Adrián Segòvia, analista d'audiències web | Consumer\nAdrián Segòvia, analista d’audiències web\nEl negoci de Google és el coneixement d'Internet\nUn lloc web a la Xarxa és com una barca en el mar: si no té timoner, mai arribarà a bon port per gran que sigui el seu timó. El bon port són els lectors adequats, per els qui s’han pensat els continguts i la publicitat de l’assetjo web, que volen també trobar en els cercadors textos, vídeos, imatges o registres d’àudio que suscitin el seu interès. Ara bé, el lloc de timoner té molts candidats, des dels optimitzadors de posicionament en cercadors (SEU) fins als experts a moure marques i continguts en xarxes socials, els anomenats “community managers”. Tots dos són dos nous oficis dedicats a facilitar que la informació arribi als seus destinataris en el gran oceà d’Internet, però per sobre d’ells estan els analistes de dades d’audiències, una espècie de meteoròlegs de la Web, capaces de fer prediccions a partir de les informacions que recopilen. Adrían Segòvia, analista de la web d’El País i autor del blog Audiències és un dels més notables.\nA vetllar per l’adequació entre el contingut i l’audiència de l’empresa per la qual treballo en tots els seus aspectes. En Internet, la porta d’entrada al contingut és molt àmplia i variada, i les maneres d’entrar suposen una primera segmentació del lector amb diferents interessos. És important identificar-ho i arribar a presentar-li el que de debò espera de nosaltres.\nExpliqui la diferència entre usuaris únics, pàgines vistes i visites. Para què els serveix cadascun d’aquests paràmetres?\nUsuari únic és una mètrica que intenta respondre a la pregunta: “Quants visitants únics he tingut en un període de temps determinat?” Per això cal especificar si és un usuari únic a l’hora, al dia, al mes, al trimestre, etc. La visita és una mètrica que intenta apropar-nos a la recurrència de visita en un període de temps, és a dir, quantes vegades et visiten al dia, al mes, etc. Després un usuari únic pot realitzar al mes 100 visites. És interessant per conèixer el següent: “Quantes vegades venen al dia a visitar-me els usuaris únics diaris?” Una bona relació seria: “Cada usuari únic em fa, almenys, tres visites al dia de mitjana”.\nPàgines vistes és un concepte similar a un comptador, és a dir, “quantes pàgines es veuen en un període de temps?” Per això, en un dia, un usuari únic pot realitzar tres visites i fer 500 pàgines vistes. De la combinació d’aquestes tres mètriques es poden treure conclusions sobri: la fidelitat del lector, l’interès que susciten els continguts, la profunditat de lectura, les rutes més demandades, o determinar el potencial en impressions publicitàries.\nCom s’organitza per saber si un lloc web té més tràfic que un altre?\n“Com més sap la gent de Google, més poder té”\nTinc moltes eines a la meva disposició. Moltes de pagament, però també moltes altres gratuïtes. En algun post en el meu blog “Audiències” he demostrat situacions que passen en “sites” sense haver recorregut a cap solució de pagament. Google en això m’aporta molta informació. És una font inesgotable de dades. Molta gent pensa que el negoci de Google és la publicitat, i no: aquesta és la seva font d’ingressos. El seu negoci està en el coneixement d’Internet.\nCom més sap la gent de Google, més poder té. I ho saben gairebé tot. Administren bé aquesta informació, la comparteixen i animen al fet que s’usi per després tornar a treure-li partit a la utilització que d’ella fan els internautes. Si em deixessin un dia sencer en les seves oficines per mirar dades, suposo que em sentiria com els triats que obstaculitzen en Matrix. De totes maneres, la Xarxa està plena d’informació i el tràfic és només un indicador.\nQuina importància té rebre molt o poc tràfic?\nÉs vital pels “sites” depenents de la publicitat. A Espanya es planifiquen les campanyes dels grans anunciants en funció de les dades de NetView, que és un panell d’audiència on line de l’empresa Nielsen Online. És un sistema simple: els “panelistas” (usuaris estudiats) instal·len un programa en el seu ordinador que opera sobre l’escriptori, no sobre el navegador, i reporta informació de la seva navegació web. Aquests “panelistas” representen al total de la població internauta a Espanya. A final de cada mes, s’obtenen dades de tràfic, perfils i algun indicador qualitatiu bàsic. És un sistema que té alguns problemes, encara que es treballa a millorar-los.\nTenir molt tràfic significa tenir molta publicitat?\n“Tenir molt o poc tràfic és vital pels ‘sites’ depenents de la publicitat”\nNo sempre. La publicitat en Internet s’ha considerat de manera secular com un canal de venda directa, però amb el temps s’ha demostrat que és també molt efectiva per reforçar els valors de marca, i a un preu molt més assequible que en la televisió, el mitjà per excel·lència en les campanyes de marca. Per tant, el tràfic no ha de traduir-se sempre com una relació quantitativa amb la publicitat. D’altra banda, tenir molt tràfic pot ser conseqüència de diversos factors: una bona estratègia SEU, un contingut o servei eficaç, les referències externes, etc.\nL’important seria conèixer amb exactitud els motius d’aquest volum de tràfic. Perquè en Internet es pot donar el cas que el tràfic sigui d’una qualitat moderada, si s’atén a la definició de qualitat en relació a l’objectiu que tingui un anunciant. Si un lloc web de continguts té un 95% de visites d’una sola pàgina, no resultarà del tot atractiu. O si el lloc depèn a l’excés d’algun contingut, pot ser que les campanyes no siguin efectives per a l’anunciant quan aquestes rotan per les diferents pàgines de la web.\nEl tràfic és vital, però també l’afinitat del públic amb els objectius de cada anunciant. Imaginem que Mozilla (l’empresa que llança el navegador Firefox) només presentés les actualitzacions Firefox en televisió. Cometria un error d’afinitat entre el mitjà i el missatge. És d’aquesta manera que molts anunciants confonen a la Xarxa molt tràfic amb afinitat segura. I això no és així. Queda molt treball per davant per evangelitzar sobre això, però entraran cada vegada més anunciants.\nSi jo llegeixo una notícia sobre el terratrèmol d’Haití i al costat m’apareix una publicitat contextual de viatges al Carib, creu que això em motivarà a punxar a l’enllaç?\n“Molts anunciants confonen a la Xarxa molt tràfic amb afinitat segura a la seva marca o producte”\nPer descomptat que no. Això pansa perquè no es modifiquen els criteris d’associació de publicitat. “Terratrèmol a Haití” entra en conflicte amb els motors d’assignació. Llegeixen de manera automàtica una paraula clau per vendre viatges i una altra per vendre assegurances. D’aquesta manera, es genera un problema molt contraproduent per a l’anunciant, que en tal situació hauria de desactivar la seva campanya d’AdWords de manera immediata.\nAquest tipus de publicitat és molt efectiva per a l’usuari, però per desgràcia pot succeir el que s’enuncia en la pregunta. No és el desitjable, però els temps de reacció són complexos. No ajuden a vendre viatges informacions d’aquest tipus amb AdSense com el suggerit. No obstant això, si la notícia anés d’una crítica de viatges a Haití, la publicitat sí tindria sentit i una gran eficàcia. Per això crec que entren en conflicte les assignacions automàtiques basades en paraules claus.\nQuant hi ha de “bon fer” i quant d’estratègia en el posicionament d’una pàgina web en Google o en Bing?\n“Sense un bon contingut és difícil estar a dalt en Google”El SEU ha de néixer d’una percepció i convicció sobre el contingut. Penso que tinc el millor contingut i vull arribar al major nombre de persones possible. Els cercadors (a Espanya, Google) són un bon canal de difusió i emmagatzematge de la informació. Sempre dic sentir més ràbia cap a un excel·lent contingut mal posicionat, que cap a un dolent ben posicionat. Perquè és una pena no aprofitar totes les finestres d’exposició del contingut que brinda la Xarxa. A més, Google en el seu algorisme tracta de mesurar aspectes qualitatius per valorar els articles en funció de la resposta de l’usuari amb els mateixos. No sempre ho aconsegueix, en part per les estratègies dels SEU més “entremaliats”, però el primer és el contingut. Sense un bon contingut és difícil estar a dalt en Google. El SEU no hauria de ser aliè al contingut.