Entrevista amb Andrés García Reche\n11 de maig de 2011 Andrés Garcia Reche\nhaguera viscut en l’Oest americà de les pel·lícules, Andrés\nGarcía Reche (Culla, Granada, 1950) seria un d’aquells pistolers\nque, vestits de negre, amb una cigarreta a la boca i barba de tres\ndies, camina desafiant pel mig del carrer i, quan no hi ha més\nremei, desenfunda i dispara abans que ningú. García Reche,\nprofessor d’Economia en la Universitat de València, contesta\nràpid qualsevol pregunta. No dubta. Ell té la solució i no entén\nque a l’altra gent li siga tant difícil d’entendre. Agradarà o\nno el que faça però farà, no deixarà la feina a mitges perquè\nGarcía Reche és un home resolutiu. “Que què ha de fer\nl’esquerra? Jo ho tinc tot escrit, ací”, i assenyala\nl’ordinador. Manté la cigarreta i la barba de tres dies, com els\npistolers, però diu que ell ja no està per anar pegant tirs.\n“El socialisme valencià no sap per on va”\nÁlvaro. Per què no avança l’esquerra al País Valencià tot\ni els problemes que té la dreta.\nGarcía Reche. En termes generals perquè no han entès la\nglobalització; a la socialdemocràcia, la globalització l’ha\nagafada per sorpresa i no sap què fer. És un problema d’incapacitat\nper explicar les repercussions de la globalització en la vida\nquotidiana i reflexionar sobre les propostes que cal fer. El problema\nparticular a Espanya és més obvi, hi ha un problema de percepció\nciutadana que respon prou a la realitat, hi ha la sensació que\naquesta democràcia de la Transició ha esdevingut un desastre. Tots\nels principis genèrics que sorgien després del fraquisme, ja siga\nla independència de la justícia, la preocupació dels polítics per\nl’interès general, la no corrupció… tot això ha desaparegut.\nHi ha moltes coses que els polítics podrien resoldre però ningú,\nni de dretes, ni d’esquerres, no vol resoldre-les.\nPerò la dreta continua guanyant les eleccions…\nHi ha un desencant amb la democràcia, un procés de\ndesideologització. Es percep incompetència en l’administració,\ncorrupció, i negar això és una estupidesa. Hi ha desafecció per\nla política i això afecta l’esquerra.\nI el socialisme valencià…\nEl socialisme valencià no sap per on va, no ho sap. Bé, tampoc no\nho sap l‘espanyol, ni més enllà. Ningú no sap per on va. A més\nací no hi ha un discurs valencià elaborat pel Partit Socialista. Hi\nha absència de propostes. Total. Però no parle de propostes\nd’esquerres enfront de les propostes de dretes. Ara la cosa no va\nper ahí. El que vulga guanyar les eleccions ací ha de parlar de\ndemocràcia, no de que jo sóc socialista i tu del PP. Al discurs\nd’esquerres li falta credibilitat. L’auditori no escolta. Tot el\nque vinga de la política no interessa.\nEl primer que toca és dir que la democràcia que hem construït no\nval res. No val res, hem arribat a un nivell patètic. No garanteix\nel dret a la justícia, ni l’honradesa dels polítics ni que siguen\ncrítics, ni que els partits siguen democràtics. No hi ha llistes\nobertes, o mixtes, no es parla dels drets dels militants, no es parla\nde finançament… Seriosament, vull dir. No es parla. Per exemple,\nels polítics no poden decidir a qui s’adjudica una carretera, ho\nlamente però no poden, perquè han demostrat que no saben. Igual que\ncap municipi de costa, que igual no passa dels cinc mil habitants,\npot decidir sobre un pla d’urbanisme, sobre el paisatge de tot un\nterritori perquè això és patrimoni de tots.\n“Al discurs d’esquerres li falta credibilitat”\nSerà tot general, però l’esquerra en altres punts d’Espanya té\nmillors resultats que al País Valencià…\nÉs que cal un discurs diferent…\nAcí el veus per algun lloc?\nTampoc en el PSPV?\nNo veus que no.\nJo què se. Sociològicament, ací, el Partit Socialista té\nencefalograma pla. Per què? No ho sé. En part, també passa en la\nresta de l’Estat. Aquesta nova generació no ha tingut idees\ninnovadores. Resulta que les idees innovadores estan en els antics.\nPer què? Potser perquè els joves no tenen memòria de la Transició.\nFalta una visió més lligada a la història, al que va representar\nla democràcia en el seu moment i recuperar-ne els valors. Fa la\nsensació que la democràcia està consolidada i que el que preocupa\nés saber qui és més d’esquerres o més de dretes, però resulta\nque la gent no va per ahí.\nI qui avança és la dreta…\nClar, a la dreta tant li val. Si la política és una merda, si no sé\nquè, a mi m’es igual, jo vote la dreta. En canvi, l’esquerra, si\nla democràcia és un fàstic, deixa de votar els seus. I ací es\nnota més? Sí, no sé perquè. Si hi haguera un lideratge d’idees\nes podria guanyar…\nLes pròximes. Ho tinc claríssim. Jo crec que hi ha un discurs que\nguanya unes eleccions perquè reconeix la veritat i connecta\ndirectament amb el ciutadà. Sense ideologia. Parlen\ndel que hem fet entre tots, de què és i per a què serveix la\n“La democràcia que hem construït no val res”\nPerò això és una forma d’ideologia, no?\nSí, la d’ara. La proposta de l’esquerra ha de ser de regeneració\ndemocràtica. Des del Senat a la desaparició de les diputacions,\npassant per com es contracten les obres públiques o com es manipulen\nles televisions públiques. Per exemple, la manera com Zapatero dóna\nllibertat a TVE és el nou model, pareixia que no es podia fer però\nes pot, si es vol, es pot, clar que es pot. Es tracta de guanyar\ncredibilitat en l’àmbit d’allò públic. D’això es tracta.\nPerò tot passa pel funcionament dels partits, en el cas de\nl’esquerra valenciana, com afecten els processos de selecció que\nfuncionen dins dels partits a aquest dèficit d’idees que apuntes?\nPensem com es recluta la gent, prima el tripijoc, la corruptela. No\nhi ha sistema per a impedir que els polítics estiguen ahí pels seus\npropis interessos, no hi ha sistemes que impedisquen això. Si ets\nfidel estaràs en llista, i si no és en aquesta estaràs en una\naltra, i si no, estan les dipuatacions per si de cas. Les dipuacions\nexisteixen per a tindre un lloc on col·locar els que queden\nexclosos. Això ho veu tot el món. Si els partits no ho veuen, ni el\nPSOE, ni el PP, és perquè no volen veure-ho.\n“Sociològicament, ací, el Partit Socialista té encefalograma pla”\nPerò al PP això li va bé electoralment…\nPer tant qui equivoca l’estratègia és l’esquerra.\nNaturalment. És que no tenen estratègia, l’esquerra no té\nestratègia, segueix pegant-li voltes.\nAcí al País Valencià tampoc hi ha estratègia de l’esquerra?\nDesprés de 20 anys de derrotes electorals?\nA veure… és que ací la mitjana… Anem a veure… Hi ha moltes\nvariables però és que ací la mitjana de matèria gris del Partit\nSocialista per fer propostes creïbles, sòlides és fluixeta.\nI això a què es deu?\nSón cicles, com en tot. Hi va haver un cicle de lideratges\nimportants: Kohl, González, Mitterrand… Hi ha períodes amb\nlideratges que tenen un discurs sòlid i que transformen les coses. I\naquest lideratge va existir amb Felipe González i , fins i tot, amb\nZapatero al principi. Ara no hi ha ni líders, ni discurs.\n“Ací el perfil sempre ha sigut més baix que la mitjana, en política i en més coses”\nI qui són els Kohls del País Valencià?\nNo, ací no n’hi ha hagut. Ací el perfil sempre ha sigut més baix\nque la mitjana, en política i en més coses, és clar.\nPerò ací es donen coses que no es donen en altres llocs d’Espanya.\nLa divisió zaplanistes-campistes ha sigut evident, però no ha\ntingut cost. La corrupció, tampoc. Hi ha d’haver algun fet\ndiferencial que explique la falta d’alternativa electoral.\nÉs que la suposada alternatica, ací és una alternativa que està\nper davall de la mitjana. Hi ha una falta total de solidesa en\nl’alternativa, una debilitat molt acusada. Falta estratègia,\nanàlisi, diagnòstic i propostes. Falta lideratge.\nQuan governaven els socialistes, hi havia estratègia i lideratge?\nSí, perquè era més senzill. En l’època de Felipe i de Lerma era\nmés fàcil perquè tot estava per fer. La sanitat pública,\nl’ensenyament, era passar del no al sí. Això va permetre\nvisualitzar que hi havia un projecte enfront de la dreta, un projecte\ndiferent: crear i consolidar l’estat del benestar. Això ho va\nvuere tot el món. En la Comunitat eren els dies de les\ntransferències i es veia que els socialistes ho feien i els altres,\nno. Si a això li poses uns ulls i una cara, ho lideres.\nPerò ací hi ha hagut algun intent de renovació?\nHome, tu m’estàs parlant de partits polítics i jo ja fa quinze\nanys que no milite. Mai no militaria ara en un partit polític. No\nEntens per renovació el que es va fer en el breu període que Joan\nRomero va dirigir el PSPV?\nSí, crec que sí, que en l’època de Romero hi havia un veritable\nintent de renovació. Però tot va acabar malament, mai no he entès\nper què. Seria per les pressions de l’aparell, com sempre.\nNo ho sé. Bé, jo vaig estar prou amb ell… però no ho sé. No\nm’interessa, no m’ha interessat mai la vida interna dels partits\npolítics. En tot cas, em va interessar en una primera fase però\ndesprés… és que no veig que el partit siga un element\ndinamitzador de la societat.\n“El discurs de la socialdemocràcia ha de ser de regeneració, això és d’esquerres”\nCreus que podria aparèixer una nova força d’esquerres al País\nSí, però si no porta el discurs que estic dient, no.\nI des d’algun altre partit de l’esquerra; Esquerra Unida per\nNo, Esquerra Unida té total incapacitat de fer aquest discurs. No\nl’entén. Estan més ideologitzats que el Partit Socialista i la\nqüestió no és eixa. Almenys ara. Hi ha problemes majors que fer\nuna política més de dretes o més d’esquerres. Hi ha en joc coses\nmés importants. El que dic és que en les circumstàncies actuals,\nque un partit socialdemòcrata recupere el lideratge social no passa\nnecessàriament per un discurs ideològic sinó per un discurs de\nregeneració democràtica. Me la jugue amb qui siga.\nL’esquerra està, doncs, massa ideologitzada?\nEl discurs per inèrcia és el de l’esquerra convencional però n\nhi ha res de nou que responga al diagnòstic certer de la\nsituació actual, res que explique per què molta gent d’aquest\npaís deixarà de votar a l’esquerra mentre la dreta votarà sense\ncap problema el mateix de sempre. Aleshores es contesta que el\nproblema és que l’esquerra ha perdut el seu discurs d’esquerres.\nError. El problema és que no hi ha un discurs clar de regeneració\ndemocràtica. La base del discurs de la socialdemocràcia ha de ser\nla regeneració democràtica, això és d’esquerres. Pe exemple,\nper què està mal vist pagar impostos? Per què a la gent li pareix\nbé que s’abaixen els impostos encara que saben que d’ells\ndepenen els serveis? Doncs perquè no se’n fien, per què no creuen\nen els polítics i això és el que s’ha de recuperar. Es pot\nguanyar demà però cal tenir discurs… I i no n’hi ha.\n5 Respostes a "Entrevista amb Andrés García Reche"\n11 de maig de 2011 a les 8:44\nExcel.lent entrevista!! Enhorabona a Julià Àlvaro i al Sr. García Reche per parlar tant clar. Estic completament d’acord en què s’ha perdut el discurs i els lideratges. Al meu entendre hauria de ser la coalició Compromís qui tractara d’aglutinar una gran part del vot descontent amb la mala gestió del PP. Perquè veig incapaç de reaccionar al PSPV del Sr. Alarte, més preocupat de mirar a la seua dreta. I amb un discurs molt poc valencianista.\n11 de maig de 2011 a les 9:15\nEm sembla un bon element aquest Garcia Reche. Pareix que quan va ser conseller d’Industria de Lerma ja ho va fer prou bé. M’agrada la seva clarividència. Els seus articles a El Pais sempre m’han semblant interessants i ara, en l’entrevista, m’ho confirma. Quant de talent tirat a perdre!!!!!!!!\nJ. Ar ha dit:\n11 de maig de 2011 a les 10:17\nUs haig de donar les gràcies per aquesta col.lecció d’entrevistes. Des de BCN, moltes vegades, no se’entén el que passa al País Valencià i llegint tota aquesta gent les coses queden prou més clares. Les coses més clares i el panorama valencià més negre.\nBillig ha dit:\n11 de maig de 2011 a les 12:52\nEm sembla fantàstica la sèrie d’entrevistes de Julià Álvaro i Robert Ortín. Ara bé, perquè s’entesta el periodista en “oblidar-se” reiteradament de Compromís com una formació d’esquerres, valencianista i ecologista? Es tracta de la tercera força municipal a aquest país i podria convertir-se en la coalició que encapçalara aquesta regeneració democràtica de la que parlen molts dels entrevistats. Justament, l’entrevista a García Reche és un nou exemple d’aquet oblit (interessat?). És l’únic taca d’aquest excel·lent treball que m’agradaria que es corregira en el futur. Gràcies!\njfont ha dit:\n11 de maig de 2011 a les 14:45\nTant de parlar d’esquerra i de dreta, senyors entrevistadors, i ve el senyor García Reche, i us diu que això és com parlar de güelfs i de gibel·lins. Molt bé, García Reche.


