana en l'elaboració del seu programa electoral. L'acte, que se centrarà en la qüestió dels drets socials i laborals, comptarà amb representants de diversos sindicats, que debatran les propostes de la CUP de Girona en aquest àmbit. Així, comptarem amb les intervencions d'en Bartomeu Compte (secretari general de CCOO-comarques gironines) l'Agustí Domènech (portaveu de la COS-comarques nord-orientals), en Xavier Díez (portaveu…\nDimecres, 08 Setembre 2010 23:55\nActe polític de la CUP "pels drets socials, laborals i nacionals"\n9 de setembre, a les 20.00 h. a Can Palauet, acte polític de la CUP "Pels drets socials, laborals i nacionals", amb JULIÀ DE JÒDAR (escriptor), JORDI JUAN (advocat laboralista de la COS) i XAVIER SAFONT-TRIA (regidor de la CUP a l'Ajuntament de Mataró).\nDimecres, 28 abril 2010 20:09\nActes del 1r de maig a Girona organitzats per la CGT, COS i IAC:\nDijous, 29 d'abril, a les 19h a la Casa de Cultura: Xerrada: Una visió històrica del cooperativisme, a càrrec del col·lectiu Ciutat Invisible. Dissabte 1r de Maig, a les 11h, al Punt de Trobada de la Rambla de la Llibertat: FIRA del TREBALL SOLIDARI (mostra de suport als col·lectius solidaris -sindicals, cooperatius, etc..- de treballadores i treballadors), amb activitats diverses (parades, distribució de material de propaganda, etc.) MARXA REIVINDICATIVA a les 12h: Des del Punt de Trobada de la Rambla de la Llibertat, pel Pont de les Peixateries Velles, el c/ Santa Clara, el c/ Anselm Clavé, la Gran Via…\nDilluns, 01 Març 2010 19:20\nAvanços, mancances i reptes del Moviment d’Alliberament Lèsbic i Gai català i de la lluita contra el patriarcat\nDesprés d’uns darrers anys força dinàmics pel que fa a les diverses realitats de la lluita contra el patriarcat (alliberament de gènere, lèsbic i gai, moviment trans i intersexual...) trobo necessari fer una mica de balanç, reflexionar-hi i, finalment, fer una mica d’autocrítica. Abans de començar, caldria aclarir breument alguns conceptes. El patriarcat és un sistema de relacions que centralitza el poder en mans del pare, de l’home adult heterosexual. Imposa una divisió en funció del sexe, atorgant segons aquest unes o altres funcions en la vida social. També imposa una determinada sexualitat i condemna les pràctiques que no tenen…\nDimecres, 09 Desembre 2009 11:24\nAugmentem la representació sindical a les comarques gironines\nUn company de la COS, ha estat elegit al Comité d'Empresa de l'empresa de Salt (el Gironès), Aplicacions Elèctriques SA (empresa amb unes 150 treballadores i treballadors). El Comité, el formen 9 membres. A les eleccions hi van haver dues taules, una d'especialistes i no qualificats i un altra d'administratius i tècnics. De la part d'especialistes, s'hi van presentar dues llistes. Una de l'UGT i una altra d'independets. I per la part dels tècnics, una d'independents (de la qual formava part el company de la COS).\nDissabte, 12 Setembre 2009 02:00\nManifestació contra l'ERO d'INDCAR a Arbúcies\n[de llibertat.cat] Unes dues-centes persones es manifesten el dissabte 12 de setembre a Arbúcies (Selva) en contra de l'ERO presentada per INDCAR per la qual volen acomiadar 45 treballadors i poden acabar afectant la meitat de la plantilla. L'empresa ja havia estat afectada per un ERO temporal des de principis de juny d'aquest any. La Coordinadora Obrera Sindical (COS) de les comarques nord-orientals han mostrat tot el suport cap a aquests companys i companyes en lluita i denunciar la forma d'actuar que tenen els empresaris en aquest sector productiu (el de la construcció d'autocars) i la comparsa que es fa…\nLa COS participa en l'acte polític de la diada a Figueres\n45 acomiadaments a la carrossera INDCAR d'Arbúcies