\nSe sobrevalora el paper dels cercadors en l’èxit d’una pàgina?\n“Assec més ràbia cap a un excel·lent contingut mal posicionat, que cap a un dolent ben posicionat”\nEs fa una lectura inexacta. Els cercadors tenen una funció i és una opció legítima per arribar a més gent. Com a estratègia de distribució de contingut és importantíssim tenir-los en compte, però per saber què aporten de debò i els riscos de no controlar la seva dependència. Si se sap d’on ve l’èxit i els motius, llavors no hi ha problema. Si es desconeix i tot sembla una “cacicada de Google”, llavors es cometrà un error.\nTambé cal separar entre el que aporten els cercadors per termes relacionats amb una marca i les entrades alienes a la mateixa. A més, convé anar més enllà i no analitzar només el tràfic que aporten. Cal mesurar el “Bounce Rate” (pàgines d’una sola visita), els temps mitjans, les pàgines per usuari que realitzen els usuaris procedents de Google. Així se sabrà què termes convenen i quins són menyspreables. Parlem d’una llarga cua al dia de terminologies, inèrcies i intuïcions que fan de l’analítica web per a mitjans de comunicació un treball inesgotable, viu i fascinant.\nQuè és més important per posicionar un producte avui dia: tenir un bon SEU o un bon “community manager”?\nTenen objectius diferents, però no entenc a un sense l’altre. És com si em pregunta: “Són millors els kioskos o les gasolineres per vendre periòdics impresos?” Tots dos són punts de venda molt importants, amb les seves peculiaritats. Un funciona millor que un altre els diumenges, però l’altre aporta fidelitat amb el lector. La distribució del contingut a la Xarxa és vital i els dos treballs són fonamentals. Un bon “community manager”, compromès amb un contingut i que sap manejar la informació i la conversa a les xarxes, és més difícil de trobar.\nQuin valor concedeix a serveis com Twitter en destil·lar les cerques dels usuaris?\n“Twitter és gran en si mateix pel valor de la recomanació que impliquen els seus enllaços”Google no aplica els filtres correctes amb les seves cerques en temps real per indexar els comentaris dels usuaris de Twitter. Amb Buzz han comès un error al no connectar amb Facebook. Twitter és gran en si mateix pel valor de la recomanació que impliquen els seus enllaços i per l’efectivitat del seu “pacte de conversa” sobre el “hashtag” (paraula clau que serveix per buscar missatges d’un tema determinat sobre el qual es conversa en Twitter). El “pacte de lectura” està ja creat i és: “Prefereixo els enllaços de la gent que jo segueixo als quals Google em proposa en cerques sobre Twitter”, perquè la relació de recomanació perd valor davant el desconeixement de l’emissor del missatge.\nQuant pot aportar-li a una web mostrar-se actiu en Twitter o en Facebook?\nGairebé amb tota probabilitat, en 2015 parlarem d’aportacions al tràfic superiors al 8% de Twitter i Facebook. Són canals molt units a l’actualitat i adequats per als llocs informatius. A més, tindran més valor quan els periodistes els “facin seus”. És interessant seguir un mitjà de comunicació en Twitter i en Facebook, però ho és més seguir als periodistes que t’agraden.\nQuè li semblen els butlletins periodístics? Creu que poden arribar a substituir a les portades dels mitjans com a via principal d’accés a les notícies?\n“És interessant seguir a un mitjà de comunicació en Twitter i en Facebook, però ho és més seguir als periodistes que t’interessen”Són eficaços, però depenen molt del que “venguis”. Si embenis periodisme de recerca, articles de consells útils o reportatges de divulgació científica, són millors que les portades. Però si embenis actualitat, la informació en temps real és el teu aparador, per la qual cosa els lectors van a esperar dinamisme continu de la teva portada.\nQuè opina de serveis com Buzz o Wave? Conduiran en el futur la major part del tràfic de Google?\nNo crec que siguin serveis capaços de superar a Google Search, però sí ho complementaran i ho faran millorar. Wave em sembla espectacular, però no per a tots els usuaris. És un producte una mica més elevat. Permet conversa multimèdia en temps real, treball remot compartit amb grups, etc. Una xarxa social sobre Google Groups. Mentre, Google Buzz em sembla el mateix experiment, però sobre Gmail i a partir del model Twitter. Com a eina per conversar en Gmail, prefereixo Google Talk. No crec que siguin les referències en entrada de tràfic, però sí ajudaran al fet que Google mantingui una bona aportació en Search i qualifiqui una mica més als usuaris que envia, que moltes vegades no són d’extrema qualitat.\ngoogle-ca Internet-ca publicitat tràfic twitter


Moncloa margina Salvador Illa – CATzona\nMoncloa margina Salvador Illa\nSense comentaris a Moncloa margina Salvador Illa\nEl president del grup parlamentari del PSC, Salvador Illa, no participarà en la mesa de diàleg entre el govern espanyol i el govern català. Tot i ser el líder del PSC al Parlament, el govern espanyol no ha considerat Illa per formar part de la delegació de la Moncloa.\nSí que estaran presents per part de l’executiu de Pedro Sánchez; el ministre de la Presidència, Félix Bolaños; la ministre de Política Territorial, Isabel Rodríguez; el ministre de Cultura, Miquel Iceta; la vicepresidenta segona, Yolanda Díaz i el ministre d’Universitats, Manuel Castells. Encara es desconeix si Pedro Sánchez hi serà present.\nPer part del Govern, només ERC ha confirmat els seus integrants. El president de la Generalitat, Pere Aragonès, estarà acompanyat per Laura Vilagrà, consellera de la Presidència i Roger Torrent, conseller d’Empresa.\nEs desconeix la data exacta de la trobada i quin serà l’ordre del dia. Tot i que encara no és oficial tot apunta que la reunió entre el govern català i el govern espanyol a la mesa de diàleg serà o dijous o divendres de la setmana entrant.\nFont: e-noticies: Política – Read More\n← Taula de monòleg → Rac1 també fa fora Rahola


Militant de la CNT, potser per influència del seu cunyat, en Ramon Sánchez, ja que abans no hi havia ningú a la família. Ell era catalanista, però no era d’ERC; fou membre del Comitè Revolucionari d’Esparreguera.\nLa família Margalef havia vingut a viure a Esparreguera perquè la mare del Bautista havia quedat vídua just quan ell començà el servei militar.\nEl Bautista era de l’Ateneu d’Esparreguera, una entitat amb tendències d’esquerres.\nEl Bautista no va haver d’anar a la guerra i, quan estaven a punt d’arribar els nacionals, es va amagar amb la família a Can Castells perquè era molt amic del masover. En acabar la guerra, va ser empresonat a la Model i hi va estar un temps. El van deixar anar i el van tornar a empresonar quan va venir el Franco a Barcelona, i se’l van emportar a Salamanca, concretament a Peñaranda de Bracamonte.\nBautista Margalef Aguiló.pdf


[INCLOU MATERIAL AUDIOVISUAL] Europa escull Barcelona per ser una de les 100 ciutats intel·ligents i climàticament neutres pel 2030 : Servei de Premsa\n[INCLOU MATERIAL AUDIOVISUAL] Europa escull Barcelona per ser una de les 100 ciutats intel·ligents i climàticament neutres pel 2030\nBarcelona és una de les ciutats triades en la crida llançada per la Comissió Europea per accelerar la transició verda i digital, amb l’impuls de 100 ciutats capdavanteres en polítiques que permetin assolir ambdues transicions pel 2030\nBarcelona està fermament compromesa en la lluita contra el canvi climàtic, amb la implantació de polítiques pioneres com el Pla Clima, la Declaració d’Emergència Climàtica i l’adaptació de l’Agenda 2030 a la ciutat de Barcelona\nBarcelona és una de les set ciutats espanyoles escollides en una tria que inclou ciutats de tots i cada un dels Estats membres de la Unió Europea\nLa nota inclou una primera valoració de la tercera tinenta d’alcaldia, Laia Bonet, i el llistat de les 100 ciutats escollides per països:\nBarcelona ha estat escollida per la Comissió Europe, entre les prop de 400 ciutats candidates, per formar part de la missió europea 100 ciutats intel·ligents i climàticament neutres pel 2030. El fet d’haver guanyat i formar part de la llista de ciutats triades per Europa, de les quals set son espanyoles, suposa un reconeixement explícit al compromís de Barcelona en la lluita contra el canvi climàtic, amb la implantació de polítiques pioneres com el Pla Clima, la Declaració d’Emergència Climàtica i l’adaptació de l’Agenda 2030 a la ciutat de Barcelona.