Larry Fessenden i Gualberto Baña reben la Maria Honorífica a Sitges 07' - Sitges Film Festival - Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya\nLarry Fessenden va rebre ahir la María Honorífica del Festival de Sitges durant la presentació del seu darrer film The Last Winter. Gualberto Banya, ExDiretor General d'UIP Espanya, també va rebre el mateix guardadó hores més tard, durant la premiere d'Stardust.\nEl qualificatiu d'home 'orquestra' en el món del cinema, s'atribueix a talents com el de Larry Fessenden: actor, director, productor i guionista d'un grapat de títols del gènere fantàstic, molts d'ells presentats en el Festival de Sitges, com Session 9 de Brad Anderson, pel·lícula en la qual participa com actor, o Zombie Honeymoon, de David Gebroe, en la qual es va veure involucrat com a productor.\nLarry Fessenden és un d'aquests cineastes multidisciplinars amb una trajectòria que es presta a indagar amb lupa, ja que podem donar amb el seu nom darrere de treballs de gent tan gran com Neil Jordan, Jim Jarmusch o Martin Scorsese. Sitges-Festival Internacional de Cinema de Catalunya, rendeix un tribut personal a la figura de Fessenden, amb una retropectiva i guardonant-li amb la María Honorífica.


Assistent de veu, màrqueting i marques\nEls assistents de veu són cercadors i molt més\nAssistents de veu, el màrqueting darrere\nEls assistents personals intel·ligents i la seva estratègia\nHi ha noves tecnologies que ens permeten tenir informació usant només la veu. Els podem anomenar Assistents de Veu o Assistents personals Intel·ligents. Tots els grans de la tecnologia tenen el seu sistema. Siri, Cortana, Alexa, Google assistant. Aquí parlaré de les diferències de màrqueting. L’estratègia en cada cas.\nNo em centro només en la tecnologia. Això és una cosa que canvia ràpid. Tothom copia a tothom. Al capdavall tots acaben amb solucions semblants. És només qüestió de temps. El que és rellevant és el posicionament de màrqueting. Quins conceptes els fan únics.\nL’assistent de veu, el nou cercador\nApple, Amazon, Microsoft i Facebook depenen del cercador de Google. Al mateix temps, competeixen en altres aspectes. Els quatre grans necessiten desesperadament substituir el cercador de Google.\nEls assistents personals de veu poden ser la nova manera de cercar. Però poden fer moltes altres coses. Poden reproduir música, fer tasques quotidianes i connectar amb altres dispositius.\nSom just al començament. Encara està lluny de ser tan efectiu com escriure a la casella del Google. Tot i això, milloren ràpid.\nAmazon fa temps que té un cercador. Quan la gent vol comprar alguna cosa, Amazon és la manera més senzilla de trobar-ho. En certa manera, Amazon.com és un cercador. Competeix amb Google però només en una categoria de productes: coses físiques que vols comprar. Amb Echo, Amazon fa un pas més.\nEcho és un altaveu o equip de música que controles amb la veu. Reprodueix música i dóna informació. El que el va fer únic quan es va llançar és que sempre està actiu, escoltant. No és només una prestació tècnica, és una estratègia de màrqueting diferent. L’assistent personal és una nova àrea per a Amazon. Entren especialitzant-se en un segment. És un altaveu, és a casa i sempre escolta. Això el va fer diferent entre l’oferta existent en el seu moment.\nEl primer moviment ha estat brillant. El que serà interessant de veure és com s’ho farà Amazon per fer-lo evolucionar.\nÉs clar que tothom copiarà la tecnologia de l’altre. Els de Google, Amazon i Apple ja han copiat Amazon i han fet un altaveu que sempre escolta.\nAmazon és una empresa ambiciosa. No es conformarà a ser el líder d’un petit segment especialitzat. Sempre busca créixer. Si és així, com evolucionarà?\nEcho va començar contestant preguntes només en anglès. Encara suporta menys llengues que les altres plataformes. Aquest és el primer aspecte en el que ha de competir.\nUn altre tema és si pot ser a altres llocs, a més de ser a casa? Si Amazon ho fa, podrà mantenir algun avantatge competitiu?\nEl primer pas per marxar de casa és l'Amazon Tap. És un altaveu amb bateria. És una mica més petit que Echo i és resistent a l’aigua. Cal prémer un botó per fer una pregunta, no pot estar sempre escoltant. La bateria s’acabaria aviat. És un assistent de veu i un altaveu. Un producte especialitzat, diferent dels altres.\nAmazon també té el Echo Dot. És com el Echo però amb un altaveu més petit i un preu més baix. El pots connectar als altaveus que ja tinguis. Els següents han estat l'Echo Look amb càmera i l'Echo Show amb pantalla.\nAmb l’especialització, Amazon ha pogut entrar en un mercat molt competitiu. No estic segur que pugui mantenir la seva diferenciació gaire temps.\nGoogle necessitava posar-se al dia, atrapar els altres. Havien de treure la seva versió d'un servei de veu. En certa manera, podria canibalitzar el seu propi sistema convencional de cerca escrita. Però no tenen una altra opció. La competència ja fa temps que hi treballa.\nEn la presentació de Google IO, el 18 de maig del 2016, van ensenyar Google Home. Sundar Pichai, CEO de Google, va dir literalment: "Cal donar crèdit a l'equip d'Amazon per crear emoció i interès en aquest àmbit. Nosaltres pensarem en la nostra aproximació única i estem preparats per llançar alguna cosa a finals d'any".\nL'avantatge competitiu de Google Home és que té el cercador incorporat. No hi ha dubte que tenen anys d'experiència contestant preguntes. Al mateix temps, aquest és un altre joc, una nova categoria. La cerca és només una part d'aquest nou món. Els altres grans jugadors han començat abans. Ara tenen certs avantatges, alguns punts en els quals són més forts que Google.\nCrec que és destacable el nom del dispositiu: home, és a dir, casa o millor dit, llar. A la presentació, diuen que "és un assistent per a tota la família”. Però què hi ha de la gent que viu sola? Alguns tenen família però passen la major part del temps a la seva habitació. Què passa a la feina, llocs comunitaris com el bar, el gimnàs i altres? Per què es limiten a si mateixos a la casa i la família? És una qüestió tècnica o una decisió de màrqueting?\nGoogle Home és l'altaveu. Sembla que la Intel·ligència Artificial que hi ha en el cor del Google Home ara es diu només Google o Google Assistant. La relació de noms no és molt clara.\nEl cercador és la principal font d'ingressos per a Google. Els assistents personals intel·ligents són els successors lògics. Podem anticipar que Google ja no serà l’únic jugador en aquesta competició. Com a mínim haurà de compartir el mercat.\nEls assistents de veu no són el millor suport per incloure publicitat, el principal recurs per a Google. Els competidors tenen altres models de finançament. Apple, per exemple, fa els diners venent els objectes físics. Donen Siri de manera gratuïta, és part de l'ecosistema d'Apple.\nCom s'ho farà Google per competir en aquest nou ambient, és difícil de preveure. El que és segur és que el seu monopoli està arribant a la fi.\nL'assistent de veu de Microsoft és en els ordinadors. El que és únic en el seu cas és que també està present en la consola de jocs.\nCortana en els telèfons Windows sempre està actiu. Tot i això, no estic segur que sigui un avantatge ja que consumeix molta bateria.\nMicrosoft ha col·laborat amb Harman Kardon per fer un altaveu que sempre estigui escoltant. L'anomenen Invoke. Pot reproduïr música, fer trucades per Skype i controlar els dispositius intel·ligents de casa. El seu èmfasi està en la qualitat del so, el punt més feble de l'Amazon Echo. Recorda que Harman Kardon ara forma part de Samsung.\nAquest és el mateix posicionament que l'assistent de veu de Apple. Els dos van sotir al mercar a finals del 2017. L'estratègia de màrqueting és semblant El impacte del Invoke ha estat menor que el producte de Apple.\nSiri és en els Mac. Ho van anunciar en l’Apple Worldwide Developers Conference (WWDC) el 16/6/2016. És una conferència que se celebra cada any a Califòrnia, organitzada per Apple. Un any més tard WWDC 5/6/17 presenten el HomePod. Com els altres, és un altaveu que sempre escolta.\nDiuen que el que el fa únic és la qualitat del so. Tot i això, cal recordar que el Microsoft Invoke va ser llansat uns mesos abans amb un posicionament similar. Apple té al seu favor iTunes. La integració amb el catàleg de música i l'especialització amb música sembla un bon diferenciador.\nAmazon Echo, Google Home, Microsoft Invoke i Apple HomPod sempre estan escoltant. Això és una cosa nova i atractiva. Pot ser còmode si tens les mans ocupades o estas a uns metres del dispositiu. Tot i això, també té alguns problemes. És un dispositiu que sempre sap el que dius i et grava. Això pot fer por, també té algunes implicacions amb la seguretat. De veritat vols tenir a una d'aquestes poderoses companyies a casa sempre escoltant i gravant el que dius?\nSiri és per tot arreu. Això és una diferència important, un avantatge competitiu significatiu. Siri és a la sala d'estar amb Apple TV, a la cuina amb l’iPad, a l'habitació dels nens amb el MacBook, a l’oficina amb el Mac Pro, l’iMac o el MaBook Pro, al gimnàs amb l’Apple Watch, al carrer (i a per tot) amb el iPhone. Apple és l’única companyia que té un dispositiu per a cada situació.\nEl punt clau és que cal prèmer un botó per fer una pregunta a Siri en aquests dispositius. El HomePod és l'únic producte que sempre escolta.\nAmazon, per ara, centre la seva acció a casa. Google té telèfons, rellotges i Google Home. També tenen ordinadors Chrome, però són gairebé impossibles d'usar en moltes feines. La feina és el lloc on tots passem més temps. La seva posició amb les tauletes també és feble. Microsoft té ordinadors, però gairebé han tirat la tovallola en telèfons, tauletes i rellotges.\nFer que sempre escolti consumeix molta bateria. Per tant, és difícil d'aplicar a un dispositiu mòbil. Amazon primer i després Google i Microsoft han tret altaveus endollats. Però Apple ja té molts dispositius connectats a la xarxa elèctrica que tenen altaveus incorporats. Són a casa i a la feina. Fer que el Macintosh contesti sense la necessitat de prémer cap botó podria ser una petita revolució. Els usuaris de Mac no necessitarien cap dispositiu extra.\nPer ara, és tècnicament impossible fer que els ordinadors, tauletes i mòbils estiguin sempre escoltant. Per tan, no poden respondre només amb la veu. Tot i això, aquest és un tema que es pot solucionar en el futur. Mentrestant, un dispositiu especialitzat té sentit.\nL'avantatge d'Apple és el seu ecosistema i això és sostenible en el temps. Els competidors no ho poden igualar de manera senzilla.\nAprendre i aplicar\nAquesta no és només la història d'algunes grans companyies tecnològiques. L'aparició de l'assistent de veu té grans implicacions per a les petites empreses i les persones.\nSerà una nova manera d'accedir a la informació. Podrem preguntar qualsevol cosa, en qualsevol moment. Serà una comoditat a casa, però pot canviar moltes coses a la feina.\nLa desaparició del cercador de Google pot ser dramàtic per a Google i Alphabet. Però també és important per a petites empreses. Per ara, és la plataforma més important de publicitat d’Internet. Una manera que té la petita empresa per comunicar-se amb potencials consumidors. Tot plegat pot beneficiar al número dos en la publicitat de Internet: Facebook. però aquest té també molts problemes d'un altre tipus\nEls assistents de veu són una nova manera de obtenir informació. En certa manera podrien substituir els cercadors en un futur no llunyà. Satisfan la mateixa necessitat, solucionen el mateix problema. Per ara, tenen limitacions, però estan millorant ràpid.\nApple, Amazon, Google i Microsoft estan competint en aquest terreny. Es copien mutuament la tecnologia, però tenen diferents estratègies de màrqueting.\nApple Siri és en molts dispositius, t'acompanya on siguis. L'usuari necessita prèmer un botó per activar-ho en molts dels aparells. La seguretat i la corrdinació entre dispositius són una prioritat. En el sector dels altaveus de casa, l'avantatge competitiu és l'especialització en música: la qualitat del so i la integració amb iTunes.\nAmazon Echo és només a casa. Han creat la categoria i són també els primers que tenen una versió amb càmara i una amb pantalla.\nGoogle té experiència en cerques. Té avantatge en processar molta informació en el núvol. Algunes persones no els volen donar la seva informació personal i privada.\nMicrosoft intenta ser per tot, però per ara, només es pot diferenciar en la consola de jocs.\nTecnologies semblants, diferents estratègies de màrqueting.\nAquesta entrada és part d'una sèrie dedicat als Assistents de Veu, també anomanats Assistents Personals Virtuals. Pots llegir cada part de forma independent:\n- Assistents de veu, el màrqueting darrere\n- Amazon Echo, el màrqueting darrere\n- Assistents de veu, el infogràfic