2008-2018. Deu anys de crisi, en deu punts - Fet a Sant Feliu\nDimecres, 9 de gener de 2019 17:00h\n15 de setembre de 2008. Lehman Brothers es declara en fallida. En conseqüència, el sector bancari, que s’havia lucrat amb la bombolla immobiliària, es veu davant d’un greu problema de liquiditat i de solvència. Els estats assumeixen la crisi dels bancs per evitar més fallides i comença un període recessió, elevat deute públic i polítiques d’austeritat. La conseqüència són xifres d’atur preocupants, desigualtats en augment i precarietat laboral generalitzada. Aquesta és una història molt repetida, molt avaluada i molt discutida. Però, com es viu una crisi global des del món local?\nAquest 2018 s’ha complert una dècada d’aquell episodi. Tot i que no es pot dir que la crisi hagi acabat, amb deu anys n’hi ha prou per agafar una mica d’alè, mirar cap enrere i fer-ne un primer repàs. Un dels capítols que es poden destacar d’aquesta dècada és com han reaccionat les ciutats davant d’una crisi internacional i, en concret, com ha viscut Sant Feliu aquesta dècada d’atur i desigualtats.\nAquest és un resum, doncs, de deu punts sobre els deu anys de crisi a Sant Feliu.\n1. L’atur, el gran protagonista\nL’atur ha estat una de les cares més visibles de la crisi financera. Segons l’INE, a Catalunya la taxa d’atur va augmentar del 6,65% al principi de 2007 fins al 24,45% al 2013. A partir de llavors, ha tornat a baixar fins a situar-se en un 12,19% al 2018. A Sant Feliu, la tendència ha estat la mateixa: en una primera fase, l’atur va augmentar, arribant a les 3.807 persones al gener de 2013. Des de llavors s’ha anat reduint gradualment fins a arribar al maig de 2018 quan, per primer cop després de deu anys, Sant Feliu tenia menys de 2.000 aturats. Llavors, es comptaven 1.956 persones en situació d’atur, dada que representava una taxa del 8,5%, segons l’Observatori d’Empresa i Ocupació.\n2. Dones i més grans de 50, els més afectats\nL’atur, però, no afecta de la mateixa manera tots els col·lectius. En primer lloc, el gener de 2018 la població major de 50 anys conformava fins al 44% de la població aturada de Sant Feliu. A més, una tendència que més o menys s’ha mantingut estable durant la crisi és que l’atur afecta més severament les dones. Al gener de 2018, a Sant Feliu hi havia 1.193 dones i 931 homes en situació d’atur. Per tant, les dones més grans de 50 anys han estat un col·lectiu especialment vulnerable al mercat de treball.\n3. La demografia, un altre indicador de desigualtat\nUn dels reptes que té la ciutat és fer front a les elevades taxes d’envelliment en alguns barris. Can Maginàs, la Salut i Can Calders han anat perdent població cada any des del 2007, segons dades de l’Ajuntament. Els mateixos barris, juntament amb Can Nadal, són els que presenten un índex d’envelliment més elevat. Aquesta situació es produeix a pesar que són els barris amb més impacte de població estrangera, que normalment és més jove. El 13,96% d’habitants de la Salut i el 16,68% de Can Calders són nascuts a l’estranger, tot i que la mitjana municipal se situa sobre el 10%, segons l’estudi demogràfic de 2018 publicat per l’Ajuntament.\n4. De la solidaritat de la PAH…\nSegons l’Observatori dels Drets Humans DESC, entre el 2008 i el 2017 es van executar 585.047 desnonaments a Espanya i 95.000 a Catalunya. Els desnonaments han estat, probablement, els episodis més crus de la dècada. Enfront d’aquesta situació dramàtica, molts ciutadans, a nivell local, es van organitzar per ajudar veïns en risc de desnonament a través de les Plataformes d’Afectats per la Hipoteca (PAH). A Sant Feliu, la PAH naixia al març de 2013 i, al cap d’un any, ja havien tractat més d’un centenar de casos. Cinc anys després no han aturat la seva activitat i continuen demostrant que “Sí se puede” des de la seva seu del barri Falguera.\n5. ...a una nova bombolla\nEls últims anys, però, s’han caracteritzat per la creació d’una nova bombolla de preus de lloguer que ha traspassat Barcelona i s’ha instal·lat a tota l’Àrea Metropolitana. De fet, Sant Feliu és una de les ciutats de l’Àrea Metropolitana on més ha pujat el preu del lloguer. Entre els anys 2014 i 2017, el preu mitjà del lloguer ha augmentat en un 34,3%, i se situa en una mitjana de 729,24€ mensuals (2017), segons l’Observatori Metropolità de l’Habitatge de Barcelona.