\nLa convocatòria llançada des de la Comissió Europea, a través de la Missió de Ciutats, i a la qual Barcelona va presentar-se el passat mes de gener, ha permès seleccionar 100 ciutats que aspiren a ser climàticament neutres l’any 2030, amb l’objectiu de convertir aquestes ciutats en centres d’experimentació i innovació, ajudant d’aquesta manera a que totes les ciutats europees arribin a aquest objectiu pel 2050.\nLa Comissió Europea ha seguit un procediment rigorós per avaluar les propostes i seleccionar les ciutats. El resultat és una llista molt sòlida i diversa, que inclou ciutats de tots i cada un dels Estats membres de la Unió Europea. Aquesta diversitat serà molt important per obrir el camí perquè totes les ciutats siguin climàticament neutres l’any 2050.\nSegons ha destacat la tercera tinenta d’alcaldia, Laia Bonet, “es un reconeixement molt important a la feina feta per assolir l’Agenda 2030. Posiciona la nostra ciutat com a referent internacional en la lluita contra el canvi climàtic i, a la vegada, fer una ciutat socialment més justa i generant un progrés compartit, i ens dona força per seguir treballant per garantir un futur sostenible a Barcelona”. “Amb l’actual guerra a Ucraïna, estem veiem com n’és d’urgent acabar amb la dependència de l’energia fòssil, avançar en l’Agenda 2030 i en la transició energètica i ser més sostenibles i neutres climàticament”, ha afegit.\n“És un reconeixement internacional a una feina que estem fent per aterrar l’Agenda 2030 i prendre mesures concretes i per convertir Barcelona en un referent de la lluita contra el canvi climàtic, on les ciutats puguem aprendre unes de les altres “, ha afegit.\nUna candidatura guanyadora\nL’Ajuntament de Barcelona, de la mà de la Tercera Tinència d’Alcaldia, responsable de l’Agenda 2030, i de la Regidoria d’Emergència Climàtica, han estat els responsables de treballar una candidatura que té com a objectiu accelerar la transició energètica a la ciutat.\nL’Ajuntament, mitjançant la Declaració d’emergència climàtica, es marca l’objectiu d’assolir la neutralitat climàtica pel 2050. Tot i això, ser una de les 100 ciutats designades com a pioneres per la Comissió Europea és una oportunitat per treballar conjuntament i innovar.\nPer ajudar-les a assolir la Missió la Comissió Europea aportarà a les ciutats seleccionades:\nSuport a través d’una xarxa de coordinació a nivell d’Estat\nLa Missió de Ciutats pretén implicar autoritats locals, ciutadans, empreses, inversors i autoritats regionals i nacionals en l’objectiu de la transició energètica, i per fer-ho es concentrarà en donar suport a diferents sectors perquè treballin junts en àmbits intel·ligents, digitals i altres tipus de solucions per ajudar a aconseguir la neutralitat climàtica.\nEls sectors clau prioritaris per la Missió de Ciutats de la Comissió Europea són els de l’energia, el transport, la gestió de residus, els processos industrials i ús del producte i agricultura, silvicultura i altres usos del sòl. La convocatòria fomenta especialment la participació de les grans ciutats, amb una alta ambició de neutralitat climàtica, que promouen la diversitat i la inclusió dels ciutadans i altres parts interessades.\nBarcelona té un fort compromís amb la construcció d’un futur sostenible. Prova d’aquest compromís és que des de finals dels 90, Barcelona ha implantat diverses polítiques i agendes internacionals vinculades a un desenvolupament més sostenible. A principis de la dècada de 1990 l’Ajuntament començà a desplegar l’Agenda 21 local, relacionada amb un desenvolupament més verd i sostenible del món, a partir d’iniciatives locals.\nA partir d’aquí, el compromís de Barcelona amb la sostenibilitat ha anat creixent any rere any, amb la definició i implantació de diversos programes i serveis; sempre amb el mateix objectiu: assolir un futur sostenible per a tothom. Aquest objectiu es basa en diversos elements clau: una voluntat de ser més eficients en l’ús de l’energia, lligada a un creixement de l’energia renovable consumida i produïda a la ciutat; un augment dels modes de transport més sostenibles; una reducció de residus generats i un consum més eficient d’aigua. En els darrers anys s’ha anat incorporant a aquest conjunt de polítiques aquelles relacionades amb l’adaptació i la mitigació del canvi climàtic. El Pla Clima de 2018 va ser reconegut com el millor pla d’aquesta temàtica entre totes les grans ciutats del món pel Pacte d’alcaldesses i alcaldes pel clima i l’energia.\nA més d’aquests elements clau, hi ha una voluntat clara de que les mesures necessàries per assolir aquest objectiu s’implementin de tal manera que generin noves oportunitats econòmiques i que la prosperitat sigui compartida, vetllant per la qualitat del treball i la redistribució. Els poders públics han de tenir especialment en compte els sectors i les persones que poden rebre més impactes negatius de la transició cap a una ciutat lliure de carboni.\nLa lluita per la descarbonització està fortament vinculada amb l’Agenda 2030 i els Objectius de Desenvolupament Sostenible, amb els quals l’Ajuntament de Barcelona està fortament compromès. Prova d’això és que l’any 2020 l’Ajuntament va adaptar l’Agenda a la dimensió i realitat de Barcelona, localitzant el 82% dels objectius. El primer informe anual de seguiment de l’Agenda 2030 de Barcelona, corresponent a l’any 2021, mostra que el 56% dels KPI vinculats als objectius de l’Agenda 2030 de Barcelona avancen en la direcció correcta.\n100 ciutats intel·ligents i climàticament neutres pel 2030/ smart city/


Els candidats a les oposicions tripliquen les 5.000 places ofertes per Educació - Diari de Girona\nEls candidats a les oposicions tripliquen les 5.000 places ofertes per Educació\nLa gran majoria de docents inscrits, 15.488, opten al cos de professorat de secundària, 451 a escoles d'idiomes i 381 a Arts Plàstiques i Disseny\nDocents examinant-se, en una imatge d'arxiu\nEl procés d'inscripció a les pròximes oposicions del Departament d'Educació ha rebut més del triple d'aspirants que de places ofertes per l'administració. El termini per presentar les sol·licituds es va tancar el dimecres 4 de febrer amb 16.320 persones que volen accedir a una de les 5.000 vacants de funcionari a cossos docents de la Generalitat.\nAquestes 5.000 places aprovades per l'Executiu català es distribueixen entre diferents modalitats. En concret, 15.488 candidats intentaran guanyar una de les 4.892 vacants que s'ofereixen per al cos de professors d'ensenyament secundari, 451 ho faran per a les 60 places d'escoles oficials d'idiomes i 381 més, per a les d'arts plàstiques i disseny, de les quals 299 optaran a 40 places del cos de professors i 82 a vuit places del cos de mestres.\nCandidats per especialitat\nDintre de la modalitat del cos de professors d'ensenyament secundari, 2.031 persones optaran als 512 llocs que s'ofereixen per a Geografia i Història –una ràtio, per tant, de quatre candidats per plaça.\nTambé 1.756 persones aspiren a les 377 places d'Orientació Educativa, amb una ràtio de 4,6 candidats per plaça.\nBiologia i Geologia, amb 1.453 candidats, i Anglès, amb 1.442, són les dues modalitats que segueixen a les anteriors en nombre de sol·licituds rebudes. Per a la primera, s'ofereixen 402 places i per a la segona, 535; les ràtios, per tant, són de 3,61 i 2,69 aspirants per plaça, respectivament.\nPer sobre del miler de candidats també es troba la modalitat d'Educació Física; concretament, 1.264 persones han sol·licitat concursar per una de les 280 places que s'ofereixen –en aquest cas, la ràtio és de 4,51 aspirants per plaça.\nPer sota, 1.144 persones es presenten a la modalitat de Matemàtiques, per a la qual s'ofereixen 597 places –amb una ràtio d'1,91 aspirants–, 1.086 opten a una de les 445 places de Llengua catalana i Literatura –amb 2,44 candidats per lloc ofert– i 1.050 es presenten per a les 456 vacants de Llengua Castellana i Literatura –una ràtio de 2,3.\nPel que fa a les escoles oficials d'idiomes, 212 persones opten a les 28 places que s'ofereixen d'anglès, 71 a les set d'espanyol i 51 a les sis d'alemany.\nFinalment, dins el professorat de l'especialitat d'Arts Plàstiques i Disseny, 91 persones es presenten per a onze places de disseny gràfic i 75 per a onze més de mitjans audiovisuals.\nUn informe compara l'efecte positiu de la formació permanent de mestres amb abaixar ràtios.