Assumpte: Presentació Dt Gen 18, 2011 7:56 am\nEm presento al fòrum tal com vam quedar diumenge a la calçotada.\nSoc en Joan de (Mataró), per cert crec que tots ho vam passar molt bé, esperar si ens trobem aviat una altre vegada per parlar dels nostres bicilindric, i al mateix temps fer alguna àpat, que també entra al tema.jajajajajajajajajajaajaja\nAssumpte: Re: Presentació Dt Gen 18, 2011 9:01 am\nBenvingut company Joan, m'alegro de veure't per aqui, i tant si ens trobarem, el 6 de febrer ja hi ha una sortida que ha proposat en Santi de la Selva del Camp d'anar a Ulldemolins, tot i que els que venim de dalt haurem de matinar un ou.\nA l'Abril, el 3 hi ha la fira de florejacs, recomanadisima\ni al Març a veure si organitzem una sortideta pel parc natural del Montnegre\nPassat per l'apartat de trobades a Catalunya i hi veuras tot el que s'esta coent actualment.\nAssumpte: Re: Presentació Dt Gen 18, 2011 11:29 am\nBenvingut! a veure si et veiem mes sovint a les trobades!\nAssumpte: Re: Presentació Dc Gen 19, 2011 7:18 am\nBenvingut joan.Ja ens veurem\nAssumpte: Re: Presentació Dj Gen 20, 2011 2:51 am\nHola Joan, només desitxo que to pasis tan be com tot nosaltres.\nAssumpte: Re: Presentació Dj Gen 20, 2011 4:29 am\nBenvingut Joan ,\npotser nosaltres trigarem una miqueta mes a coneixe-se'ns ja que estem en restauració encara . Però m'alegro molt que siguis amb nosaltres aixi la família se va fen gran.\nAssumpte: Re: Presentació Dj Gen 20, 2011 8:34 am\nbones Juan benvingut,el coxe sempre apunt i cap a las trobadas


Detectives Oliver Català: investigación evaluativa\n“El ritme frenètic de la informació i l’evolució del cicle de decisió”.\nEls avantatges competitius i de seguretat són sempre temporals i es requereix una adaptació contínua i veloç. Les necessitats d’informació també són canviants. Com a conseqüència de les variacions de la situació o d’una nova programació, quan apareix un fet nou o quan ja existeix, és convenient considerar-lo des d’un altre punt de vista.\nLa investigación avaluativa o avaluació de programes, facilita tant la retroinformació i millora contínua de la qualitat d’informació en activitats d’intel·ligència estratègia en curs, com la valoració de l’impacte i la redefinició de nous projectes.\nPer a la millora de qualitat en la seqüència del cicle informatiu d’intel·ligència competitiva i intel·ligència de seguretat, la investigación avaluativa s’efectua com a resultat de la necessitat de comprovar, confirmar, rebutjar i valorar novament cada conclusió ja aconseguida, en rebre’s una nova informació.\nPer al millor maneig de l’impacte en nous programes, la recerca d’avaluació ex-ante i ex-post (abans i després), indica el grau d’eficiència o deficiència i assenyala el camí per a la seva reformulació i valoració de l’èxit aconseguit pels esforços realitzats. L’ex-ante (valoració de les alternatives) es planteja per dur a terme un projecte. L’ex-post (avaluació com a control de l’èxit) es realitza com a anàlisi de les fonts d’error.


El Barranquet: EXPOCIÈNCIA 2017\nSabeu què? Hem rebut esta invitació de la Universitat de València a Expociència. Ja saps, dia 27 de maig de 10 a 14 h.\nVídeo Expociència 2017\nEl pròxim dissabte 27 de maig, de 10 a 14 hores, celebrarem les novenes jornades de portes obertes del Parc Científic de la Universitat de València, EXPOCIÈNCIA 2017, una festa amb prop de 80 activitats lúdiques i divulgatives al voltant de la ciència i de la innovació que rep cada any la visita de milers de ciutadans.\nEl Parc Científic de la Universitat de València es troba al Campus de Burjassot-Paterna. Té connexió directa des de la ciutat de València a través de la línia 4 de tramvia (parades TVV i Santa Gemma), per la qual cosa recomanem encaridament l'ús del transport públic.\nEXPOCIÈNCIA s'ha consolidat com una cita clau a fi de conèixer, en un ambient lúdic i relaxat, les instal·lacions científiques i empresarials del Parc Científic de la Universitat de València. De fet, hi ha activitats preparades per a públics de totes les edats, des d'experiments i tallers de divulgació de la ciència fins a actuacions i atraccions dirigides als més menuts.\nTrobareu la programació i els detalls al web www.expociencia.org, i estareu al corrent de tota l'actualitat a https://www.facebook.com/expociencia.pcuv. Podeu fer-vos una idea del què és EXPOCIÈNCIA en aquest Vídeo Expociència 2017 o realitzar qualsevol consulta al telèfon 963 543 058.\nSi voleu conèixer què és el Parc Científic, mireu aquest vídeo: ‘Això era un Parc Científic...’\nTot esperant comptar amb la vostra presència el pròxim dissabte 27 de maig, rebeu una cordial salutació.


Donar sense rebre res et fa feliç - FÒRUM.ad\nDonar sense rebre res et fa feliç\nEl 02/08/19 6:46\nLa història de la humanitat es pot resumir, en forma simple, en la recerca permanent de la felicitat.\nLes preocupacions, l’ansietat, la tristesa, l’odi, són obstacles en aquest camí a la plenitud\nQui no aspira a sentir-se realitzat? Des dels seus orígens, l’ésser humà s’ha esforçat a trobar aquest camí.\nEl problema, o millor dit, el sofriment sorgeixen quan no s’aconsegueix allò que es considera necessari per assolir aquest estat de plenitud.\nÉs bonic donar, aportar, enriquir, afavorir, convidar, tots sinònims d’una de les millors coses que podem fer pel nostre món, per la nostra felicitat, i pel nostre propi benestar, sense esmentar el aliè al mateix temps.\nAquesta idea ens condueix a començar a donar el que tenim, a compartir això que som, en servei a la vida. Això implica acceptar amb alegria el que ve de tornada. Això que és inesperat, que no imaginem. I no jutjar com a bo o dolent això que retorna doncs el que ve, és equivalent al que es va lliurar.\nPotser el més important en aquesta pràctica és donar el que ens faci feliç, que ens dóna satisfacció i per això hem de donar o compartir el que no ens cal, ja que el requisit perquè el Donar sigui ple, en confiança i alegria, en total servei d’aquesta força creadora de la que som part …\nNo totes les persones pensen de la mateixa manera sobre el que els fa feliços. Alguns són feliços quan tenen una carrera reeixida, altres quan tenen a una persona al seu costat. I d’altres, es troben contents en la solitud.\nUn debat freqüent és si, la felicitat es tracta d’un estat constant, o si ha de ser entesa com a futur, com una meta o objectiu.\nSi li preguntem a un jove, per exemple, que el fa feliç, potser ens digui que li agradaria acabar la seva carrera, aconseguir una feina, tenir una família. Que tot el conjunt, li farà feliç.\nÉs realment és cert? És normal que tota persona tingui desitjos i aspiracions. Però, fins a quin punt és això indispensable per ser feliç?\nNo obstant això, admetre aquesta teoria implica que, mentre no s’arribin a aconseguir aquests objectius, la persona ha resignar-se, per tant, a ser infeliç. La qual cosa, no té molt sentit. Dir que per ser feliç es necessita en forma exclusiva una cosa o algú, és esclavitzar el concepte de felicitat.\nEn diverses religions, com per exemple, en el budisme, es considera que la causa del sofriment humà és la inclinació o desig excessiu de tenir o posseir. Aquesta possessió pot centrar-te en objectes materials, com també en persones.\nProva a donar sense rebre res a canvi i veuràs com rebràs sense haver de demanar-ho.\nÉs una fórmula senzilla amb múltiples beneficis. No pensis molt, intenta-ho. Jo conec molta gent, coneguts, amics que l’utilitzen així com conec gent que no i et pots imaginar amb qui m’agrada relacionar-me i amb qui no.\nEl donar sense esperar res dels altres, avui en dia no és comú observar aquests valors en els éssers humans ja que hi ha moltes formes de fer-ho i hem de practicar-lo; encara que sembli un exercici complicat, és d’allò més gratificant i els beneficis són infinits, i a molts ens fa feliç ajudar els altres.\nNotícia Anterior: Instagram no vol likes falsos\nSegüent Notícia: La Purito Andorra arriba al topall dels 2.700 inscrits


LA UNIÓ de Llauradors demana un estudi rigorós d’impacte per al sector agrari i l’aplicació del principi de reciprocitat en l’acord entre la UE i Mercosur – RiberaTV\nLA UNIÓ de Llauradors demana un estudi rigorós d’impacte per al sector agrari i l’aplicació del principi de reciprocitat en l’acord entre la UE i Mercosur\nLA UNIÓ de Llauradors manté una valoració negativa de l’acord entre la UE i Mercosur i reclama el rebuig al mateix fins a comptar amb un rigorós estudi d’impacte detallat per al sector agrari i garantir l’aplicació del principi de reciprocitat.\nDesprés de la publicació de l’estudi final d’impacte sobre la sostenibilitat de l’acord, encarregat per la Direcció General de Comerç de la Comissió Europea a la London School of Economics, res ha canviat en l’opinió de l’organització que a més critica que no es tinguen en compte les conseqüències per a un sector tan important com és el dels cítrics. L’anàlisi presentada per l’entitat londinenca després de més de dos anys de treballs, compara, de cara a 2032, un escenari sense acord UE-MERCOSUR amb dos escenaris hipotètics en els quals sí que hi hauria acord amb nivells diferents d’ambició en la supressió gradual dels aranzels aranzelari.\nDesprés de revisar l’informe, l’organització destaca com a nivell econòmic en tots dos escenaris totes les produccions europees analitzades es veurien afectades negativament per l’acord; sent els sectors que acumularien les majors pèrdues el del sucre (-0,7% i -1%) i el de carn de remugants (-0,7% i -1,2%) per a l’escenari conservador i ambiciós respectivament. Aquestes pèrdues serien a costa de l’enfortiment del sector agrari en Mercosur; principalment el Brasil i l’Argentina, amb fortes pujades de fins al 3,7% (sector de carn de porcí i aus).\nL’informe no entra a analitzar la situació per països, on probablement la distribució dels beneficis no seria equitativa. “Aquells països amb un pes menor del sector agrícola i superior en els sectors afavorits per l’acord serien els principals beneficiats del tractat a Europa; així que, en principi, Espanya no eixiria ben parada”, comenten des de l’organització. Per això, LA UNIÓ reitera la necessitat que Espanya rebutge l’acord fins mentre no es realitze, per part del Govern, un estudi d’impacte detallat sobre com afectarà.\nImportacions sense complir les mateixes condicions laborals i ambientals\nLA UNIÓ posa de manifest que els baixos costos de producció als països de Mercosur són en part a causa d’una menor exigència ambiental i social. A nivell social el propi informe destaca, per exemple, la possibilitat de l’acord d’afectar negativament les poblacions locals i generar treball no regulat.\nPer part seua, a nivell ambiental és preocupant el risc d’augment de la desforestació i, quant a l’ús de pesticides l’informe destaca que Mercosur se situa per damunt de la mitjana europea en quantitat i número de substàncies actives utilitzades. Així, d’un total de 508 substàncies analitzades en un estudi publicat per Environmental Health en 2019, el 44% d’elles estaven prohibides o en procés d’estar-ho a la UE; mentre que al Brasil només el 14%.\nDavant això, LA UNIÓ apunta que l’acord penalitza als productors europeus, sobretot considerant l’estratègia Farm to Fork, que proposa una reducció d’un 50% de l’ús de fitosanitaris i incrementar altres requisits ambientals. LA UNIÓ apel·la al fet que, tant aquest com altres tractats de comerç, no se signen si el respecte al principi de reciprocitat en les condicions socials i ambientals no queda plenament garantit. “Si és veritat que es pensa a exigir a les importacions el condicionat europeu, com diuen en l’estratègia, ara la UE té una estupenda ocasió per a demostrar-ho” apunten des de l’organització i conclouen: “Demanàvem saber què anava a passar si es tancava Mercosur… ara ja ho sabem i no és gens bo. El que han de fer les autoritats comunitàries és actuar en conseqüència i parar això”.\nUn altre aspecte a destacar en aquesta mena d’acords és la possible entrada de plagues no presents encara en el nostre territori, un cas recent és el de les 39 intercepcions de cítrics argentins (amb plagues com la Mancha Negra i el Cancro) en només dos mesos denunciades recentment per LA UNIÓ. En aquest sentit, abans de ratificar l’acord de Mercosur i analitzar els efectes per als llauradors europeus en tots els seus vessants, caldria establir mecanismes més estrictes de control en frontera i prohibir l’entrada de qualsevol producte que no haja sigut produït sota la mateixa normativa que exigeix la Unió Europea a les produccions pròpies. Advoca així LA UNIÓ per protocols rigorosos de control de les importacions en tots els ports europeus sense distinció i el tractament en fred davant la greu amenaça i el risc evident de propagació i contaminació davant malalties greus de quarantena que no són presents encara en la citricultura europea.\nLA UNIÓ de Llauradors demana un estudi rigorós d’impacte per al sector agrari i l’aplicació del principi de reciprocitat en l’acord entre la UE i Mercosur added by Ribera Televisió on 20 juliol, 2020