\n6. El comerç local, una dècada de resistència\nLa crisi ha estat un problema afegit per als comerciants de Sant Feliu, que ja s’havien d’esforçar per sobreviure amb la proximitat de Barcelona i amb la competència dels grans centres comercials. Per afrontar la situació, les sis associacions de comerciants es van unir amb l’Ajuntament sota el Consorci de Comerç DeBotigues. Des del consorci, s’han impulsat diferents iniciatives per enfortir la seva presència a la ciutat, com el Forastocks o el concurs d’aparadors. Altres novetats en la indústria local han estat la reforma del mercat municipal i el canvi de comerços en el Polígon el Pla.\n7. Tarifació social, la gran aposta de l’equip de govern\nUna de les principals accions dels equips de govern que ha tingut la ciutat durant aquests anys ha estat la implementació gradual de la tarifació social en els preus dels serveis públics. La tarifació social es basa en el fet que el preu del servei és més car o més barat segons els ingressos de cada usuari. L’any 2012 es va aplicar en els serveis d’Atenció Domiciliària. Al 2013 es va començar a utilitzar a les escoles bressol i al 2014, a l’Escola Municipal de Música. Més endavant, també s’ha establert en els preus dels casals d’estiu i d’activitats esportives.\n8. Anys d’incertesa en els CAPs\nEls serveis sanitaris van estar especialment afectats per les retallades dels governs centrals i de la Generalitat. Al juny de 2011, el CAP la Rambla perdia cinc especialistes, tot i que al juliol es recuperava el cirurgià vascular. La plantilla va manifestar-se durant bona part del mateix any en contra de les retallades, tallant la Rambla Marquesa de Castellbell setmanalment.\nA l’octubre del mateix any, el CAP el Pla perdia el servei d’urgències nocturnes. Com a resposta, es va crear una plataforma veïnal que comptava amb 43 entitats de la ciutat. Al novembre, fins a 200 veïns van tallar les vies del tren per protestar contra les retallades en el servei d’urgències i una quinzena van ocupar el CAP el Pla durant tota la nit. Al 2018, el servei d’urgències nocturn encara no s’ha restablert. Tot i això, després de molts anys de reivindicació, el maig de 2017 es van iniciar les obres per ampliar el CAP el Pla i descongestionar així l’ambulatori de la Rambla.\n9. Defensa ferma de l’escola pública\nL’altre gran sector afectat per les retallades ha estat el de l’educació. Les beques menjador s’han convertit en vitals per a la subsistència de moltes famílies. Les Ampes han hagut de redoblar esforços per garantir que tots els alumnes poguessin adquirir el material escolar a principi de curs. La situació més polèmica, però, es va donar a principis de 2016 amb l’anunci del tancament d’una línia de P3 a l’escola Miquel Martí i Pol, cosa que comportava un increment de ràtio de nens per aula, tot i el descens de natalitat. Dos anys abans, ja s’havien tancat línies a les escoles Josep Monmany i Pau Vila. Com a resposta, la comunitat educativa es va mobilitzar durant tot l’any sota la plataforma “Sant Feliu es mou”. Finalment, a l’abril del mateix any Ensenyament va rectificar i es va mantenir la línia.\n10. El 15M, un punt d’inflexió\nLa mobilització social ha estat constant durant aquests 10 anys de crisi. El tret de sortida, però, es va donar amb el moviment 15M, que després de l’acampada de Barcelona va prendre un caràcter més local. Al juny de 2011 es va crear Indigna’t Sant Feliu, i membres del 15M van acampar a la plaça de la Vila durant una setmana. A partir de llavors, han nascut diversos moviments socials a la ciutat: des de la defensa a la sanitat i l’educació públiques a la mobilització més recent per unes pensions dignes, passant per la PAH, Estafabanca, la plataforma Aturem Eurovegas, la plataforma Per la Convivència i Contra el Racisme, el Casal Popular o Sant Feliu Feminista.