SHE-CULTURE - Projectes - Projectes - Interarts - Interarts archive\nJuntament amb altres organitzacions d'Albània, Dinamarca, Espanya, Itàlia i Noruega, Interarts desenvolupa aquest projecte liderat per ECCOM - European Centre for Cultural Organization and Management.\nLa iniciativa busca promocionar la diversitat cultural i el diàleg intercultural a través de l'anàlisi i avaluació de les polítiques de gènere en l'àmbit de la cultura a nivell europeu i nacional, enfocant-se en els països que participen al projecte. She-Culture s'ocupa d'investigar el suport i la visibilitat proporcionada a les dones a través de la seva participació activa en el camp de l'art, la cultura, l'educació i la formació permanent, amb la finalitat que prenguin major consciència del seu paper fonamental a la vida civil, social i cultural i es converteixin en participants actives en ella.\nLa xarxa europea de Museus de les Dones juga un paper central en aquesta anàlisi, ja que aquestes institucions tenen una comesa estratègica a les àrees urbanes, en proporcionar espais per a la participació, la comunicació i l'intercanvi de coneixements, experiències i interpretacions entre les diferents cultures i generacions.\nEls Museus de les Dones representen un punt de partida molt significatiu per analitzar la interacció entre les polítiques culturals i de gènere, en ser capaços no només de generar valors socials i culturals, sinó també de contribuir decididament a la inclusió social i els processos d'aprenentatge permanent, així com a la participació activa en la vida comunitària .\nShe-Culture està finançat pel Programa Cultura de la UE i compta amb el suport de la Direcció General de Paisatge, Belles Arts, Arquitectura i Art Contemporani, del Ministeri italià de Patrimoni, Activitats Culturals i Turisme.\nDurant el seu desenvolupament, She Culture va recopilar dades sobre les activitats dels museus de dones i elaborà indicadors i recomanacions sobre polítiques de gènere en el sector cultural. Aquests continguts van ser publicats al web del projecte durant 2015 (www.she-culture.com/es/). A través d'ell es podia accedir també als 5 vídeos sobre la sexualització de les joguines ((http://www.she-culture.com/es/sexualizacion-de-los-juguetes) creats en el marc de She Culture per diferents artistes dels països implicats en aquesta iniciativa. Una d'aquestes peces audiovisuals, concretament ''Fe/male toys'', de Teresa Sala, va ser seleccionada per a l'edició de 2015 del Grand Rapids Feminist Film Festival (GRFF) i el Florence Queer Festival.\nEls vídeos van ser profusament divulgats durant 2015 i van significar un element central en el debat sobre joguines i gènere organitzat per Interarts i el Centre de Cultura de Dones Francesca Bonnemaison La Bonne al mes de juny a Barcelona. La sessió, sobre el paper que exerceixen les joguines en l'adquisició d'estereotips sexistes per part de les nenes i nens, va comptar amb ponents expertes: la sociòloga de l'educació i de la dona Marina Subirats i la periodista i escriptora Laura Freixas. La sessió final del projecte va tenir lloc a Roma, Itàlia, al setembre de 2015.\nAnalitzar les polítiques culturals i de gènere tant a nivell de la UE com a nivell nacional.\nAnalitzar les activitats i l'impacte social dels Museus de les Dones.\nFomentar la xarxa de Museus de les Dones a Europa a través de la implementació d'un web interactiu.\nOferir directrius per a l'avaluació i la identificació d'indicadors qualitatius i quantitatius.\nPromoure una campanya contra les joguines sexistes.\nDones més actives i conscients de si mateixes a la vida civil, social i cultural.\nMajor col·laboració i intercanvi entre els diferents Museus de Dones d'Europa.\nUna societat més igualitària i conscienciada en qüestions de gènere i menys sexista.\nPàgina oficial She Culture a Facebook\nVídeos sobre Sexualització de les joguines


Com sobreviure als empatxos de Nadal | ets el que menges\nAssisteixo a la xerrada de la doctora Olga Cuevas amb ganes de descobrir les estratègies enginyoses que ens presenta per superar l’empatx d’aquestes festes. Descobreixo trucs pràctics i plens de sentit comú que m’agradaria que tothom conegués per no acabar l’any amb quilos de més, remordiments i infeccions diverses.\n25 de desembre 2014 | Actualitzat el 4 d'agost 2021 Altres\nOlga Cuevas ens parla de l’origen de les festes nadalenques, que es remunten dos-cents anys abans de Crist, quan els romans celebraven ja la Saturnalia, una festa en honor al Déu de l’agricultura (Saturn) que coincidia amb el descans de les collites i el fi de la foscor amb el “naixement del nou sol”, el sol invictus.\nAquells dies es permetien tota mena d’excessos. Roma es deixava portar per les bacanals, els banquets públics i les orgies. A l’edat mitjana, el cristianisme va fer coincidir la data de naixement del nen Jesús amb el solstici d’hivern i va intentar posar fi a les celebracions paganes. La tradició de l’excés, sobretot gastronòmic, continua fins als nostres dies.\nPer Nadal, Cap d’any, Reis fem excessos poc saludables a cada àpat\n11 consells per superar amb èxit les festes de Nadal\nMenjar de gust, amb tranquil·litat i amb consciència del que fem.\nNo fer més d’un àpat copiós al dia, beure caldos i infusions al llarg del dia, mantenir l’activitat física diària i esperar tres hores després dels sopars abundants abans d’anar a dormir.\nAcompanyar sempre els plats de proteïna i de greix amb una bona amanida d’amargs.\nCuevas ens proposa una feta a base d’escarola, endívia, ravenets, un gra d’all picat fi, una magrana, oli d’oliva verge i vinagre de poma no pasteuritzat. Tots els components d’aquesta amanida ens ajuden a digerir.\nMenjar pinya i papaia fresca.\nEl cor de la pinya conté uns enzims (proteases) que ens ajuden a digerir la proteïna i la papaia en conté uns d’efecte semblant (papaïna). No ens val la fruita en almívar ni el suc; només la fruita natural.\nAcompanyar els menjars greixosos amb salses digestives.\nSalses fetes a base de gingebre ratllat, ravenet o nap cru picant i amanit amb vinagre de poma no pasteuritzat (té enzims digestius) i salsa de soja. Si tot i això se’ns posen malament els greixos, podem acompanyar el menjar amb una cullerada sopera de lecitina de soja, que emulsiona i afavoreix la digestió.\nAmanida d’amargs, xucrut i pinya ens poden ajudar a pair. Fotos: Pau Esculies, Cuina: Montse Vallory i Bernard Benbassat\nMenjar ceba macerada un parell d’hores en vinagre de poma no pasteuritzat.\nAjuda a pair proteïna i greixos de carns i peixos i no repeteix.\nMenjar una cullerada sopera de xucrut (col fermentada) o de germinats (d’alfals, fenigrec…) acompanyant els àpats forts.\nTots dos contenen enzims que ajuden a digerir. Una altra opció és menjar un comprimit d’enzims digestius (proteases, amilases, lipases) obtingudes de fonts naturals com la papaia, la pinya o el germinat de blat.\nBeure una infusió feta amb la pell de mitja llimona i de dues mandarines ecològiques que s’afegeixen a un litre d’aigua bullent de baixa mineralització.\nAjuda a eliminar l’excés de sal i àcid úric. Va molt bé quan s’ha menjat marisc. Ho podem endolcir amb estèvia.\nPrendre un extracte d’equinàcia i vitamina C per prevenir infeccions des d’una setmana abans fins a una setmana després de festes.\nLa sobrecàrrega de sucres provinents de la pasta (galets), les patates, el pa, les begudes refrescants i les postres eleven els nivells de glucosa en sang i ens debiliten el sistema immunitari.\nPrendre un complement de vitamines B i de minerals (especialment magnesi)\nAquests suplements ens poden ajudar a assimilar els sucres i evitar que el sistema nerviós se’n ressenti. Prendre’l també durant i després de les festes.\nPostres saludables: rawnie, boletes fruits secs, torrons de cereals. Fotos boletes i torrons: Pau Esculies. Cuina: Montse Reus i Montse Vallory\nFer servir alternatives saludables al sucre refinat.\nPer exemple com ara fruita seca, sucre de rapadura, mel o estèvia.\nElaborar receptes saludables de postres.\nBuscar receptes que satisfacin el desig de dolç però sense necessitat d’afegir-hi sucre refinat:\nXocolata 100% cacau acompanyada de fruites seques (panses, dàtils)\nRawnie de xocolata, plàtan i dàtils sense sucres afegits, ni lactosa, ni gluten ni cocció\nDelícies de carbassa i castanyes: fetes a base de puré de carbassa i castanyes seques remullades i cuinades, amb panses i arrebossades amb sèsam o pinyons.\nTorró de llavors, fruita seca i cereals\nAgar-agar de fruites\nReceptes de postres a base de peres d’hivern:\nPeres amb mandarina i canyella\nBeure infusió digestiva dolça: a base d’anís, berbena, camamilla dolça, menta i fonoll.\nXocolata 100% cacau, peres i infusió digestiva bona manera d’acabar els àpats. Fotos peres i infusió: Pau Esculies. Cuina: Montse Vallory.\nRemeis naturals per combatre les conseqüències de les festes\nPrendre ajudes per contrarestar els efectes de l’alcohol.\nUn trosset de pruna umeboshi (la trobareu als herbolaris) ben insalivada, pastilles de card marià (dues amb cada àpat). Vitamina C (1 gram al dia) i vitamina B12 per processar l’alcohol.\nOferir una beguda alternativa a l’alcohol.\nA base de suc de poma amb espècies (canyella, anís estrellat, clau, cardamom, canyella, gingebre i pell de mandarina), produeix un efecte calorífic i digestiu.\nRemeis per als empatxos.\nKuzu-umeboshi: diluïu una cullerada sopera de kuzu (una arrel volcànica que trobareu als herbolaris) en un vas d’aigua freda i poseu-ho en un cassó fins que la barreja es torni transparent; afegiu-hi mitja cullerada de postres d’umeboshi. Infusió de pell de mandarina tallada (ens donarà el gust amarg que busquem) amb gingebre (1 cullerada sopera).\nExtracte d’herbes per al fetge amb carxofera, dent de lleó i desmòdium.\nRemeis per a la cremor d’estómac.\nUna cullerada de postres d’argila blanca diluïda en mig got d’aigua. Prendre el suc d’una patata crua i liquada (uns 100 ml). Mitja cullerada de pasta d’umeboshi ben insalivada que compensarà l’acidesa de l’estómac. Mastegar un bastonet de regalèssia natural.\nRemeis per al mal de cap.\nBanys calents de cames (si es noten els peus freds), massatges a les temples, reflexoteràpia podal, digitopuntura o tisana a base de melissa, romaní, taronger, marialluïsa i anís verd (afegiu una cullerada de postres de la barreja a un vas d’aigua bullent i deixeu-ho reposar 5 minuts). Es pot reforçar amb boldo, però val més que en aquest cas estigui recomanat per un terapeuta.\nRessaca, mal de cap, empatxos… Remeis naturals com el card marià et poden ajudar\nA base de cua de cavall, romaní, ortiga, dent de lleó i aquíl·lea. Afegiu una cullerada de postres a un vas d’aigua bullent. Bulliu un minut i beveu.\nMillor sempre dirigit per un terapeuta. Es pot fer un dejuni amb llimonada: trossegeu una llimona ecològica sencera amb pell i sense llavors en un litre d’aigua. Combineu-ho amb caldo depuratiu a base de ceba, pastanaga, nap, algues (kombu i wakame), rodanxes de gingebre i una cullerada sopera de miso sense pasteuritzar per tassa.\nDepurar el fetge.\nPrendre en dejú 1 cullerada sopera d’oli d’oliva verge, una de suc de llimona i 25 gotes d’extracte de plantes pel fetge. Repetir la presa de l’extracte abans de dinar i sopar. Menjar coses amargants, per exemple bullir carxofes amb les fulles i beure’s el caldo.\nIncorporar bons propòsits d’any nou per millorar la dieta cada dia. No fumar, ni beure alcohol, ni refrescos, ni sucs comercials. Oblidar-se dels dolços industrials, limitar la carn processada, els aliments transformats, menjar hortalisses cada dia per dinar i esmorzar. Fer més exercici. Reduir l’estrès i buscar ajuda per gestionar les emocions.