Estudiants de Lleida. Al servei d'aquest poble.\nAvui. Diumenge, 12 de febrer del 1978. Pàgina 6.\nEstudiants de Lleida.\nL'inquiet director de l'institut mixt Samuel Gili i Gayà, de la ciutat de Lleida, m'ha pregat de parlar als seus alumnes grans sobre el tema de la no violència. M'he desplaçat, doncs, a la capital de la Terra Ferma acompanyat de gent de la no violència de Lleida i de Barcelona.\nAhir era al Senat, avui a una escola. Fa dies vaig visitar l'escola L'Esclat, del Poble Sec de Barcelona. Jo pensava que les noies i els nois de Lleida serien més innocents, més ingenus, i no ha estat així. Els he parlat durant una hora i mitja sense parar, sense gaires exemples, sense anècdotes divertides. Com una llarga lliçó exigent, i no s'han pas distret. Del primer al darrer minut han parat tota l'atenció. Després ha vingut el col·loqui i amb ell les preguntes fermes com la terra lleidatana.\nNo és massa utopia això que tu dius? ¿No cal massa temps per a preparar-se? La gent té pressa a resoldre problemes immediats i urgents i no té temps per a aprofundir la no violència. ¿No seria convenient matar una persona que està fent sofrir tot un poble? ¿Fou violent Jesús quan tragué del temple a fuetades els mercaders que s'hi havien instal·lat? ¿No s'acolliran a l'objecció de consciència gent sense consciència que vol només defugir el servei militar? ¿Consideres no-violents els presos que es vessen les venes?\nJo me n'havia de marxar al poble de Tornabous d'Urgell, ells volien saber més coses. Parlaven amb la gent que m'acompanyava. Es compraven la revista «Pax» que editen els no-violents dels Països Catalans. Han entès la diferència radical entre la no violència activa i el pacifisme passiu. Han vist que la lluita i els models no-violents representen un esforç i un esforç superior al de la lluita i el model violent de societat. Voldran aprofundir les diferents branques de la nostra lluita: el moviment d'assemblees populars, ei moviment d'objecció de consciència, el control interior i la vida comunitària, el moviment ecològic, la lluita a favor dels marginats, el servei dels companys constructors, etc.\nBenaurats els qui pateixen fam i set de justícia perquè seran assaciats.


Despedida i Benvinguda\nAvui la nostra resident Berta Muntadas acaba la residència amb nosaltres i no la podem despedir com ens agradaria donat a les restriccions. Tot i així, li hem reconegut el seu esforç i hem cel·lebrat en "petit comitè" que es queda a treballar al CAP.\nDoble satisfacció en un sol acte. Tot plegat mereixia una celebració digne de les dues notícies. Avui la Berta ha acabat la seva residència i ja és metgesa de família. I com a tal, li hem ofert incorporar-se al nostre equip i ens ha dit que si. Amb unes emotives paraules ens hem agraït mutuament per una banda la formació que ha rebut per part de tot l'equip i en especial de la seva tutora Marta Serrarols i d'altra banda la patjada que ja ha deixat entre els companys i usuaris guanyant-se de llarg la confiança de tothom i demostrant que és una gran metgesa i una gran persona.\nTot plegat mereix una gran cel·lebració i la farem tan bon punt el virus ens deixi. Ara toca contenció. Si ho fem, i ho hem de fer entre tots, esperem que d'aquí poc toqui cel·lebrar moltes coses i aquesta ja la tenim agendada tan bon punt es pugui


TV3 també comença el curs líder - comunicació21\nTV3 també comença el curs líder\nRedacció|2020-10-05T21:35:52+02:001 octubre 2020|Comunicació21\nLa cadena pública catalana ha iniciat altre cop la nova temporada com la cadena més vista, i ja acumula 38 mesos consecutius de lideratge, ampliant el rècord assolit el març de 2019.\nAl setembre TV3 va registrar un 14% de quota de pantalla, i creix 2,3 punts respecte a l’agost. Per darrere es troben Telecinco amb un 10,9% de share (puja sis dècimes); Antena 3 amb 9,4% (en suma tres); La 1 amb 7,2% (guanya mig punt); laSexta 6,9% (creix 1,1 punts); Cuatro 4,7% (una dècima més), i Trece amb un 2% (perd dues dècimes). Per la seva part, 8tv tanca el mes amb un 0,8% de quota, una dècima menys.\nPer altra banda, al setembre TV3 va ser la cadena més vista 27 dels 30 dies; va liderar el rànquing de programes tots els dies del mes, 28 dels quals gràcies a una edició del Telenotícies, i va situar 24 espais entre els 40 més vistos, dels quals 9 entre els 10 primers.\nQuant a la resta de canals de Televisió de Catalunya, el 3/24 va registrar un 1,4% de quota de pantalla (cau dues dècimes); el Super3/33 un 0,5% (repeteix resultat), i l’Esport3 un 0,4% (puja una dècima).\nAl setembre Telecinco va tornar va ser la cadena més vista en el conjunt de l’Estat per 25è mes consecutiu amb el 14% de quota de pantalla (guanya vuit dècimes respecte l’agost), seguida d’Antena 3, amb un 12,7% (puja 1,2 punts).\nPer darrere es troben La 1, amb un 9,2% de share (suma tres dècimes); laSexta, amb 6,7% (puja vuit dècimes); Cuatro, amb 5,4% (en guanya dues), i Trece, amb un 2,3% (cau quatre dècimes).


El radar de Sarrià: La cursa segueix\nMiquel hi han coses que dius que no son certes. I que consti que el teu blog m´encanta.\n1- Segons tu, no us han deixat comptar els vots mitjançant un referèndum. Recordo que el referèndum del 9-N va ser il.legal. Fins que no sigui legal, no comptaran els vots.\n2- Qui es va encarregar dia si i dia també en dir que aquestes eleccions eren plebiscitàries va ser el senyor Artur Mas. Pues llavors, en unes plebiscitàries conten els vots. T´agradi o no.\n3- El discurs de l´unionisme a sigut patètic. Ho reconec. Pero el discurs dels partits independentista una mica també. Nomes ens deien que amb la independencia tot seria fantàstic. Molt bé. Pero algú em va dir les posibles conseqüències de sortir de la Unió Europea? y de l´euro? I quan costaria la creació d´un Estat propi? Com el crearien? Hi han molts temes i jo no he sentit res.\n9 d’octubre de 2015 a les 11:52\n1/ Per tant tinc raó, no ens han deixat comptar els vots com es va poder fer a Escòcia.\n2/ Deixant al marge que jo no sóc Mas, els vots del PACMA, per exemple, són indepes o no? I els de CSQEP, què són? Del "no" segur que no, ells mateixos ho han desmentit. No és tan senzill atribuir el "sí" i el "no" a tots i cadascun dels vots d'unes eleccions "normals"; per això convé fer un referèndum. I el farem, no et càpiga dubte.\n3/ Això són opinions, i totes són respectables. I sobre les teves preguntes, la resposta és clara: el cost seria molt menor que el que suportem ara amb la dependència d'Espanya. Evidentment això també és una opinió, concretament la meva.\n9 d’octubre de 2015 a les 12:18\n1- No tens raó. El referèndum del 9-N va ser il.legal. Per tant no es conten els vots. El referèndum de Escòcia SÍ va ser legal. Veieu la enorme diferencia? Si no la veieu, teniu un problema. En un futur, ja veurem si hi ha un referèndum legal.\n2- A mi mes igual la ideología política dels caps de llista de partits com CSQEP o PACMA, que evidentment son mes partidaris del NO que del SÍ. La qüestió es que el 98% de la gent independentista va votar a JxSÍ o la CUP. Aixó ho sap tothom. Ah, i tampoc pots incloure com a SÍ a gent de JxSÍ que votaria NO. Hi aixó ho se. Si no no ho diria.\n3- Deixeu ja el discurs infantil. Espanya ens roba o el cost seria molt menor que el que suportem ara. Joder, que la qüestió de la independència es molt seria. Afectaria a 7,5M d´habitants. Ah, i també hi ha mes temes que afectarien Catalunya a part del econòmic. Per exemple la sortida de la Unió Europea.\n9 d’octubre de 2015 a les 13:44\nPer saber què ens depararà el futur haurem d’esperar a ser-hi, i de moment encara no hi som. Dit això, s’ha de ser mínimament rigorós amb els arguments que s’utilitzen. No insisteixis tant amb el 9-N, que jo no n’he parlat ni tinc intenció de fer-ho. S’ha de ser especialment curós amb les xifres: “el 98% de la gent independentista va votar...”. I tu com ho saps? Dir que “això ho sap tothom” no em demostra res, o potser és que jo no formo part del tothom. L’afirmació “això ho sé”, així, sense més, tampoc no és argument. No posis “Espanya ens roba” com a cosa meva, jo no faig afirmacions d’aquesta naturalesa. “La sortida de la Unió Europea” no és cap fet consumat, de moment estem en el terreny de les hipòtesis i opinions d’uns i altres; interessades, és clar. A la UE no hi ha principis sinó interessos, i el que no és una hipòtesi és que una Catalunya independent seria un contribuent net a la UE. Ningú —tampoc Espanya, que passaria a ser un receptor net de la UE— amb un mínim de sentit comú i del negoci deixaria escapar un client així. Però, repeteixo, ningú té la bola de vidre per endevinar el futur.\n9 d’octubre de 2015 a les 16:16\nMiquel, qualsevol persona amb 2 dits de front sap que la gran majoria de independentistas, per no di tots (98% es inventat) heu votat JxSí o CUP. L'afirmació aixo ho se la puc dir perque tinc familiars que van votar JxSí i en un referéndum votarien NO. Y lo de la Unió Europea no ho dic jo per portar la contraria, ho diuen polítics i entessos en el tema de forma d'Espanya.\n9 d’octubre de 2015 a les 16:34\nSi parles d'Escòcia i de vots, estas comparant el referèndum d'alla i d'aqui o no? Tu dius no ens van deixar contar vots i jo normal va ser il.legal. La llei, t'agradi o no, no te la pots saltar. Res mes.\n9 d’octubre de 2015 a les 16:45