Calendari d’inici de curs (MODIFICACIONS) | Notícies | Institut Bonanova Formació Professional Sanitària | Institut Bonanova Formació Professional Sanitària\nDesitgem que estigueu gaudint de l'estiu i us donem la benvinguda al curs que comença ple de noves il·lusions i apassionants reptes. A continuació us informem de les dates d’inici de curs dels cicles formatius.\nLes classes començaran el dilluns 13 de setembre\nHoraris i aules (abans de les classes rebràs un mail amb el grup assignat):\n1r curs de tècnic en cures auxiliar d'infermeria grup A, a les 8.30h. Aula 208\n1r curs de tècnic en cures auxiliar d'infermeria grup B a les 8.30h. Aula 210\n1r curs de tècnic en cures auxiliar d'infermeria grup C, a les 8.30h. Aula 212\n1r curs de Farmàcia i parafarmàcia, a les 9.25h Aula 240\n2n curs de Farmàcia i parafarmàcia, a les 11.45h Aula 238\nUn cop iniciat el curs, es programarà una reunió informativa d'inici de curs a les famílies d'alumnat menor d'edat.\nCicles Formatius de Grau Mitjà (TARDA)\nLes classes començaran el dilluns 4 d’octubre\nHoraris i aules (rebràs un mail amb el grup assignat):\n1r curs de tècnic en cures auxiliar d'infermeria. AUDITORI a les 15.30\nCicles formatius de Grau Superior (primer curs)\nLes classes començaran el  dilluns 20 de setembre\n1r curs de CFGS Laboratori clínic i biomèdic (recerca) horari matí, a les 10.20h. Aula 214\n1r curs de CFGS Laboratori clínic i biomèdic, horari de tarda, a les 15.00 Aula 210\n1r curs CFGS Documentació i administració sanitàries (gestor dades)  a les 8.30h. Aula 224\n1r curs CFGS Anatomia patològica i citodiagnòstic a les 9.25h. Aula 216\n1r curs de CFGS Distribució conjunta: Radioteràpia i dosimetria + Imatge per al diagnòstic i medicina nuclear, les 8.30h. Aula 232\n1r curs CFGS Imatge per al diagnòstic i medicina nuclear, grup A, a les 8.30h. Aula 226. Abans de les classes rebràs un mail amb el grup assignat\n1r curs CFGS Imatge per al diagnòstic i medicina nuclear, grup B, a les 8.30h. Aula 228. Abans de les classes rebràs un mail amb el grup assignat\nCicles formatius de Grau Superior (segon curs)\nLes classes començaran el dimarts 21 de setembre\n2n curs de CFGS Laboratori clínic i biomèdic (recerca) horari matí, a les 08.30h. Aula 218\n2n curs CFGS Documentació i administració sanitàries (gestor dades) a les 08.30h. Aula 220\n2n curs CFGS Anatomia patològica i citodiagnòstic a les 8.30h. Aula 222\n2n curs CFGS Imatge per al diagnòstic i medicina nuclear, grup A, a les 10.20. Aula 207\n2n curs CFGS Imatge per al diagnòstic i medicina nuclear, grup B, a les 10.20. Aula 215\nSi ets alumne/a de 2n o 3r de la distribució conjunta: Radioteràpia i dosimetria + Imatge per al diagnòstic i medicina nuclear. A l'octubre t'enviarem la informació de l'inici de les classes i aula corresponent.\nInici de curs, 18 d'octubre a les 15 h aula 217.\nD'altra banda, us recordem que podeu consultar el dia a dia de l'escola a la nostra pàgina web www.institutbonanova.cat i a les xarxes socials\nActe de Cloenda Cures Auxiliars d'Infermeria


HOME MOIEM: 2009\nLA CAÇA DE LES MONES\nEn Índies, prop del riu dit d’Amaçones,\nels salvatges així cacen les mones.\nTenen a cosa feta\nuns quants cànters de boca molt estreta,\nels omplin de panotxes, i a deshora\nd’aquell gran riu se’ls deixen a la vora.\nEn emboscada es queda el caçador,\ni a l’instant que les mones el olor\nsenten de les panotxes, sens recel\nvan als cànters com mosques a la mel.\nPrenen luego una espiga, i en sa mà\nla volen traure a fora, mes en va,\nperquè a posta té feta\ncada cànter la boca tan estreta\nque per ella la mà, com buida estiga,\nix i entra bé, mes no si porta espiga.\nMes com açò les mones no ho comprenen,\nmai la panotxa solten que en mà tenen:\nforcegen i treballen més d’una hora\nper veure si podran traure-la fora;\nmes mai poden, i així, per la mà preses,\nallí es queden per no soltar les preses.\nEn açò, el caçador pren son bastó,\nles acomet, i a força de braó,\nen moneda de bones bastonades\nes cobra les panotxes mal robades,\no, si no vol matar-les l’indià,\nles pren vives tenint son furt en mà.\nMés tontes que estes mones,\ns’encontren així així moltes persones\nque, ans que soltar l’hasienda o els dinés,\nperden sa vida, i l’ànima, que és més.\nPublicat per home moiem a 22:59 Cap comentari:\nGladiator per la marjal del Puig\nPublicat per home moiem a 9:57 1 comentari:\nBevíem a glops aspres vins de burla el meu poble i jo.