Cibercrim: noves amenaces, noves respostes?\nEl congrés IDP sobre cibercriminologia debatrà amb experts internacionals sobre l'auge del cibercrim durant la crisi de la COVID-19 i el compliment normatiu de delictes informàtics\nEl catedràtic Fernando Miró presenta l'estudi COVID y cibercrimen: El crimen cuando las calles están vacías e Internet lleno sobre l'impacte del coronavirus i l'auge de la cibercriminalitat\nLa crisi de la COVID-19 ha augmentat el segrest de dades, les falsificacions, els atacs maliciosos, el contingut d'explotació sexual infantil i les campanyes de desinformació, segons l'informe Catching the virus cybercrime, disinformation and the COVID-19 pandemic, elaborat per l'Europol. Els cibercriminals s'han adaptat a la crisi i hi han adaptat el seu modus operandi. «Els atacs cibernètics es van tornant cada vegada més sofisticats: aquest fenomen delictiu no coneix fronteres nacionals, per la qual cosa és més difícil tant fer-ne el control com la prevenció», afirma Marc Balcells, professor dels Estudis de Dret i membre del comitè científic organitzador del Congrés Internacional d'Internet, Dret i Política (IDP). Cybercrime: new threats, new responses, que tindrà lloc de forma online els dies 1 i 2 de juliol.\n«La crisi de la COVID-19 no és tant la causant com l'acceleradora d'una tendència de desplaçament d'activitats diàries de l'espai físic al ciberespai que pot haver incidit directament, i ho farà encara més en el futur, tant en la reducció de la delinqüència als carrers com en l'augment de la delinqüència que es perpetra en el ciberespai», afirma Fernando Miró, catedràtic de Dret Penal de la Universitat Miguel Hernández d'Elx i ponent del congrés. El catedràtic presentarà en la seva conferència l’estudi COVID y cibercrimen: El crimen cuando las calles están vacías e Internet lleno que analitza l'impacte que la crisi ha tingut en la cibercriminalitat. «D'una banda, es recullen els indicis existents respecte al suposat augment del cibercrim derivat del confinament, i de l'altra, a partir de la constatació de la manca d'informació, es reflexionarà sobre quins marcs teòrics i quines premisses són necessàries per afrontar l'estudi científic de l'impacte de la COVID-19 en el cibercrim», explica Miró.\nDurant els dos dies de congrés, hi haurà una conferència inicial i, després, una taula rodona amb experts sobre la matèria per discutir el tema i aprofundir-hi.\nEl compliment normatiu dels delictes informàtics, en auge\nEn el primer dia del congrés, l'1 de juliol, la conferència principal tractarà del compliment normatiu o compliance en delictes informàtics i serà a càrrec d'Alfonso Galán, professor de Dret Penal de la Universitat Pablo de Olavide. Per compliment normatiu s'entén qualsevol delicte que es pugui cometre en una empresa, des de la protecció de dades fins als delictes mediambientals, passant pels fraus comesos pels empleats o per tercers relacionats amb l'empresa, la publicitat enganyosa, etc. El Codi penal admet la responsabilitat penal de les persones jurídiques i dels treballadors, i pot eximir les empreses si s'hi han implantat programes de compliment efectius. «Moltes companyies opten per establir algunes mesures de prevenció, com el monitoratge permanent de totes les activitats d'internet dels seus treballadors o l'esborrament automàtic de qualsevol informació publicada des dels seus servidors que pugui semblar il·legal, per mantenir-se fora de perill de qualsevol càstig», afirma Galán.\nTot i això, adverteix l'expert, encara que l'ús d'aquest tipus de mesures preventives, sens dubte, pot evitar molts comportaments criminals, també, i de manera indiscutible, posa en tensió el respecte d'alguns drets i garanties fonamentals dels ciutadans, com el secret de les comunicacions dels treballadors o la llibertat d'expressió dels emissors dels missatges bloquejats o esborrats.\nEn darrer lloc, el congrés tanca amb la conferència final de David Wall, director del Departament de Criminologia de la Universitat de Leeds. «Els delictes cibernètics no són un fenomen nou», afirma Wall, que afegeix: «després de tres dècades de patir-ne, a poc a poc arribem a comprendre'n les característiques, fins i tot si les institucions clau triguen més temps a adaptar-se als desafiaments que crea aquest tipus de delicte». Durant la conferència que farà analitzarà els desenvolupaments clau en el cibercrim en aquests deu darrers anys i els desafiaments que representa el cibercrim per a la llei i les autoritats policials, i presentarà algunes troballes del seu treball recent sobre programari de segrest (ransomware) per il·lustrar els canvis.\nEnguany, de manera excepcional el congrés es portarà a terme en un format nou completament en línia a causa del context de la COVID-19. Les taules rodones seran en directe però les principals conferències ja es poden visionar, a través d’aquest enllaç. Per poder seguir les sessions cal inscriure-s'hi. La inscripció és totalment gratuïta i es pot fer des d'aquesta mateixa pàgina web.


Des de l’Urgell TV et deixem un seguit de propostes per fer aquest cap de setmana, marcat per les festes majors de Montclar, Nalec, Belianes i Castellserà.\nA Montclar les celebracions començaran divendres a les 7 de la tarda amb el pregó de la festa major, un sopar popular, bingo i concerts nocturs amb Estelada, Ebri Knight, Sixtus i Dj. Dissabte a la nit, serà el torn de King Kong Boys, La terraseta de Preixens, The Pink Goats i Dj.\nA Nalec, tot i que el plat fort sigui diumenge a les 12 del migdia amb el Ball de Forques, els actes s’allargaran durant tot el cap de setmana amb jocs de cucanya i sopar popular (divendres) i concurs de botifarra i conferències (dissabte).\nBelianes començarà la seva festa major amb molta energia amb concerts a la pista esportiva la nit del divendres i del dissabte. Divendres actuaran Strombers, Mil y una Voces i Comandants del Tros. Dissabte Noctambuls, Juanxo Scalari & la Rude Band i Los Pachicos.\nLa festa major de Castellserà no s’iniciarà fins dissabte al matí amb un esmorzar popular i un recorregut de caça. A la tarda es celebrarà un concurs de botifarra i a la nit, correbars i música a la Pista Estiu.\nA banda de les festes majors, el monologuista Alberto Demomento actuarà a Agramunt el en marc del cicle de monòlegs.