Emile Heskey - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(en) Emile William Ivanhoe Heskey\n11 gener 1978 (43 anys)\nPremier League, lliga anglesa de futbol i Lliga australiana de futbol\n1994–1994 Anglaterra sub-16 4 (0)\n1994–2000 Leicester City FC 154 (40)\n1995–1996 Anglaterra sub-18 8 (5)\n1996–2000 Anglaterra sub-21 17 (6)\n2000–2004 Liverpool FC 150 (39)\n2004–2006 Birmingham City 68 (14)\n2006–2009 Wigan Athletic FC 82 (15)\n2009–2012 Aston Villa FC 92 (9)\n2012–2014 Newcastle United Jets FC 42 (10)\n2014–2016 Bolton Wanderers FC 45 (3)\n1998–1998 Anglaterra B 1 (1)\n1999–2010 Anglaterra 62 (7)\nEmile William Ivanhoe Heskey (nascut l'11 de gener de 1978 en Leicester) és un exfutbolista anglès d'origen antiguà. Conegut per la seua força i la seua alçada, és un davanter centre que no ha destacat per la seua capacitat golejadora. Sempre va jugar en equips de la Premier League fins a la seva retirada.\n1.6 Newcastle Jets i Bolton Wanderers\nHeskey va començar la seua carrera en el Leicester City, l'any 1996. El 2000, el Liverpool FC, el contractà per 11 milions de lliures, i fou fins a la data el jugador del Leicester pel qual més diners havien pagat. Amb el Liverpool guanyà molts títols, incloent una FA Cup l'any 2001. El 2004, el Birmingham City FC, contracta a Heskey, per dues temporades, en les quals no mostra el seu millor futbol, llavors, en l'estiu de 2006, cerca minuts en un recent ascendit, el Wigan Athletic, en el qual va tornar a ser el gran jugador que havia estat.\nHeskey es convertí ja en internacional amb el seu país. Va fer el seu debut contra Hongria, el 1999, el resultat va ser d'1-1. Va deixar de jugar-hi tan sovint després de l'Eurocopa 2004 de Portugal, pels seus errors.\nHeskey comença la seua carrera en l'equip de la seua ciutat, el Leicester City, fa el seu debut en lliga l'any 1995, enfront del Queens Park Rangers, amb 17 anys. La temporada 1995-1996, Heskey ja deixà el Filial del Leicester, i va començar la seua carrera com futbolista, ja en el primer equip. Jugà 30 partits, i fou una peça clau en l'ascens del seu equip a la primera divisió Anglesa, la FA Premier League. També destaquem, que va marcar el seu primer gol com futbolista, enfront del Norwich City, i no seria l'últim, durant la temporada, en va fer 6 més.\nLa temporada 1996-1997, Heskey disputà la seua primera temporada en la Premier League, va disputar 35 partits, i va fer 10 gols. En eixa temporada, va marcar el gol que va valdre al seu equip guanyar la Football League Cup de 1997, enfront del Middlesbrough. Tottenham Hotspur FC, i Leeds United, són dos dels equips que s'interessen per Heskey. Però el seu mànager declina les ofertes. El 1998-1999, Heskey forma un duo meravellós al costat de Tony Cotee. La temporada 2000-2001, Heskey torna a guanyar la League Cup, enfront del Tranmere Rovers.\nHeskey, fitxa pel Liverpool al març de 2000, per 11 milions de lliures. Heskey debutà en Anfield Road, enfront del Sunderland, però en finalitzar la temporada, molts dubtaven sobre la seua efectivitat golejadora.\nHeskey rebutjà una oferta, del Tottenham Hotspur FC per 12 milions en 2002, gràcies a la insistència de l'entrenador Gérard Houllier, que volia al davanter per als seus futurs plans.\nLa temporada 2003-2004, Heskey es disputà la posició amb el davanter Milan Baroš, per entrar en l'Onze Inicial dels Reds. Guanyà la posició al txec, gràcies als seus 12 gols en la classificació per a l'Eurocopa del 2004, que es disputaria en Portugal.\nLa temporada 2005-2006, Heskey signa per 3,5 milions de lliures. I així debutà amb el Birmingham, enfront del Porsmouth, acabà 1 a 1 el partit. Va tenir dos mediocres temporades en Birmingham, jugà 34 partits i va marcar 18 gols, unes xifres, de davanter.\nLa temporada 2006-2007, Heskey signa amb el Wigan Athletic, que en aquell temps era un equip modest recent ascendit a la Premier League, per 5,5 Milions de Lliures. En el mes d'agost de 2006, Heskey debuta amb el Wigan Athletic, enfront del Newcastle United. El partit finalitza amb 2 a 1 favorable als magpies. Les coincidències van voler que Heskey marcara el seu primer gol amb el Wigan, el dia que va complir 500 partits en la Premier, enfront del Reading Football Club el 26 d'agost. En eixa temporada la seua presència va ser vital per a l'equip, l'equip podia presumir de tenir un gran davanter, i el va marcar 8 gols aquella temporada. I Wigan va fer una molt bona temporada, quedant no massa lluny dels llocs de UEFA. El més dur arribaria aleshores, quan Heskey estaria fora per una lesió en el metatarsià.\nDesprés del seu pas pel Wigan, Heskey va tornar a Birmingham, però aquesta volta per jugar en l'Aston Villa, que va obtenir els serveis del jugador el gener de 2009, pagant una quantitat lleugerament superior als 5 milions d'euros.\nPrompte l'Aston Vila va veure com amortitzava els diners pagats pel davanter anglès, ja que davant la lesió de Carew l'entrenador va decidir donar-li la titularitat i tan sols a 11 minuts de partit, Heskey feu esclatar d'alegria els afeccionats de l'Aston Villa fent un autèntic golàs, i retornant d'aquesta manera la confiança atorgada a l'entrenador.\nNewcastle Jets i Bolton Wanderers[modifica]\nEn 2012 va fitxar per l'australià Newcastle United Jets FC i després de dos anys va acabar la seva carrera al Bolton Wanderers.\nHa estat internacional amb la selecció de futbol d'Anglaterra 57 vegades i hi ha fet 7 gols. Heskey va començar, com parella atacant al costat de Michael Owen, ja des que jugaven amb Anglaterra Sub-18, fins i tot van quedar tercers en el Campionat Europeu celebrat a França. Debutà amb Anglaterra, al febrer de 1998, enfront de Xile, i fins i tot va marcar un gol en eixe partit. El seu debut amb la selecció absoluta va ser un any més tard, enfront de la selecció d'Hongria, l'aleshores entrenador Glenn Hoddle va confiar en ell, i li va fer disputar minuts, el resultat fou d'1-1.\nEn la Copa Mundial de Futbol de 2002 disputat en Corea del Sud i Japó, Heskey va fer un mal joc, en no ser en la seua posició habitual en el camp, no ajudà gaire la seua selecció que va caure en els Quarts de Final del torneig. Després d'eixe bac, l'entrenador Sven-Göran Eriksson era en una cruïlla, perquè no podia assegurar resultats òptims, amb Heskey en la selecció, i a més, el jove Wayne Rooney, d'una qualitat més bona, feia un gran futbol i es mereixia un lloc en l'Equip Nacional. I ací va acabar per un temps la seua etapa en la selecció, fins i tot alguns companys, elogiaven Rooney, i menyspreaven el treball del veterà Heskey. Alan Shearer va dir una volta: "Ni d'ací un milió d'anys Heskey, podria tenir el nivell que ara mateix té Rooney."\nPerò en el 2007, en la Classificació per a l'Eurocopa del 2007 que es disputava en Àustria i Suïssa, l'entrenador Steve McLaren, tornà a cridar el davanter, Heskey disputà dos partits (contra Israel i Rússia) que alguns periodistes anglesos han batejat com la seua segona joventut.\nFootball League Cup Leicester City Anglaterra 1996/1997\nFootball League Cup Leicester City Anglaterra 1999/2000\nFootball League Cup Liverpool FC Anglaterra 2000/2001\nFA Cup Liverpool FC Anglaterra 2000/2001\nCharity Shield Liverpool FC Anglaterra 2001\nFootball League Cup Liverpool FC Anglaterra 2002/2003\nSupercopa d'Europa Liverpool FC Anglaterra 2001\nCopa de la UEFA Liverpool FC Anglaterra 2000/2001\n↑ Mail, Simon «Leyton Orient linked with former Liverpool, England and Aston Villa striker Emile Heskey». Epping Forest Guardian, 16-07-2014 [Consulta: 2 agost 2014].\n↑ Dasey, Jason «Liverpool icon Emile Heskey on love affair with Asia, life after retirement». ESPN, 31-05-2017 [Consulta: 12 desembre 2017].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Emile Heskey\nFitxa d'Heskey (anglès)\nEmile Heskey amb Anglaterra - Caixes de navegació\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Emile_Heskey&oldid=28465185»\nEsportistes de Leicester\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 20 oct 2021 a les 14:36.


En una societat altament competitiva com l'actual, hi ha tres grans factors que diferencien les empreses i les organitzacions: uns recursos humans de qualitat (capacitats per treballar en equip), la tecnologia i l'estrat�gia, el m�rqueting.\n"Som a l'era del m�rqueting." Cada vegada m�s les organitzacions fan o es plantegen fer m�rqueting, tant les lucratives com les no lucratives: empreses, governs, partits pol�tics, professionals liberals, corporacions professionals, organitzacions no governamentals, etc.\nPodem definir el m�rqueting com el lligam entre una organitzaci� i el seu mercat. �s el motor del creixement, o del frac�s, d'una organitzaci�. El marqueting forma part de les ci�ncies socials, per�, sobretot, �s un art, ja que no t� regles fixes. �s l'art de l'intercanvi de productes i/o serveis amb benefici per a dues parts, el client i el prestador del servei. El m�rqueting t� com a objectiu aconseguir la satisfacci� del client, assolir la fidelitat del client per mitj� de la diferenciaci� positiva del producte o servei �s a dir, mitjan�ant productes superiors i/o servei superior.\nEl m�rqueting t� quatre pol�tiques cl�ssiques: producte, preu, distribuci� i comunicaci�. En serveis cal afegir-hi com a m�nim dues m�s: les persones i la qualitat de servei. En el m�n de les empreses de servei la qualitat de servei diferencia les empreses i esdev� l'activitat fonamental de m�rqueting. La qualitat de servei crea usuaris que compren m�s, que s�n m�s fidels a l'organitzaci� i que en difonen publicitat positiva. La qualitat �s "la patent" en el sector serveis.\nTotes les organitzacions donen serveis per tal d'assolir els seus objectius. En canvi no totes les organitzacions donen servei. Els clients o usuaris estan cada cop m�s informats i donen un valor especial a la qualitat del servei, a com s'entrega el servei.\nD'una banda, podem definir el servei com "les activitats secund�ries que fa una empresa per millorar al m�xim la satisfacci� que rep el client de les seves activitats principals". De l'altra, i en un m�n en qu� els clients cada cop exigeixen m�s (servei, diferenciaci� i temps de resposta) podem definir la qualitat com "la satisfacci� dels desitjos, les necessitats i les expectatives dels clients o usuaris."\nUn servei de qualitat implica:\nqualitat t�cnica, professionalitat, "saber fer", respostes adequades als problemes dels clients,\nqualitat de servei (la forma com s'entrega el producte o servei).\nEl client no nom�s vol una soluci� "a mida"; desitja, a m�s a m�s, informaci�, assessorament, suport i implicaci� per part del prove�dor. Aspira a veure resolt el qu� del seu problema, per� desitja que el com sigui tamb� satisfactori. Per tant, q�estions complement�ries a la prestaci� del producte/servei principal (el contacte personal, les comunicacions, l'entorn f�sic, el tractament de les reclamacions o la relaci� postvenda) s�n clau per aconseguir un nivell de servei adequat.\nEl proc�s de gesti� per obtenir qualitat comen�a amb la comprensi� de les expectatives dels clients. �s el client i no pas el prestatari qui defineix la qualitat del servei: els �nics criteris que compten per avaluar la qualitat s�n els dels clients.\nLa satisfacci� del client\nLa satisfacci� del client �s el resultat de comparar la seva percepci� (o impressions) dels beneficis que obt� amb les expectatives que tenia de rebre'ls:\nSatisfacci� = percepcions - expectatives\nSi les percepcions superen les expectatives, els clients es trobaran satisfets i consideraran que han rebut un servei de qualitat. Quan coincideixin ambdues no hi haur� satisfacci�, perqu� s'haur� rebut all� que s'esperava. Si les percepcions s�n inferiors a les expectatives es produir� insatisfacci�. Les organitzacions han de comprendre com perceben els clients la qualitat i quin nivell de qualitat desitgen.\nEn definitiva, els clients es troben satisfets quan el producte o servei compleix les seves expectatives i encantats quan les sobrepassa.\nFactors que influeixen en la formaci� de les expectatives\nEls factors principals que influeixen en la formaci� de les expectatives dels usuaris o clients s�n:\nla comunicaci� boca-orella, �s a dir, el que els usuaris escolten d'altres usuaris,\nles necessitats personals de cada client,\nl'experi�ncia pr�via tinguda amb l'�s d'un servei,\nla comunicaci� externa dels prove�dors del servei,\nel preu, sobretot en el cas dels clients potencials.\nFactors que influeixen en la percepci� d'un servei de qualitat o criteris utilitzats pels clients per avaluar la qualitat.\nEls factors que influeixen en la percepci� d'un servei de qualitat s�n:\nFiabilitat.La fiabilitat �s la capacitat de realitzar el servei b� a la primera, amb precisi�, sense errors. Exemple: Quan un membre de l'organitzaci� es compromet a tornar una trucada a un client, ho fa? La informaci� va ser donada de manera correcta, sense errors?\nCapacitat de resposta. La capacitat de resposta o disponibilitat implica la voluntat o el desig de donar un servei immediat, r�pid, i d'ajudar els clients. Exemple: Quan un usuari t� un problema amb un expedient, l'empresa resol de manera r�pida el problema? El personal de l'organitzaci� �s conscient que una trucada d'un usuari �s una oportunitat de contactar-hi, m�s que una mol�stia en determinats moments?\nComprom�s. El comprom�s implica compet�ncia o professionalitat, cortesia (respecte i amabilitat) i seguretat dels empleats per transmetre responsabilitat, credibilitat i confian�a. La professionalitat �s essencial, ja que constitueix el benefici b�sic del servei. Exemple: Quan truco a un despatx d'un advocat, la persona que m'at�n t� l'habilitat suficient per donar una soluci� al meu problema? (professionalitat). La meva empresa t� una bona imatge? (credibilitat). �s segur donar les meves dades perqu� aquella empresa les inclogui a la seva web? (seguretat). El personal de recepci� �s prou agradable quan m'at�n? (cortesia).\nEmpatia.L'empatia inclou accessibilitat, comunicaci� i coneixement o comprensi� del client:\nAccessibilitat. Les empreses de serveis han de facilitar que els clients hi contactin i puguin rebre les prestacions que desitgen. Exemple: L'empresa t� una web informativa? Puc accedir r�pidament al meu assessor quan tinc un problema extraordinari?\nComunicaci�. Les empreses han d'escoltar activament els seus clients i informar-los en un llenguatge comprensible. Exemple: Quan truco a la meva empresa asseguradora estan encantats d'escoltar-me?\nConeixement o comprensi� del client. Les empreses o organitzacions "orientades al client" s'esforcen per con�ixer els clients i les seves necessitats. Exemple: Els meus assessors desitgen saber quines s�n les meves necessitats o les suposen?\nElements tangibles.Els elements tangibles inclouen les instal�lacions, els equipaments, l'aspecte de les persones i el material de comunicaci�.\nEn definitiva, per a un client el que �s veritablement important �s el nivell de qualitat percebuda, entesa com a confrontaci� entre el que esperava i el que rep. Per tant, la satisfacci� d'un client �s el resultat de les impressions rebudes al llarg de la creaci� del servei menys les expectatives que el client tenia en entrar en contacte amb l'activitat de serveis. Tot aix� ens condueix a dues observacions:\nLa resposta a la necessitat del client nom�s ha de contenir els elements que aquest percebi com a valuosos. Afegir m�s �s un malbaratament, ja que "el que no es percep, no existeix".\nLa millora de la qualitat es pot obtenir actuant no nom�s damunt l'execuci� i les percepcions, sin� tamb� damunt les expectatives.\nPuntos: 3.23 - Votos: 46