\nDavallats al pou, esguardem en laire el meu poble i jo.\nPublicat per home moiem a 12:12 Cap comentari:\n“ No pretenguem que les coses canvien, si sempre fem el mateix. La crisi és la millor benedicció que pot succeir-li a persones i països, perquè la crisi porta progressos. La creativitat naix de l'angoixa, com el dia naix de la nit fosca. És en la crisi que naix la inventiva, els descobriments i les grans estratègies. Qui supera la crisi, se supera a si mateix sense quedar “ superat “.\nQui atribuïx la crisi als seus fracassos i penúries, violenta el seu propi talent i respecta mes als problemes que a les solucions. La veritable crisi, és la crisi de la incompetència. L'inconvenient de les persones i els països és la peresa per a trobar les eixides i solucions. Sense crisi no hi ha desafiaments, sense desafiaments la vida és una rutina, una lenta agonia. Sense crisi no hi ha merits. És en la crisi on aflora el millor de cada u, perquè sense crisi tot vent és carícia. Parlar de crisi és promoure-la, i callar en la crisi és exaltar el conformisme. En compte d'açò, treballem de valent. Acabem d'una vegada amb la crisi amenaçadora, que és la tragèdia de no voler lluitar per superar-la.”\nPublicat per home moiem a 13:58 Cap comentari:\nPublicat per home moiem a 12:10 4 comentaris:\npassejada de diumenge\nSòcrates, diu que es féu fer una casa\ni, al temps de fabricar-la, ningú passa\nque, per ser baixes o altes,\nen les parets no trobe moltes faltes.\nA este tot lo de dins molt poc li agrada,\natre molt que dir troba en la fatxada,\nun así i atre asà l’obra detesta,\ni cesta diu aquell, i este ballesta.\nTot lo poble a una veu diu que és estreta\ni que allò casa no és, sinó caseta.\nSòcrates, «Tal qual és —digué— volguera\nque d’amics bons umplir-la jo poguera.\nun amic verdader és cosa rara.»\nPublicat per home moiem a 11:31 1 comentari:\nPublicat per home moiem a 10:31 1 comentari:\nLA CAÇA DE LES MONES En Índies, prop del riu...\n“ No pretenguem que les coses canvien, si sempre ...


"La vella Espanya no vol canviar", Borja de Riquer - BARCELONA RADICAL\n"La vella Espanya no vol canviar", Borja de Riquer\nPel juliol de l’any 1937, en plena Guerra Civil, Pere Bosch Gimpera va pronunciar a la Universitat de València un lúcid discurs sobre la necessitat de revisar el concepte d’Espanya, atès que la persistència de la seva versió més ortodoxa havia estat un factor de greus tensions polítiques. Calia, segons Bosch, fer una modificació substancial de la història i de la idea d’Espanya i acceptar l’existència d’un conjunt de pobles variats que les superestructures polítiques sempre havien amagat.\nBosch era historiador i polític i coneixia perfectament que la idea de nació era un producte intel·lectual creat amb la pretensió de cohesionar sentiments identitaris i projectes de futur que necessitava d’un discurs històric per a justificar-se i arrelar. I sabia que, en el cas espanyol, s’havia construït una història ortodoxa de matriu castellana que primer va voler ignorar l’existència de pobles amb personalitat prò-pia, i després, quan alguns van pretendre “cristal·litzar políticament”, es va negar a acceptar-los.\nEls darrers 75 anys, i en bona part condicionats per l’experiència de la Guerra Civil i la dictadura franquista, els historiadors i els polítics espanyols han hagut d’enfrontar-se amb el concepte d’Espanya. Però així com entre els primers, amb no poques picabaralles, s’han anat imposant visions obertes sobre “la invenció” de la nació, entre els polítics, en canvi, no hi ha hagut mai un debat sincer sobre l’idea d’Espanya. Per ells, aquesta temàtica forma part de les creences, d’aquestes “veritats” que s’han d’acceptar i imposar com a inqüestionables. La realitat és que els polítics, des de la transició ençà, no han volgut revisar mai a fons el concepte d’Espanya fabricat per l’ortodòxia nacionalista conservadora a finals del segle XIX. De fet, quasi tots s’han identificat més amb la tesi essencialista d’Antonio Cánovas del Castillo –“Espanya, obra de Déu o de la natura”– que no pas en la visió positivista de Francesc Pi i Margall.\nLa creació de l’Estat de les autonomies hauria d’haver significat un incentiu per modificar el concepte i cercar una alternativa a la nació única, heretada del franquisme i del jacobinisme liberal. Però llavors només es va divulgar la benintencionada tesi de la nació de nacions que mai va ser desenvolupada conceptualment ni va trobar cap ressò polític.