Magda Méndez Abadia és responsable estratègica i operativa de comptes a Tinkle Portugal i professora col·laboradora del Màster universitari de Comunicació corporativa, protocol i esdeveniments de la UOC.\nSoc llicenciada en Comunicació Audiovisual per la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) i vaig començar a treballar a mitjans locals mentre estava fent la carrera. Posteriorment, vaig seguir la meva trajectòria professional tant a l’àrea de continguts i programes com de periodista, cosa que em va portar a treballar per a diversos mitjans de comunicació com Europa Press, Catalunya Ràdio, COM Ràdio, TVE i el diari Avui, entre altres. Això va ser abans de donar els salt cap a la producció audiovisual i d’esdeveniments a TVNS productora, on vaig treballar en la realització de videoclips, anuncis i vídeos comparatius, així com en la creació i coordinació de continguts d’esdeveniments per a clients com FC Barcelona o Bayern.\nDesprés d’aquesta experiències, em vaig endinsar definitivament en la comunicació corporativa a les agències de comunicació. Tinkle Consultants i The Partner Health, i, en l’àmbit institucional, en la direcció del departament de premsa de la Regió Sanitària de Barcelona de CatSalut (Departament de Sanitat de la Generalitat de Catalunya). Des de 2012, estic treballant de nou a Tinkle, però aquesta vegada des de l’altra punta de la península: soc la responsable estratègica i operativa de comptes de Tinkle Portugal, a Lisboa.\nAquesta trajectòria a l’àmbit de la comunicació corporativa i les relacions públiques m’ha permès treballar amb clients com Sony Mobile, PepsiCo, Alcon, eDreams, Telepizza, Metlife, Syneron Candela, Canon, mytaxi, NBA, Casa Tarradellas, Boehringer Ingelheim i airbnb, entre d’altres. Una experiència que repetiria una i mil vegades ja que no només m’ha permès evolucionar professionalment, sinó aprendre en profunditat les peculiaritats d’un gran ventall de sectors.\nQuina diferència existeix entre les relacions amb els mitjans de comunicació tradicionals i amb els influencers dels social media?\nEl panorama mediàtic ha canviat molt en molt poc temps: d’una societat medio-cèntrica al “do it yourself” de la comunicació; dels omnipotents grups de mitjans al potencial individual de tot aquell que tingui interès en algun àmbit. Els mitjans de comunicació tradicionals i els influencers són dos públics clau per a la comunicació corporativa i s’ha de tenir ben clar que ens hem d’adaptar a les necessitats de cadascun d’ells que, en general, són força diferents. A un periodista l’has de respectar i acompanyar en els timings que marqui el seu treball i aportar informació rellevant, enfocada en el que hi ha realment de nou en el tema que l’estàs proposant, complementar la informació amb dades i documents que reforcin el teu contingut –i el del seu posterior treball-. En canvi, una de les maneres més efectives d’arribar als influencers és treballant en temes totalment tailor made, i amb un focus major a l’storytelling i to emocional.\nTenint en compte que el nivell d’accés a la informació és cada vegada major, més ràpid i més visual, la comunicació corporativa ha d’aconseguir una major adaptació a aquest nou entorn per aconseguir fer arribar els seus missatges d’una manera efectiva. Així, tendències com estar presents a les noves plataformes digitals de comunicació que puguin sorgir on trobem al públic al que ens volem dirigir, l’ús d’eines adequades per a vehicular missatges –com, per exemple, l’ús de vídeo, live streaming o elements de gran impacte i efectivitat audiovisual-, i potenciar l’storytelling –l’efectivitat d’un missatge de to emocional sempre arribarà d’una manera més directa i profunda a qualsevol receptor- seran clau per aquest tipus de comunicació. Això, per tant, implicarà un canvi definitiu al mind setting de les companyies, trencar amb el corsé de comunicació corporativa tradicional que, en ocasions, encara està molt arreglat.\nCrec que existeixen diverses competències essencial per a aquells que vulguin dedicar-se a la comunicació corporativa: des d’una ràpida capacitat analítica en base a un ampli coneixement del sector, a una curiositat constant que li permeti detectar i avançar-se a les tendències i necessitats comunicatives que es plantegin. Creativitat, saber plantejar una comunicació efectiva a diferents nivells, capacitat d’adaptació i reacció, saber prioritzar i adequa el missatge a cada tipus de públic serien algunes de les característiques bàsiques per a un bon professional de la comunicació corporativa.


22 contes a la vora de la Independència | llibreria en línia\nPublicat Dll, 28/10/2013 - 17:59 per llibreria\n22 autors per a un llibre amb 22 contes a la vora de la Independència: Neus Arnan Cabezas, Sebastià Bennasar, Alfred Bosch, Jordi Buch, Albert Calls i Xart, Pep Elias, Rosa Fité, Quim Gibert, Francesc Mompó, Gemma Pasqual i Escrivà, Francesc Lorente Camon, Joan Pinyol Colom, Teresa Roig, Xavier Rossell-Aparicio, Jordi Solé i Camardons, Ferran Suay, Emigdi Subirats, Manel Subirats i Costa, Jesús M. Tibau i Tarragó, David Vila i Ros i Salut Vila i Ros\nNeus Arnan Cabezas (La Prua de Can Benet). Humanista i fotògrafa penedesenca, membre de Tallers per la Llengua.\nJordi Balaguer (Sabadell, 1986). Fill de pintor i net de cantant, es va graduar en Disseny Multimèdia al CITM (UPC), on ha exercit de professor. Actualment treballa de dissenyador gràfic. Autor de la saga de fantasia lírica El amante de la luna, publicada en dos volums: La maldición de Gryal (2012) i El retorno de Gryal (2013).\nSebastià Bennasar (Palma, 1976). Llicenciat en Humanitats (UPF, 2009) i Màster en Història del Món (UPF, 2011), és periodista, escriptor, traductor i agitador cultural. Ha publicat més de vint llibres entre assaig, novel·la, novel·la negra, relats i poesia. Els darrers són El país dels crepuscles i Nocturn de Sant Felip Neri (2013). Dirigeix el festival Tiana Negra dedicat a la novel·la negra en català.\nAlfred Bosch (Barcelona, 1961). Novel·lista, assagista i professor d’Història d’Àfrica a la UPF. Va ser portaveu de Barcelona Decideix. És diputat al Congrés espanyol per ERC des de 2011.\nJordi Buch (Mataró, 1957). Ha publicat diverses novel·les, contes i assaigs, es dedica al periodisme: treballa a la ràdio i a la premsa escrita.\nAlbert Calls i Xart (Cabrera de Mar, 1966). Treballa en tasques editorials i de periodista, a mitjans locals, comarcals i del país, com El Punt, l’Avui o l’Ara. Com a escriptor ha publicat llibres de poesia, narrativa i divulgació. Entre les seves propostes més recents la mini sèrie televisiva ‘Nosaltres els maresmencs’, emesa per m1tv.\nPep Elias (Igualada, 1967). Ha publicat la novel·la Olor de gas, el recull de contes Literalment incapaç de matar una mosca i El darrer glop. Treballa al Consorci per a la Normalització Lingüística i coordina tallers de creació literària del Màster de Literatura en l’era digital.\nRosa Fité (Castellar del Vallès, 1959). Mestra de professió i actriu de vocació. Treballa explicant contes tant a escoles com a biblioteques, espais familiars, i teatres amb diferents espectacles de públic familiar i adult. Ha publicat: La sabata que volia ser mocador i Contes amb valor afegit.\nQuim Gibert (Arenys de Mar, 1962). És psicòleg, columnista de premsa, coautor de diversos llibres i autor del llibre Qui estima la llengua, la fa servir.\nFrancesc Mompó (L’Olleria, 1955). Graduat en psicologia a València. És llicencià en filosofia i ciències de l’educació i obtingué la titulació de professor de valencià; ocupació que desenvolupa en l’actualitat en un centre de l’Horta de València. Ha publicat poemaris, novel·les i articles. La seva darrera novel·la és El vol de l’Esparver.\nGemma Pasqual i Escrivà (Almoines, 1967). És autora de novel·les infantils i juvenils i té una llarga trajectòria en animació lectora en instituts i escoles de tot el país.\nFrancesc Lorente Camon (Sabadell, 1983). Fill de Castellar del Vallès. Llicenciat en Història per la UAB. Professor de CCSS i Escriptor. Màster de Recerca en Didàctica de les Ciències Socials. Amant del Cinema i la Literatura.\nJoan Pinyol Colom (Capellades, 1966). És llicenciat en Filologia Catalana, catedràtic d’Ensenyament Secundari i escriptor. Ha publicat tretze llibres de narrativa, entre els quals Avinguda Capri (1999), Pilota de Set («Premi Recull de Narrativa», 2007) i Ningú no mor (2013).\nTeresa Roig (Igualada, 1975). Col·labora des de jove en publicacions i ha obtingut diversos premis literaris pels seus contes. Després de treballar en el sector audiovisual, actualment compagina l’escriptura amb la maternitat. És autora de les novel·les L’herència de Horst (2007, Premi Setè Cel), Pa amb xocolata (2008), El primer dia de les nostres vides (2010, Premi Roc Boronat), El blog de Lola Pons (2010) i L’arquitecte de somnis (2013).\nXavier Rossell-Aparicio (Sabadell, 1975). Educador social i activista cultural. Treballa d’assessor tècnic docent al Consorci per l’Educació de Barcelona.\nJordi Solé i Camardons (Oliana, 1959). Llicenciat en Filologia Catalana, catedràtic d’institut i escriptor. Director de Voliana Edicions. Autor de les novel·les Els silencis d’Eslet (Premi Juli Verne, 1995) i La síndrome dels estranys sons (2003) i de 16 assaigs i llibres de temàtica sociolingüística.\nFerran Suay (València, 1959). Escriptor, doctor en Psicologia, professor del Departament de Psicobiologia de la Universitat de València.\nEmigdi Subirats (Campredó, 1967). Llicenciat en Filologia Anglogermànica per la URV, professor d’anglès en un institut de Tortosa, escriptor, traductor i investigador literari. És autor de 4 novel·les, diverses biografies de personatges ebrencs i tres llibres sobre història comarcal.\nManel Subirats i Costa (Mataró, 1963). Escriptor i editor. Ha publicat Aquelles nits de maig (Edicions de 1984, 2012) i Seixanta mil paraules (Edicions de 1984, 2013).\nJesús M. Tibau i Tarragó (Cornudella de Montsant, 1964). Tortosí d’adopció, especialista en relats breus. Premi Blocs Catalunya de Literatura 2009 i Premi Marian Vayreda 2005. Presenta el programa de televisió literari «Tens un racó dalt del món» a Canal 21.\nDavid Vila i Ros (Sabadell, 1977). Dinamitzador lingüístic, economista i escriptor, és vicepresident de Tallers per la Llengua i d’Òmnium Cultural – Sabadell.\nSalut Vila i Ros (Sabadell, 1980). És biòloga de professió i escriptora per afició. És secretària de Tallers per la Llengua i membre de la Coordinadora d’Associacions per la llengua catalana (CAL) de Sabadell. Col·labora en el setmanari la Directa i escriu habitualment en el seu blog: desdelaguait.blogspot.com.