Folguera seguirà un any més i ja planifica la temporada\nActualitzada 25/03/2020 a les 09:12\nAndreu Tomàs, Cañellas, Vives i Joseph s’han mostrat disposats a continuar\n© Albert Folguera continuarà una temporada més al capdavant del conjunt llistat.\nAmb tota l’activitat esportiva paralitzada pel coronavirus i la gran majoria de jugadors i tècnics confinats a les seues cases, molts clubs aprofiten aquests dies per començar a planificar la temporada vinent, encara sense saber si la present es reprendrà o quedarà anul·lada. És el cas del Llista, que ja ha començat a dibuixar la plantilla de la propera campanya.\nAbans de l’aturada de gairebé un mes que havia d’afrontar l’equip per la disputa de les competicions europees i la Copa del Rei, de les quals era eliminat –tot i que després van quedar anul·lades al declarar-se l’estat d’alarma arreu del país–, el tècnic Albert Folguera va parlar amb els pesos pesants de l’equip per saber les seues intencions de cara a la campanya següent. Andreu Tomàs, Lluís Cañellas i Oriol Vives van mostrar la seua predisposició a seguir, així com Àlex Joseph, encara que el seu cas depèn del FC Barcelona, equip que l’ha cedit aquest any. Marc Palazón i el gal Nathan Gefflot són dubte, mentre que els jugadors del planter Gerard i Sergi Folguera i Sergi Duch continuaran a la disciplina blava.\nFolguera sondeja el mercat per si Lluís Tomàs es retira i el lleidatà Albert Mola és una opció\nEl porter Lluís Tomàs, peça clau en l’engranatge del doble campió d’Europa, és un cas especial. El pallarès ja fa temps que medita la retirada, que podria ser una realitat al final de la present temporada. Per si això ocorre, Folguera vol tenir l’esquena ben coberta i per això ha començat a sondejar el mercat. Entre els jugadors amb què ha contactat hi ha el lleidatà Albert Mola, suplent de Lluís en la conquesta de la Copa CERS del 2018 i que ara milita al Quévert francès. El club, que econòmicament no pot lluitar amb els grans, també sospesa el retorn a curt i llarg termini d’altres jugadors que s’han format al seu planter, com Roc Llisa, actualment al Bassano, o David Ballestero, al Vercelli, així com el jugador de Bell-lloc Pol Franci, actualment judagor del Monza italià.\n9.Una eina web mostra l'evolució del coronavirus per municipis\n1. Moratòria de préstecs al consum i també hipotecària de locals i oficines\n2. Moratòria de sis mesos a les cotitzacions dels autònoms i empreses\n3. L'Estat aprova ajuts i suspèn desnonaments de lloguer 6 mesos després del final de l...\n4. La taxa de mortalitat del coronavirus ronda l'1%, segons un gran estudi\n5. Endesa repara una línia de mitjana tensió de Vielha per a garantir el servei a la Val d...\n6. Sanitat descarta noves mesures fins veure l'impacte de les ja preses\n7. Llet Nostra garanteix el subministrament\n8. Creen un Trivial sobre el coronavirus amb preguntes a través de WhatsApp\n9. La Val d'Aran arriba a 55 casos per coronavirus\n10. Nova jornada de donació de sang aquest dimarts a la Llotja de Lleida


Com la cultura del “fes-t’ho tu mateix” arruïna les empreses - Oriol López Villena\nCom la cultura del “fes-t’ho tu mateix” arruïna les empreses\nOi que mai no s’acudiria operar-te a cor obert a tu mateix?\nL'exemple és exagerat, d'acord, però segur que t'has trobat moltes vegades fent coses per les quals hauries de contractar un professional, oi?\nRecordo al meu pare fent-me mirar mentre canviava un endoll, arreglava una persiana o engreixava una bicicleta. Va ser així que vaig aprendre a fer petites feines a casa, i actualment faig el mateix amb els meus fills. Quan ja vaig créixer, però, el meu pare va començar a encarregar certes feines que abans feia ell a professionals. Per exemple, portava el cotxe a rentar a fora, mentre a mi me'l feia rentar a mà a casa. Al demanar-li el motiu, em va dir que abans d'havia d'educar, però que ara ja podia gaudir del temps lliure. A casa, doncs, adquirir certes habilitats tenia un valor educatiu i de supervivència: t'ajuden a desenvolupar-te per tu mateix i apreciar el valor més fàcilment.\nAl despatx, però, no vaig veure mai el meu pare canviar un endoll, arreglar una persiana o ajustar l'aire condicionat. Per què? Simplement, a l'empresa, fer-te tu mateix certes coses, implica un fre al creixement, perquè dediquem recursos a aspectes en què no som bons (cost d'oportunitat), i desaprofitem un dels motors que ha mogut la humanitat (la divisió del treball).\nPer això, quan un assessor fiscal, fa unes setmanes, va queixar-se que els seus clients pensaven que podien fer-se ells mateixos els impostos, mentre em mostrava un disseny que van fer per a compartir a les xarxes socials, els hi vaig dir que era incoherent: "si vosaltres no contracteu a un professional pel disseny, per què us hauria de contractar un client per a fer-los els impostos?" li vaig dir.\nEn canvi, un empresari del transport em va dir una vegada que el secret del seu èxit estava en haver externalitzat tot allò que no era el cor del seu negoci: transporta mercaderies. Això, entre d'altres coses, la va catapultar a ser (i mantenir-se) com una de les empreses de més gran creixement d'Europa.\nCom he dit abans, la cultura del "fes-t'ho tu mateix" està molt bé per a casa, però a les empreses provoca estancament i desorientació. Estancament, perquè enlloc d'aprofitar les seves fortaleses, aprofundeix en les debilitats. I desorientació perquè, quan no s'obtenen els resultats esperats, es culpa a l'estratègia enlloc de a la seva execució. I, com vam comentar fa unes setmanes, el perill de l'estratègia no està a la seva definició, sinó a la seva implementació.\nCentra't. Com a empresari, vols que la teva empresa creixi i treballi per a tu, oi? Vols gaudir d'allò que fas i cedir responsabilitat i lideratge en allò que no gaudeixes o no hauries d'estar fent. Somnies en guanyar temps lliure sense sacrificar el creixement, la satisfacció del client i la rendibilitat. En resum, vols saber que quan no ets al davant, l'empresa segueix funcionant i creixent.\nLlavors simplifica. Pensa en què sou forts, i demana ajut per la resta.\nPer exemple, segurament, tens clar com crear l'equip i fer diners a l'empresa (si no, no series on ets). Ara toca, però, preparar les estratègies i els sistemes adequats per a maximitzar el creixement i la rendibilitat. O bé ets bo conduint a tota velocitat, però entre les corbes i els canvis de rasant, perds la visió d'allò que està arribant, fins que ja és massa tard.\nPots creure que pots fer-ho tu sol, però hauries de saber que els millors empresaris tenen un sistema de suport molt potent, basat en socis, col·legues o assessors. No van sols.\nAmb algú al teu costat, podràs evitar bloquejos i sots, per a que puguis avançar i arribar al teu destí. Si aquest algú, a més, té l'experiència d'haver fet i assolit el que tu vols, el guiarà més ràpidament cap a l'objectiu.\nPer últim, si creus que puc ajudar-te, agenda una trucada amb mi per a parlar-ne, sense cap compromís.\nL'alternativa és seguir igual, i esperar que la cosa millori.