\nAns el contrari, l’article 2 de la Constitució espanyola de l’any 1978 va significar una contundent reafirmació en la visió més ortodoxa del nacionalisme espanyol.\nDurant els anys vuitanta i noranta els socialistes espanyols van abandonar la reflexió crítica sobre el passat per centrar-se obsessivament a defensar la normalitat europea de l’itinerari històric espanyol. I quan es va produir la contraofensiva nacionalista de José María Aznar, a partir de 1996, amb aquella segona transició que havia de corregir “els excessos autonomistes i esquerranistes” de la primera, les esquerres van ser incapaces de reaccionar. Aznar recuperava “la veritat” de la nació espanyola configurada en temps remots. Allò era el nacionalisme espanyol desacomplexat, front del qual els socialistes només van saber refugiar-se en la tradició jacobina i fer costat a la dreta. No deixava de ser una curiosa ironia que els qui no havien volgut bastir un nou concepte de l’Espanya del segle XXI defensessin, en canvi, la necessitat de construir una nova idea d’Europa.\nL’any 2006, Pasqual Maragall, amb el nou projecte d’Estatut va protagonitzar, tal vegada, l’únic intent seriós de modificar aquella vella idea d’Espanya. Recordeu les seves paraules: “Amb l’Estatut a la mà, ara canviarem Espanya. No inventarem una nova Catalunya, que és més vella que Espanya, sinó que intentarem inventar una nova Espanya”. Aquest era un element substancial de la proposta maragalliana: des de Catalunya s’intentava anar cap a la idea d’una Espanya plural que reconegués les diferències identitàries existents. Però a Maragall el van deixar sol. No li va donar suport, per suposat, el PSOE, ni bona part del mateix PSC. La dreta, evidentment, va treure tota l’artilleria essencialista per atacar-lo, mentre que gran part dels nacionalistes catalans feien veure que allò no anava per a ells.\nEl que ha passat els darrers cinc anys no ha estat més que la confirmació d’aquesta incapacitat intel·lectual dels polítics espanyols d’abordar amb valentia aquesta qüestió. Malgrat l’atzucac de l’Estat de les autonomies i la rebel·lió catalana, els dirigents del PP, del PSOE i de Ciutadans persisteixen a no considerar necessari renovar el concepte d’Espanya per adaptar-lo a la realitat: la vella visió ortodoxa i essencialista ja els està bé.\nNo ha d’estranyar, així, que els resultats de les eleccions del passat dia 20 evidenciïn que la major part dels catalans volen decidir el futur pel seu compte i que fins i tot un sector significatiu opti per una via pròpia al marge d’Espanya. La famosa “conllevancia” predicada per Ortega ja s’ha acabat.\nBorja de Riquer i Permanyer, 31/12/2015, lavanguardia


a quatre mans barcelona | busca't la vida\nAvui parlem amb l’Elena Oliván i la Natàlia Guimerà, sòcies fundadores i copropietàries d’ a quatre mans barcelona\nDels punts de llibre fins als coixins de platja i de lectura… Com va evolucionar el vostre producte?\nDoncs és molt curiós perquè els nostres orígens, son avui en dia, un dels nostres pilars…. i ara veuràs perquè…\nEl 2012 vam començar la nostra activitat fent uns punts de llibre marca-pàgines fets amb un botó folrat amb roba que els muntàvem sobre un clip. Vam fer-ne diferents models d’estampats, vam crear uns expositors de fusta on n’hi cabien 12, vam començar a buscar llibreries que els volguessin tenir i sorprenentment l’article va funcionar molt bé.\nAquests primers ingressos ens van permetre poder començar a invertir cap on realment volíem anar. Nosaltres teníem al cap una idea i sabíem que hi havia un vuit de mercat… L’estiu del 2013 va ser quan vam fer els primers prototips de coixins de platja que els vam provar nosaltres i a base de les nostres pròpies experiències utilitzant-los, els vam anar perfeccionant fins que l’estiu de 2014 (just un any després) surt a la venda el primer coixí. L’èxit vas molt gran, la veritat és que no ens ho esperàvem tant, i això ens va fer adonar que estaven en el camí correcte. La nostra idea inicial era només fer coixins de platja, però ens trobaven que les llibreries que tenien els punts de llibre els seguien volent i era una mica estrany tenir dos articles tant diferents… però aquí ve el fet que comentava al principi que és molt curiós com els nostres orígens s’han convertit en un dels nostre pilars…\nL’estiu de 2014 durant la visita un dia a una de les nostres llibreries, anàvem a omplir-li l’expositor de punts de llibre i teníem a la maleta uns