09/10/2012 Frederic Tort\nArran de les multitudinàries mobilitzacions (en plural) independentistes que van tenir lloc en diferents viles i ciutats de la CAC el passat 11S la qüestió nacional catalana ha agafat molta volada i no para d’acaparar portades i titulars. La independència nacional i la consecució de l’estat propi, que no necessariament vol dir la seva construcció, ha entrat amb força a l’agenda política de tots els partits de l’arc parlamentari, tant català com estatal.\nEls partits que es declaren independentistes veuen en la conjuntura actual una oportunitat de consolidar-se, en el cas de SI, o de recuperar el terreny perdut en les darreres legislatures, en el cas d’ERC. ICV-EUiA es mouen en l’ambigüitat d’aquell qui defensa opcions totalment contradictòries, com l’estat federal per una banda o l’estat propi per l’altre. Del posicionament del bloc unionista PP-PSOE-C’s no cal ni parlar-ne, ja està clar.\nTota aquesta situació ha estat hàbilment aprofitada pel partit de govern (CiU) tot fent servir un modus operandi al qual ja ens té tristament acostumats des dels inicis de la transició. L’eclosió de l’independentisme i la creixent demanada d’avançar fermament cap a l’estat propi per part d’una majoria de la societat de la CAC els ha permès moure fitxa i justificar un avenç de les eleccions autonòmiques amb un objectiu molt clar: convertir aquests comicis anticipats del 25N en un plebiscit per l’estat propi, esquivant així les seves responsabilitats polítiques (com ara les diverses comissions d’investigació obertes que quedaran probablement aparcades) i buscant a les urnes un aval a les polítiques de retallades dels serveis públics i d’involució social que han estat promovent juntament amb el govern estatal. Com sempre el llop sota la pell de xai. Ara toca parlar d’estat propi per amagar i justificar una política social contraria als interessos del poble treballador català i justificar, com sempre han fet, els interessos de la oligarquia catalana. Si fa uns mesos l’engany era el pacte fiscal, ara aquest s’anomena estructures d’estat.\nQuan es parla d’estructures d’estat es plantegen dues qüestions molt clares i, al meu entendre, totalment indestriables l’una de l’altre: quines estructures i de quin estat?\nAvalar la proposta “sobiranista” de CiU (i d’aquells que s’hi vulguin afegir) amb les seves estructures d’estat significa donar el vist-i-plau a les polítiques socials actuals, les que ens fan perdre drets bàsics que han costat molt de conquerir. Suposa avalar el model educatiu dels que defensen i premien l’escola concertada, dels que s’enriqueixen amb la gestió de la sanitat pública, dels que limiten la llibertat d’expressió del periodisme compromès, com la gent del Cafeambllet, que només pretén informar i aclarir que està passant amb els diners públics. En definitiva, les estructures d’estat de la dreta (amb el vist-i-plau de la socialdemocràcia) que ara dels drets socials en diu privilegis i viure per sobre de les nostres possibilitats. L’excusa del suposat camí cap a l’estat propi i les estructures d’estat que ens proposa la dreta porta la involució social amagada al fons de la maleta.\nI pel que fa a l’estat cal plantejar-se quin serà aquest suposat estat propi que hem d’avalar el 25N conjuntament amb les polítiques socials que hem discutit anteriorment. Serà l’estat de les 4 províncies de la CAC o tindrem amplitud de mires i es contemplarà la nació catalana sencera? Tot i tenir clar que els ritmes dels país no són iguals als diferents territoris el projecte d’alliberament nacional ha de tenir forçosament la perspectiva dels Països Catalans. No es pot concebre el procés cap a la independència sense tenir molt clars els objectius pels quals lluitem. De la mateixa manera que com a blanenc no entendria la independència del meu país deixant de banda la comarca de la Selva, penso que, tot i tenir present la diferent penetració social del discurs independentista a la CAC, País Valencià, ses Illes, Franja o Catalunya Nord hem de plantejar l’alliberament nacional amb un marc de Països Catalans com a objectiu final irrenunciable.\nAra més que mai cal plantar cara i desemmascarar els enganys de la dreta i de les opcions socialdemòcrates que avalen l’actual sistema socioeconòmic que ens ha abocat a la crisi i la pèrdua de drets i llibertats. Cal una resposta clara i contundent des de l’esquerra transformadora i des de l’independentisme més compromès, des de tots el fronts possibles i utilitzant tots els mitjans al nostre abast.\nHumanitzar la monarquia, o justificar allò que és injustificable


UNA NOIA ES DISPARA AL CAP FENT UNA SELFIE AMB UNA PISTOLA | COLLONADES\nUNA NOIA ES DISPARA AL CAP FENT UNA SELFIE AMB UNA PISTOLA\nFrancesc Puigcarbó 24.5.15 1 comentari\nUna jove russa de 21 anys es va disparar al cap aquest dijous quan intentava fer-se amb el seu telèfon mòbil una "selfie" amb una pistola no letal que s'havia apuntat a la seva templa, ha informat avui la policia de Moscou.\nEn intentar fer-se el autoretrat amb el mòbil a l'oficina on treballa, la dona va prémer el gallet de la pistola que s'havia deixat un guàrdia de seguretat.\nLa jove va sobreviure gràcies al fet que l'arma no era letal i disparava bales de goma, tot i que sí va haver de ser hospitalitzada.\nAhir mateix, un altre jove moscovita gairebé perd la vida en intentar fer-se una "selfie" després enfilar sobre l'arc d'un pont al centre de Moscou.\nL'home es va precipitar a terra i va impactar contra l'asfalt, encara que també va aconseguir sobreviure malgrat haver patit diversos traumatismes amb els que va ingressar en un hospital.\nLa moda de autorretratarse amb el mòbil, coneguda com "selfie", ha derivat en nombrosos accidents, alguns amb resultat tràgic, en tot just uns pocs dies.\nDilluns passat, un estudiant de novè curs morir a la ciutat de Sant Petersburg al caure des d'una escala d'incendis a l'altura d'un cinquè pis, a la qual s'havia pujat per fer-se una foto amb el seu mòbil.- ELCONFIDENCIAL.COM\nMiquel 24 de maig de 2015 a les 13:20\nOtra idiota del sistema.