Els investigadors de l’Observatori de l’Ebre-URL expliquen el seu darrer projecte a l’Antàrtida al «Fem Recerca» | Universitat Ramon Llull - www.url.edu\nInici\_Els investigadors de l’Observatori de l’Ebre-URL expliquen el seu darrer projecte a l’Antàrtida al «Fem Recerca»\nEls investigadors de l’Observatori de l’Ebre-URL expliquen el seu darrer projecte a l’Antàrtida al «Fem Recerca»\nDijous, 15 de juny de 2017. El projecte de recerca «Observatori remot automatitzat com a monitor de l’activitat geomagnètica i ionosfèrica per a estudis geofísics i aplicacions tecnològiques», liderat pels investigadors de la URL Joan Miquel Torta i Juan José Curto, ha rebut finançament del Plan Estatal de Investigación Científica y Técnica y de Innovación, del Ministerio de Economía y Competitvidad. Des del Grup de Recerca URL de Geofísica, aquests dos doctors en física i investigador i col·laborador científic del CSIC, respectivament, ens expliquen l’últim projecte que desenvolupen a l’Antàrtida al «Fem Recerca».\nJoan Miquel Torta, un dels investigadors principals, explica la recerca en 1 minut:\nEntrevista als investigadors\nPer què vau trepitjar per primera vegada l’Antàrtida ara fa 20 anys?\nPer ajudar a monitoritzar l’activitat volcànica a través de la seva influència en el camp magnètic local. Portem més de 20 anys encadenant projectes a la base Antàrtica espanyola Juan Carlos I i aquest darrer complementa tot el que hem anat instal·lant i mesurant fins ara.\nUna de les tasques que desenvolupem a l’Antàrtida és mesurar les variacions del camp magnètic de la terra. Fins ara aquestes mesures es calibraven manualment i només ho podíem fer els dos o tres mesos de l’any que està oberta la base. Amb aquest projecte pretenem fer-ho automàticament i durant tots els mesos de l’any. El nostre objectiu és doncs donar una mesura continua i precisa del camp magnètic de la terra, que és clau per poder-lo modelar de manera uniforme per tot el globus.\nCom es mesura l’activitat?\nGràcies al registre continu de les variacions del camp magnètic de la terra.\nS’han aconseguit resultats durant aquests dos anys de projecte en marxa?\nEncara no hem aconseguit els resultats esperats ja que no hem pogut deixar l’instrument en funcionament de manera desatesa, però ens queden dos anys de projecte i demanarem una pròrroga. No obstant, estem contents ja que hem pogut desenvolupar tot el sistema de control i ha funcionat molt bé.\nQuin serà l’impacte social d’aquesta recerca?\nAvui dia, el fet de mesurar les variacions del camp magnètic de la terra té moltes aplicacions, sobretot en el camp de la meteorologia espacial, és a dir, a tot allò relacionat amb els efectes de l’activitat solar en els sistemes tecnològics. Per exemple, quan hi ha erupcions solars, aquestes poden provocar tempestes magnètiques i això afecta a la tecnologia, als sistemes tecnològics terrestres. És a dir, a les xarxes de distribució elèctrica, a les telecomunicacions, al posicionament per satèl·lit.... Per això aquesta recerca és interessant, ja que convé fer un mapa d’aquests variacions magnètiques a nivell global i, per fer-ho, necessitem punts d’observació a llocs remots on es difícil tenir instal·lats observatoris geomagnètics com el que tenim aquí a Roquetes.\nQuin equip sou?\nSet investigadors i personal tècnic. Dels set, uns són experts en camp magnètic i els altres en l’estudi de la ionosfera terrestre.\nQuants observatoris hi ha al món com el vostre?\nDe l’ordre dels 180 - 200. A Catalunya som únics. A Espanya, 4 amb el de l’Observatori de l’Ebre, el de Toledo, el de Cadis i el de Canàries.\nSobre el Grup de Recerca en Geofísica de l'Observatori de l'Ebre-URL


Blog de Mònica: Assetjament o Stalking (4)\nAssetjament o Stalking (4)\nTipus d'accions del ciberperseguidor\nViolació dret a la intimitat\nUsurpar la seva clau de correu electrònic per a més de canviar-la de manera que el seu legítim propietari no ho pugui consultar, llegir els missatges que a la seva bústia li arriben violant la seva intimitat.\nRobatori de fotos, vídeos, audios, dades personals, targetes de crèdit, contrasenyes, arxius, contactes de l'entorn de la víctima i dels seus familiars,etc. del seu ordinador.\nCalúmnies i injúries\nAccedir de forma il·legal al compte de correu electrònic, xarxa social, xarxa de missatgeria instantània, suplantant la identitat de la víctima i insultar als seus contactes.\nEnviaments d'E-mail tant de forma anònima (fàcil amb els e-mail gratuïts, en els quals es pot falsejar la identitat), com manipulats per fer l'efecte que ho va enviar la mateixa persona assetjada i posar-la així en una difícil situació en la qual la seva credibilitat quedaria en dubte.\nDeixar comentaris ofensius en fòrums o participar agressivament en xats fent-se passar per la víctima de manera que les reaccions vagin posteriorment dirigides a qui ha sofert la usurpació de personalitat.\nLa manipulació de fotografies de l'assetjat o assetjada és un altre mitjà, el perseguidor pot retocar-la i pujar-la a la Xarxa amb l'únic objectiu de ferir i espantar al seu mata.\nPenjar a la Xarxa un lloc web dedicat a la persona assetjada, amb continguts personals ofensius, pornogràfics,..., per espantar i aconseguir de la mata el que desitja.\nPenjar en Internet una imatge compromesa (real o efectuada mitjançant fotomuntatges) dades delicades, coses que poden perjudicar o avergonyir a la víctima i donar-ho a conèixer en el seu entorn de relacions. Sent aquestes fotos, vídeos, o àudios prèviament robades del seu ordinador.\nFer circular rumors en els quals a la víctima se li suposi un comportament reprotxable, ofensiu o deslleial, de manera que siguin uns altres els qui, sense posar en dubte el que llegeixen, exerceixin les seves pròpies formes de represàlia o assetjament.\nDonar d'alta, amb foto inclosa, a la víctima en un web on es tracta de votar a la persona més lletja, a la menys intel·ligent...i carregar-li de “punts” o “vots” perquè aparegui en els primers llocs.\nCrear un perfil o espai fals en nom de la víctima, on s'escriguin a manera de confessions en primera persona determinats esdeveniments personals, demandes explícites de contactes sexuals...\nGeneralment, la majoria de l'entorn de la víctima coneix el lloc creat i humilien a la víctima, que mai està al tant del que succeeix, malgrat ser el protagonista.\nEnviar paraments amenaçadors per e-mail o SMS, perseguir i aguaitar a la víctima en els llocs d'Internet en els es relaciona de manera habitual provocant-li una sensació de complet aclaparament.\nBombardeig de trucades\nÚs del telèfon mòbil com a instrument d'assetjament: Les àmplies possibilitats que brinda l'actual telefonia mòbil, han sabut ser emprades perversament pels ciberperseguidors. La més tradicional és la de les trucades ocultes realitzades a horaris inoportuns. Poden anar des de trucades silencioses a amenaces greus que inclouen insults, crits o missatges intimidatoris.\nDonant d'alta l'adreça de correu electrònic en determinats llocs perquè sigui víctima de spam, subscripcions, de contactes amb desconeguts...\nSaturació de les bústies de mail mitjançant diferents tècniques com poden ser: el Mail Bombing que consisteix en un enviament massiu d'un missatge idèntic a una mateixa adreça, saturant així bústia de correu (mailbox) del destinatari, el Mail Spamming o bombardeig publicitari a milers d'usuaris, hagin aquests sol·licitat el missatge o no, o el Junk Mail o correu escombraries, molt semblat a l'anterior, és una propaganda indiscriminada i massiva a través del correu.\nPublicat per Mònica Subirats a 22:45\nAssetjament o Stalking (5)\nAssetjament o Stalking (3)\nAssetjament o Stalking (2)\nAssetjament o Stalking


Són sessions ordinàries aquelles la periodicitat de les quals està preestablerta. En aquest sentit, el Ple celebrarà sessió ordinària cada dos mesos, el quart dijous de cada mes, a partir de les 19.30 hores. Si aquest dia fos inhàbil, la sessió tindrà lloc l’immediat hàbil posterior, a la mateixa hora i amb idèntic caràcter ordinari. No obstant això, l’Alcalde podrà posposar o avançar la celebració de les sessions ordinàries i, en el seu cas, modificar l’horari, quan per raons organitzatives o conjunturals sigui necessari i convenient per als interessos municipals. El canvi de data i hora no alterarà el caràcter de la sessió.\nSón sessions extraordinàries aquelles que convoca l’Alcalde, amb aquest caràcter i sense cap periodicitat, quan aquesta ho decideix o quan ho demana la quarta part, almenys, del nombre legal de membres de la corporació, sense que cap regidor pugui sol·licitar més de tres anualment.\nACCEDEIX A LES ACTES


Milers d’evacuats per les inundacions de la gota freda | Redacció | Ontinyent | Societat | El Punt Avui\nMilers d’evacuats per les inundacions de la gota freda Milers d’evacuats per les inundacions de la gota freda Milers d’evacuats per les inundacions de la gota freda Milers d’evacuats per les inundacions de la gota freda + Milers d’evacuats per les inundacions de la gota freda E-mail\nOntinyent - 14 setembre 2019 2.00 h\nMilers d’evacuats per les inundacions de la gota freda\nEl nombre de víctimes mortals s’eleva a cinc per l’ofegament ahir de tres homes a Alacant, Granada i Almeria\nEs van tallar més de 80 carreteres i es va suspendre el trànsit ferroviari i aeri\nUna veïna d’Almoradí (Alacant), en el moment de ser evacuada. A la dreta, els equips de rescat en un pas subterrani a Almeria, on va morir una persona EFE.\nMilers d’evacuats per les inundacions de la gota freda Milers d’evacuats per les inundacions de la gota freda Milers d’evacuats per les inundacions de la gota freda Milers d’evacuats per les inundacions de la gota freda Milers d’evacuats per les inundacions de la gota freda E-mail\nRedacció - Ontinyent\nLes inundacions per la gota freda al sud-est de l’Estat espanyol deixaven ahir ja cinc morts i 3.500 persones evacuades de casa seva. El ministre de l’Interior en funcions, Fernando Grande-Marlaska, va expressar la “solidaritat” del govern espanyol amb els afectats en la roda de premsa posterior al Consell de Ministres, segons recull l’agència ACN. El ministre va garantir que la coordinació entre forces de seguretat està funcionant i es va comprometre a analitzar, quan l’episodi hagi acabat, la declaració de zona afectada.\nEl temporal va obligar a decretar alerta vermella a Almeria, València, Alacant i Múrcia. També es va activar l’alerta taronja a Albacete, Conca, Ciudad Real i Toledo, i l’alerta groga a Mallorca. Grande-Marlaska va afirmar ahir que “com més limitin la mobilitat” les persones que estiguin en aquestes zones “millor”, i va demanar que segueixin les indicacions de les autoritats competents. Les inundacions van provocar ahir la mort de tres homes: un que va quedar atrapat al seu cotxe dins un túnel a Almeria, un altre a Baza (Granada) i un tercer que va ser trobat en una zona inundada pel riu Segura a Oriola (Alacant). Aquestes tres víctimes mortals es van afegir als dos germans de Cabdet (Albacete) que van ser trobats dijous dins del seu vehicle a la Font de la Figuera, a la comarca valenciana de la Costera.\nEl temporal va obligar a tancar més de 80 carreteres (onze de la xarxa principal) i a interrompre la circulació ferroviària a Múrcia i, parcialment, a València; així com a suspendre el trànsit aeri entre Almeria i Múrcia. L’aeroport d’Almeria va quedar tancat unes hores.\nEn municipis com Ontinyent o Oriola, les quantitats màximes acumulades superaven els 400 litres per metre quadrat.\nA Almeria, el temporal de pluja i tempestes associat a l’anomenada DANA (depressió aïllada en nivells alts) o gota freda va generar més de 200 emergències, entre rescats i salvaments, de les 300 i escaig generades a la comunitat d’Andalusia. Les poblacions de Pulpí i Níjar, a Almeria, van ser algunes de les més perjudicades. De matinada, una setantena de persones van quedar aïllades en un càmping del cap de Gata-Níjar.\nA Múrcia, la Confederació Hidrogràfica del Segura va desembassar de forma controlada el pantà de Santomera i s’hi van desallotjar diverses pedanies davant el risc que hi hagués vessaments i per “evitar el perill d’avaria greu o trencament de la presa”, segons va informar la Delegació del Govern. Uns 400 militars ajudaven en les tasques d’evacuació. També unes 130 persones van ser desallotjades d’un càmping de Cartagena i tres persones van ser rescatades de l’interior de vehicles a Llorca i Totana.\nEl ministre Grande-Marlaska va assegurar que el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, “es traslladarà a la zona quan la seva presència no sigui disfuncional i sigui positiva”. El titular d’Interior en funcions es va desplaçar ahir a la tarda fins a Oriola, al País Valencià, i el ministre de Cultura, José Guirao, va visitar Huércal-Overa, a Almeria.\nProtecció Civil va recomanar limitar els desplaçaments i va alertar que el temporal es desplaçava a Castella-la Manxa.\nés el balanç de danys personals de l’episodi de pluges torrencials al sud-est espanyol.\ndel País Valencià no han assistit a les classes, que s’han suspès per evitar els desplaçaments.\nPedro Sánchez es traslladarà a la zona quan la seva presència no sigui disfuncional i sigui positiva\nMINISTRE de l’INTERIOR EN FUNCIONS\nAugmenten a sis els morts per la gota freda al sud-est de l’Estat\nPedro Sánchez visita les zones afectades per la gota freda: “No escatimarem cap recurs material ni humà”\nEl Punt Avui. Girona 14-09-2019, Pàgina 18\nEl Punt Avui. Nacional 14-09-2019, Pàgina 16\nEl síndic denuncia deficiències en cas d’emergència nuclear