coixins de platja que anàvem a portar a una altra botiga. La propietària de la llibreria ens va preguntar si aquells coixins eren per llegir, per poder aguantar un llibre. Li vam explicar que no, que eren per estirar-se a la platja i relaxar-se i ens va demanar si a partir d’aquesta idea podíem desenvolupar un coixí apte per aguantar un llibre i poder llegir més còmodament. La proposta ens va sorprendre, però ens va agradar tant la idea que vam acceptar el repte i ens vam posar a investigar materials nous i a fer proves de formes, mides,… Fins que va sortir el disseny perfecte. Vam crear un coixí de lectura, original, innovador, lleuger, pràctic… No hi havia al mercat res semblant.\nEn aquella llibreria els hi va agradar tant que vam decidir provar sort en tota la xarxa de llibreries que ja havíem creat amb els punts de llibre i l’acceptació va ser enorme. Totes les llibreries que tenien els punts de llibre, ens van comprar els coixins de lectura i en poc temps, ja es van convertir en un article de referència.\nL’any passat, vam començar a obrir mercat fora i pensant en els Països del Nord d’Europa vam desenvolupar un nou coixí, és un coixí de relax apte per a la sauna. En aquests països la sauna és bàsica, moltes cases en tenen i igual que va passar amb els de lectura, va ser una persona usuària dels nostres coixins de platja que viu a Alemanya, qui ens va demanar crear aquest nou model de coixí. Va pensar que hi podria haver mercat i així ha estat. La idea és la mateixa que la del coixí de platja, té la mateixa mida i el mateix farcit, però la roba exterior és diferent. El de platja està fet de licra de banyador i aquest de relax, és un cotó elàstic ecològic preparat per aguantar altes temperatures.\nSi hem de transmetre un missatge i encoratjar a algú que vulgui començar, dir que nosaltres sempre hem valorat i agraït els nostres orígens… en el nostre cas, ha estat un simple punt de llibre el que ens ha obert tantes portes…\nL’e-commerce és indispensable avui en dia per tal de poder arribar a més públic i poder oferir vendes als llocs on encara no hi ha punt de venda presencial.\nEn quin moment vau decidir que us calia la ‘veu digital‘ per poder arribar més lluny?\nPassat un any, quan vam veure que el que fèiem agradava i tenia tant èxit allà on ho portàvem va ser quan ens vam decidir a donar-ho a conèixer a més gran escala. Pensa que nosaltres ens ho fem tot, des del disseny i la producció fins al tema comercial. Per tant, arribàvem fins on arribàvem… però volíem anar molt més lluny i va ser aleshores quan va fer la nostra primera pàgina web. Estem parlant del 2015… en aquells moments era només una web presencial per explicar qui érem i què fèiem, però vam començar a rebre mails de gent que ens preguntava on els podien comprar i molts no tenien a prop un punt de venda. De botigues que venguin els nostres coixins cada cop n’hi ha més, però al principi eren moltes menys i no volíem perdre vendes… i al cap de poc mesos ja la vam convertir en botiga online. Ara farà quasi 4 anys que la tenim, tot i que l’hem estat renovant contínuament… la que tenim és molt nova, de fa un parell de mesos.\nEls vostres coixins són a Catalunya i les illes a gran part de la Península i ja teniu presència a Europa, concretament, França, Alemanya i Suissa en només 4 anys…. quin és el secret?\nL’equip perfecte que formem. Sempre diem que ens hem trobat dues persones que encaixem a la perfecció professionalment i això passa perquè darrere hi ha molts anys d’amistat que ens han servit per conèixer-nos, entendre’ns i respectar-nos. Entre nosaltres hi ha molta complicitat, confiem plenament l’una en l’altre i ens admirem en molts aspectes, però el més importat és que ens apassiona el que fem i som unes lluitadores i treballadores incansables.\nA cada una de nosaltres li agrada fer unes coses en concret, tenim uns rols molt marcats i ens complementem molt bé. Hi ha un part de les feines compartides, com el disseny, l’estudi i la tria de materials, les proves i la confecció… Però per exemple, a l’Elena li agrada molt el tracte amb el públic i ella es dedica més a les feines comercials, tracta amb clients i proveïdors i gestiona la logística. I la Natàlia, per la seva professió s’encarrega de tot el tema d’imatge corporativa, disseny, publicitat i mitjans, web, botiga online i xarxes socials i també a la recerca de nous punts de venda. A l’estar tantes hores davant l’ordinador, està molt acostumada a navegar i buscar…\nUn tàndem per a nosaltres ideal, quan estem juntes compartint tasques ens entenem molt bé i gaudim amb el que fem, i després cada un per la seva banda fa el que més li agrada i millor se li dona, per això diem que fem l’equip perfecte.