El Freakisme no té lloc al Festival d'Eurovisió 2008 que guanya Rússia\nCom vaig dir fa temps, Rússia havia vingut a guanyar i ho ha aconseguit. En la meva porra he encertat la guanyadora i el 2n i 3r llocs, també l'últim que li correspon al Regne Unit.\nMalgrat que a les semifinals els països estaven dividits, però a la final tothom votava i hem vist com la immigració pren un paper important en la votació.\nNo només en els països de l'est, Espanya, Andorra i Portugal, els països nòrdics, Irlanda i Regne Unit. El que vull dir és que no podem culpar els països de l'est per votar-se entre sí, perquè no només tenen millors cançons que l'europa occidental, sinó com ja he dit en altres ocasions, envien megaestrelles amb una gran producció al darrera. Per tant, és normal aquest resultat.\nMalgrat que el sistema de votació canviï l'any que ve, estic segur que, els resultats dels primers llocs no hagués canviat; però Portugal i Suècia no haguessin quedat tan malament.\n1. Rússia 272 punts\n2. Ucraïna 230 punts\n3. Grècia 218 punts\n4. Armènia 199 punts\n5. Noruega 182 punts\n6. Sèrbia 160 punts\n7. Turquia 138 punts\n8. Azerbaidjan 132 punts\n9. Israel 124 punts\n10. Bòsnia 110 punts\n16. Espanya 55 punts\n19. França 47 punts\n23. Alemanya 23 punts\n25. Regne Unit 14 punts\nGrècia guanya la primera semifinal, Armènia 2a i Rússia 3a.\nAndorra queda la 16a amb 22 punts d´Irlanda (1), Espanya (12), Israel (4), Eslovènia (1), Estònia (3) i Polònia (1)\nA la segona semifinal Ucraïna va aconseguir el 1r lloc seguit de Portugal (2a) i Dinamarca (3).\nMarija Serifovic, guanyadora de l'any passat, obre el Festival d'Eurovisió amb una versió de Molitva continuant amb un altre tema del seu nou disc. He de dir que, les introduccions de les dues semifinals m'han agradat molt més que no pas la de la final.\nFins i tot, l'actuació durant el temps de votació, no és tan impressionant com a les semifinals, des del meu punt de vista. Tot i així, Goran Bregovic fa una interpretació excel·lent.\nAl centre de premsa, qui va encertat 9 dels 10 finalistes de la primera semifinal, i 6 de 10 de la segona, prediu que la guanyadora será Portugal: tant de bo. Així està de moment la votació entre els acreditats:\nSembla que els Chiki Chiki no té l'acceptació esperada, però personalment, l'actuació no té desperdici, és molt divertida.\nCrec que Suècia i Grècia són aquelles que estan en llocs privilegiats i segons els espectadors que tenia al costat, no eurofans ni premsa, eren les que més els agradaven.\nVeurem com va demà la votació, que recordem, no serà com a les semifinals on els països estaven dividits, per tant, trobarem vots en blocs com el nòrdic i l'eslau.\nPerò no ens enganyem, si ja es votaven entre ells per afinitat cultural, cosa normal, aquest any serà més marcat perquè tots tenen cançons bones. Amb tot, crec que hi haurà molt poca diferència de punts entre les primeres posicions.\nPublicat per Unknown a 23:50 0 comentaris\n(disculpeu ortografia, ja se sap: el teclat)\nAquesta nit hi haura sorpreses. Una fina que comenc,a molt potent i que ha resucitat alguns temes mediocres gracies al bon directe que fan.\nInsisteixo, continuo plorant durant la canc,o de Portugal i per a mi, a la final nomes existeix Vania i el seu cor.\nM'atreviria a dir doncs que, les finalistes serien:\n(A prop Dinamarca, Letonia i Suissa)\nTant de bo passes Xipre que em cau simpatica, pero no ho tinc gens clar, el que si que crec, tant de bo m'esquivoqui, es que Islandia i Suissa es quedaran a la semi perque fan tota la pinta de ser aquells temes preferits entre eurofans, pero no entre la resta d'audiencia.\nCada vegada queda menys per saber qui seran els ultims 10 participants a la final de dissabte. Si passen aquelles que diuen les apostes, tindrem una final molt bona. El tema de la segona semifinal es basa en la natura i els dos rius que es troben a Belgrad a diferencia de la ciutat, que va ser el tema d'ahir. Em sembla que aixi com a la primera semifinal tot va ser forc,a previsible, dema hi haura sorpreses. Algunes de les grans preferides no passaran, com ara Suissa i Islandia, almenys es el meu pronostic.\nUs deixo el video de la Gisela en la semifinal d'ahir, no te desperdici...


EL BLOC EXPLOSIU: El pais de l´arc de San Martí\nEl pais de l´arc de San Martí\nHi havia una vegada en un pais molt llunyà uns alienígenes de color roig que semblaven homes. El seu color era així perquè sols menjaven aliments rojos com pimentons rojos, tomaques, cireres, pomes...etc.\nUn dia un dels habitans van provar per primera vegada una pera. Li va agradar tant que va començar a menjar moltes peres. Als habitants com veiem que era un poquet verd li deien que era estrany. Però a poc a poc es va fer popular i la gent li demanava el secret per a fer-se d´eixe color entre taronja i blanc. L´alienígena no deia el secret. Però al final com insitien tant els va dir que si li feien un favor els diria el secret. Un per un la gent anava a fer-li un favor per a que li contara el secret. A cada u els va donar una pera perquè si les menfaven es farian d´eixe color.Al final l´alienígena es va fer billonari de tants favors que li havien fet.\nCom que ja es va cansar d´aquell color va tornar a menjar aliments dels colors de l´arc de Sant Martí per a fer-se multicolor. La gent li va veure de tants colors que volien ser multicolors. Ell els va dir que si li feien favors els diria el secret per a ser dels colors de l´arc de San Martí. Tots van començar a fer-li favors i ell els va donar un menjar de cada color de l arc de San Martí. Tots les van menjar i per això poquet a poquet van començar a ser dtots dels color de l´arc de San Martí.\nL´alienígena es va fer superbillonari i es va fer el president d´aquell pais que ell va anomenar el pais de l´arc de San Martí.\nPublicat per MIQUEL a 2/21/2016\nEtiquetes de comentaris: contes 2015-2016, Miquel, taller d'escriptura 2015-2016


L'escola de música de Berga omple l'agenda cultural de la ciutat amb un nou cicle de concerts - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'escola de música de Berga omple l'agenda cultural de la ciutat amb un nou cicle de concerts\nEl centre presenta vuit propostes amb la participació dels alumnes i de formacions convidades\nL'Escola Municipal de Música de Berga aposta per una nova edició del cicle de Musica per a la Ciutat. Una proposta que omple un cop més, l'agenda cultural de la ciutat amb propostes diferenciades i per a públics diversos. El centre presenta vuit concerts que s'iniciaran el proper 14 de febrer i s'allargaran fins el mes de juny. Un cicle que compta amb la col·laboració de l'Ajuntament de Berga i l'AMPA i on es preveu que hi participin al voltant de 300 alumnes que integren les formacions del centre. Com en les edicions passades, també s'han programat concerts amb la implicació d'orquestres, conjunts instrumentals i intèrprets de l'àmbit professional i algunes actuacions s'han inclòs dins d'altres projectes de la ciutat com el de Queralt2016 o Berga Ciutat Escenari.\nLa primera proposta tindrà lloc el diumenge 14 de febrer, amb un projecte de música comunitària impulsat pels berguedans Queralt Roca i Albert Gumí que portarà a dalt del Teatre Municipal a una vuitantena de persones molt heterogènies amb l'objectiu de demostrar que la música és un nexe d'unió. Al concert hi participarà el grup Tirabol, una associació que vetlla per trencar les barreres artístiques de les persones amb discapacitat intel·lectual, l'orquestra de l'EMMB, els Superfilharmònics de l'escola de Santa Eulàlia i un grup d'usuaris del centre especial de treball Taller Coloma. L'activitat forma part dels actes de Queralt2016 i una part dels beneficis aniran destinats a l'Associació Pro Disminuïts Psíquics del Berguedà\nLes activitats continuaran el 20 de febrer amb un concert a l'Ateneu d'Avià, la primera experiència del cicle de música a fora de la capital berguedana. En aquest cas hi participarà l'aula de violoncels i el grup de cant coral de l'Escola Municipal de Música de Manlleu amb el concert Els Guillems i la història de la música, on faran un repàs de diverses èpoques. També hi participaran alumnes del centre berguedà.\nEl tercer concert serà el dissabte 19 de març sota el títol Músiques de l'Holocaust. En aquest cas, l'Orquestra de l'EMMB estarà acompanyada pel reconegut Quartet Brossa. Conjuntament interpretaran músiques que es van utilitzar per a la resistència dels totalitarismes durant la Segona Guerra Mundial. Un projecte realitzat a partir de material artístic creat als camps de concentració nazis i generat per les mateixes víctimes.\nLa següent proposta serà el Divendres Sant, 25 de març. Enguany, el tradicional concert de Setmana Santa a l'església de Sant Pere comptarà amb la presència de l'Orquestra Amics de la UNESCO-Catalunya dirigida pel reconegut violinista Gonçal Comellas. La formació, que està realitzant un projecte solidari arreu del territori, compartirà escenari amb la Coral de l'EMMB interpretant fragments de les passions segons Sant Joan i Sant Mateu de J. S. Bach. El concert està promogut per Càritas Parroquial Berga i tots els beneficis es destinaran a l'entitat social.\nEl cicle seguirà el 24 d'abril amb el setè projecte simfònic. Enguany, per primer cop, estarà protagonitzat pels alumnes de les escoles de música de Berga, la Seu d'Urgell i Puigcerdà, que formaran el futur Conservatori de Música dels Pirineus. En aquesta ocasió, a partir de la Suite de Les Indes Galantes de Rameau, s'interpretaran diverses obres amb l'amor com a eix central però d'àmbits temporals i geogràfic distants. El concert també es podrà escoltar el 23 d'abril a la Seu d'Urgell.\nDins de les activitats de Berga Ciutat Escenari, el 30 d'abril serà el torn de la Banda i la Banda Jove de l'EMMB. Les dues formacions presentaran un concert format per música catalana. L'actuació serà a l'aire lliure, a sota de l'edifici de l'escola de música arranjat recentment.\nLa penúltima de les propostes serà el 14 de maig i estarà protagonitzada per la Coral Infantil del centre. Amb el títol Cançons de Mar, presentaran un repertori integrat per peces relacionades amb la temàtica marina.\nEl cicle el tancarà Queralt! (un petit musical) el 19 de juny. Una obra d'encàrrec dins dels actes de Queralt2016. Es tracta d'una cantata escenificada amb text de Xavier González-Costa i música de Robert Agustina. Dalt de l'escenari hi participaran els alumnes del centre, que cantaran i tocaran la peça; i amb la presència d'actors que s'encarregaran de la part escènica. El mateix dia de la presentació es posarà a la venda un conte amb l'enregistrament de les cançons, il·lustrat per la pintora Bet Calderer.\nTotes les entrades es poden comprar al web tincticket.com. Els alumnes de l'EMMB tenen l'entrada gratuïta a tots els concerts.


Expandeixi la seva xarxa de LinkedIn professional-PremLike.com (Català)\nFent-se més popular a la xarxa de LinkedIn\nCom a plataforma professional, LinkedIn és una xarxa social que connecta els empresaris directament amb els empleats. Aquest últim també es pot utilitzar com a CV per a les persones. La xarxa professional és important per tenir una millor oportunitat d'aterrar un lloc de treball. L'equip de Premas ofereix diverses solucions professionals per perfeccionar el seu compte de LinkedIn.\nLinkedIn és una plataforma que et permet interactuar directament amb els empleadors per gust publicat llocs en comptes de l'empresa perquè puguis actualitzar les dades del teu negoci i viceversa..\nCom fer que el seu perfil de LinkedIn atractiu?\nPremLike li ofereix diverses solucions que poden satisfer les seves necessitats de negoci: si es tracta de la visibilitat del seu compte gràcies a Li agrada LinkedIn que ajuda a ressaltar la visibilitat del teu compte a aquells que et subscriguis. D'altra banda Premlike et dóna l'oportunitat d'ampliar la teva xarxa Afegir seguidors al teu perfil Linkedin.\nLa solució que oferim a la nostra pàgina web Premlike.com és una solució adreçada directament a empreses i professionals amb la finalitat de simplificar els seus programes de contractació o notorietat a la xarxa de LinkedIn. A més, diversos serveis similars estan presents a Internet a preus baixos que poden ser justificats per comptes falsos colpejat Això pot interferir amb la teva vida professional a la plataforma i fins i tot provocar suspensions temporals/permanents del teu compte a la xarxa de LinkedIn. Al contrari, la Premla li permet rebre perfils reals de persones reals que es comprometen a ajudar-lo a assolir el seu objectiu professional. Premlike és un líder en aquest camp amb més de 50.000 clients satisfets en més de 32 països de tot el món.