\nEntre nosaltres hi ha molta complicitat, confiem plenament l’una en l’altre i ens admirem en molts aspectes, però el més importat és que ens apassiona el que fem i som unes lluitadores i treballadores incansables.\nCom decidiu les col·leccions de cada temporada.\nTenim un estil molt propi, per una banda hem creat unes línies bàsiques que ja sabem que funcionen molt bé perquè després de 5 anys, ja coneixem els gustos dels nostres clients, ja sabem el que més agrada i el que millor es ven.\nAixí doncs cada temporada surten aquets models estàndards que ja formen part de la nostra marca i que ens identifiquen i que no podem deixar de fer-los perquè son la nostra identitat i a part cada any hi ha alguna novetat relacionada amb les tendències de la temporada. En el moment de preparar les col·leccions ens assessorem de quins colors es portaran i creem sempre una col·lecció destinades a tots els públics. Hi ha coixins per a tots els sexes i edats.\nCom a novetat aquesta temporada podem explicar que l’èxit assolit ens ha permès aquest any fer un gran pas endavant, i és que ara ja dissenyem els nostres propis estampats. Fins ara, nosaltres escollíem la nostra col·lecció a partir d’un catàleg que ens oferia el proveïdor i això ens limitava bastant. Però nosaltres, des de sempre vam tenir al cap la idea de crear col·leccions pròpies i per fi ha arribat aquest moment, aquest, alguns dels estampats de la col·lecció de coixins de platja per aquest estiu, ja son dissenys propis.\nI afegir que el fet d’haver arribat ja en aquest punt ens ha obert un camí que sempre havíem volgut tocar i és el de les personalitzacions. Poder dissenyar estampats vol dir que podem fer el dibuix que vulguem o inclús un logotip com és el cas en el que estem treballant, que una empresa francesa que va veure els nostres coixins de platja l’estiu passat a la Costa Brava, els ha volgut fer personalitzats per regalar als seus clients.\nTeniu alguna anècdota per compartir?\nMira, per exemple, una de les que ens feia més gràcia al principi era anar a la platja i trobar-nos al costat algú amb un dels nostres coixins, això per a nosaltres era una passada! O anar a veure un proveïdor nou i al dir el nom de l’empresa que et diguin que tenen un coixí teu, com ens va passar la setmana passada…\nI també, per exemple també, la Mònica Terribes, en el seu programa ‘El matí de Catalunya Ràdio’ del dia 7 de gener d’aquest any, quan parlava del que li havien portat els Reis, va dir que un coixí de lectura dels nostres… va ser tota una sorpresa i un gran orgull!\nLes xxss de capçalera d‘ a quatre mans barcelona actualment és:\nInstagram. És sens dubte, la xarxa social que millor funciona i la que ens aquests moments té més repercussió. En un article com el nostre, on la imatge és tant important, Instagram ens ofereix una gran quantitat de recursos.\nFacebook també l’utilitzem molt, tot i que la veritat el tenim una mica ‘perquè s’ha de tenir’… A l’igual que Twitter i Linkedin… tenir-les, les tenim, però no son xarxes adequades per a nosaltres. Instagram té tot el potencial que necessitem.\nRecomaneu–nos un compte per seguir (a qualsevol xarxa)\nDoncs mira, ja que el nostre és un article artesanal, que tot i que tinguem un volum de producció i de vendes elevat es segueix fent a mà, un a un i respectant la producció kilòmetre 0, recomanarem un compte pels amants del handmade con nosaltres.\nEs tracta d’una botiga, situada al carrer Parlament número 7 de Barcelona que es diu L’Espai Handmade. Va obrir les portes fa just un mes i reuneix grans marques del handmade català, com nosaltres. És un punt de venda dels nostres articles, però també com hem comentat podeu trobar-hi moltes altre marques que fan articles artesanals i sostenibles. Com per exemple, una marca destacada que hi trobareu és Diambaar (que en l’idioma wólof significa ‘valent’) i és la primera marca tèxtil creada per una cooperativa d’ex-manters de Barcelona i basa la seva producció en una economia social i solidària.\nSeguiu a quatre mans barcelona\nEscolta-les a l’entrevista del passat 9 d’abril a partir del minut 45:12 del podcast!\n09/04/2019 /0 Comments/by xela falgueras\nTags: be our guest, emprenedor, innovar