Nom: MOLÍ DEL SALT DE L'AIGUA\nAltres noms: Salt del Molí\nAdreça: El Salt de l'aigua, a la riera de la Selva, Coll del Molí\nSituat al sud del nucli urbà de la població, dalt d'una penya rocosa situada al marge dret de la riera de la Selva, a la vora del camí que porta al Mas de l'Estela i al paratge de Sant Romà, en el lloc anomenat "Coll del Molí".\nRestes d'un antic molí hidràulic fariner construït aprofitant els racons d'un estret esglaó, en bona part eixamplat i excavat artificialment amb aquest fi. En aquest punt, la riera forma engorjats, dos dels quals són separats per un desnivell considerable, per on salta l'aigua i que ha donat nom al lloc. Les restes conservades són construïdes amb grossos rebles de pissarra lligats amb morter. És possible seguir el traçat dels murs perimetrals de l'edifici, almenys del sector de la resclosa, el rec i la bassa. En el llit del torrent només hi queden els fonaments del mur de la resclosa, però al cantó d'entrada al rec encara es conserven uns tres metres d'alçada. En aquesta banda, hi ha dos sectors separats per una roca natural. El mur oest és exteriorment corbat i té a la base una petita entrada d'aigua. L'entrada principal al rec era al costat est, on ara hi ha un mur rectilini, fet tardanament, que la tanca. El rec té la paret occidental aixecada i s'hi veu un sobreeixidor vora la sortida del qual hi resta un tram d'un mur que desviava l'aigua cap al curs del torrent. A la banda nord es forma la bassa, que interiorment és rectangular i amb restes de l'enlluit, i a l'exterior té el mur corbat. També hi ha les restes de dos murs procedents d'una construcció rectangular, que mantenen uns tres metres d'alçada màxima. Han de correspondre lògicament a l'edifici que albergava el mecanisme del molí (on hi havia el "cacau" amb les moles, tremuges, etc...). S'hi veuen restes de l'arc de la mina o rec d'eixida i s'hi adossa un mur que té una inclinació adequada per desviar l'aigua de sortida vers la corrent de la riera.\nA uns 5 metres a llevant de distància hi ha part de dos murs de poca alçada que formen angle. Potser pertanyien a la casa dels moliners o a alguna dependència. L'aparell és diferent del del molí i la resclosa, ja que les pedres són petites, desbastades i formen filades regulars, amb la cantonada de carreus. Situat al sud del nucli urbà de la població, dalt d'una penya rocosa situada al marge dret de la riera de la Selva, a la vora del camí que porta al Mas de l'Estela i al paratge de Sant Romà, en el lloc anomenat "Coll del Molí".\nRestes d'un antic molí hidràulic fariner construït aprofitant els racons d'un estret esglaó, en bona part eixamplat i excavat artificialment amb aquest fi. En aquest punt, la riera forma engorjats, dos dels quals són separats per un desnivell considerable, per on salta l'aigua i que ha donat nom al lloc. Les restes conservades són construïdes amb grossos rebles de pi...\nD'aquest antiquíssim molí de moldre blat, solament en resten els fonaments, juntament amb el dipòsit i l'arcada del conducte de l'aigua que rebia de l'embassament que es formava allí mateix. Per aquest motiu s'anomena el "Coll del Molí".\nNingú del poble no sap donar raó de l'època en la qual el molí funcionava.


El Pla de Formació Ambiental en matèria de prevenció, recollida selectiva i reciclatge dels residus assimilables a domèstics produïts en el lloc de treball, va sorgir donada la voluntat de la Mancomunitat de la Comarca de Pamplona (MCP) per millorar la comunicació interna i amb el clar objectiu de destacar el paper fonamental que juguen els seus propis treballadors i treballadores com a transmissors dels valors i les accions dutes a terme a les campanyes promogudes per l'organització (matèria orgànica, tovalloletes humides, etc.)\nA l'abril de 2017 es va iniciar la fase d'anàlisi amb visites a 8 instal·lacions d'MCP (oficines, EDAR, ETAP, CTRO ...), reunions amb els responsables de cada instal·lació i enquestes voluntàries dirigides al personal. Després d'analitzar la situació de partida amb Direcció, es van proposar solucions i es van fixar els missatges a transmetre. Entre maig i juny es van realitzar 22 sessions formatives amb un total de 356 assistents. En elles es va sensibilitzar sobre la problemàtica ambiental associada a la gestió de residus i la necessitat de millorar la recollida selectiva tant a la feina com al domicili, especialment de la matèria orgànica. També es va exposar la situació de cada instal·lació, les possibles mesures que es durien a terme i es va donar pas a l'intercanvi d'idees i opinions.\nL'enquesta de satisfacció dels assistents va donar una valoració global de 8 sobre 10.\nAuditoria interna del Sistema de Gestió Ambiental segons ISO 14001:2015. (2017)\nICL Iberia Súria & Sallent (abans IBERPOTASH, SA) és una companyia del sector miner dedicada a l'extracció, tractament i comercialització de sals sòdiques i potàssiques. sm ha realitzat una auditoria del seu sistema de gestió ambiental a les seves instal·lacions situades al Bages. El sistema de gestió està basat en la norma ISO 14001:2015 i l'auditoria es va realitzar a les ubicacions de Súria (oficines centrals, planta de tractament de minerals, planta de cristal·lització), Sallent (planta de tractament de minerals), Cabanasas (extracció de minerals) i Vilafruns (extracció de minerals).\nL'auditoria va ser realitzada seguint la metodologia establerta a la norma ISO 19011:2012, a finals de maig de 2017. Els seus objectius van ser verificar:\nL'adequació del sistema amb la norma ISO 14001: 2015, La conformitat de les activitats respecte als documents del sistema de gestió, El grau d'implantació i eficàcia del sistema de gestió, La coherència del sistema de gestió amb la política de l'organització, El compliment dels requisits legals aplicables per part de l'organització\nCom a resultat es va emetre un informe d'auditoria el contingut del qual incloïa les no conformitats i observacions trobades, així com els punts forts i oportunitats de millora.\nValoriza Medioambiente pertany al Grup Sacyr, i com a empresa explotadora de la Planta de compostatge de Torrelles de Llobregat, va confiar en sm per tal de portar a terme les caracteritzacions anuals de rebuigs de planta diferenciant les mostres entre rebuig de pretractament i rebuig del refí.\nEn ambdos casos es parteix de 150 kg de mostra i es procedeix a una caracterització completa, separant minuciosament i quantificant les següents fraccions:\nOrgànics fàcilment fermentables - Orgànics biodegradables a mig/llarg Fracció Vegetal - Fustes i troncs - Paper i cartró - Vidre - Bosses plàstic i plàstic film - Plàstic PET/PEAD/altres - Tetra Brick - Plàstic Mix (altres plàstics) - Metalls fèrrics - Paper alumini - Metalls no fèrrics (alumini) - Tèxtils - Tèxtil sanitari - Residus especials - Terres i runes - RAEEs - Voluminosos - Altres - Fins - Pèrdues.\nRealització d'activitats de conscienciació i educació mediambiental en el DMMA 2017\nEl 3 de juny de 2017 l'Ajuntament d'Alcobendas va encarregar a l'Aula d'Educació Ambiental del municipi (gestionada per sm des de 2010), l'organització del Dia Mundial del Medi Ambient.\nAquesta jornada es va celebrar al Jardí de la Vega, un dels espais verds del municipi i va congregar més de 3.000 persones que van gaudir durant tot el matí d'activitats lúdiques i d'oci amb caràcter ambiental de diferent índole, on grans i petits van poder participar del lliurament de plançons, contacontes, activitats d'hort ecològic, tallers de reciclatge tèxtil amb retalls, castell inflable a canvi de reciclar vidre, taller d'objectes per a mascotes amb material reciclat... Entre les activitats cal destacar la Gimcana dels residus, en la qual van participar més de 800 nens del municipi.\nPer al correcte desenvolupament de l'activitat, sm, va coordinar a un equip de 10 persones que, mentre feien tasques de cocienciación i educació ambiental, es van encarregar en tot moment del bon funcionament de la jornada.\nAuditoria interna del Sistema de Gestió Integrat (Qualitat i Medi Ambient) a les instal·lacions de l'Agència de l'Habitatge de Catalunya (2017-2019)\nsm ha estat contractada per l'Agència de l'Habitatge per a la realització de les auditories internes del Sistema de Gestió Integrat per al període 2017-2019.\nLa primera de les auditories ha estat realitzada al maig de 2017. En aquesta auditoria es van auditar les activitats i serveis administratius realitzats a les oficines de l'Agència als carrers Diputació 92 i Aragó 244 de Barcelona, així com dels serveis Territorials a Tarragona, Terres de l'Ebre, Girona i Lleida.\nL'auditoria, duta a terme segons els requeriments de la norma ISO 19011:2012, tenia com a objectius comprovar l'adequació del Sistema de Gestió Integrat a les normes ISO 9001:2015 i ISO 14001:2015, i el Reglament CE 1221/2009 (EMAS III); la conformitat de respecte a la documentació que defineix el Sistema; el grau d'implantació i coneixement entre el personal, així com establir possibilitats de millora del sistema. A més, l'auditoria tenia també com a objectiu la comprovació del compliment de la legislació ambiental per part de l'organització, així com comprovar la traçabilitat de les dades i resultats publicats en la Declaració Ambiental.\nSeguiment tècnic del compostatge domèstic i comunitari en l'àmbit de la Mancomunitat de la Comarca de Pamplona. (2017-actualitat)\nCaracteritzacions anuals de residus de rebuig de planta a ECOPARC-1. (2016-actualitat)\nEcoparc de Barcelona SA contracta els serveis d'sm per a portar a terme les caracteritzacions anuals de rebuig de la planta Ecoparc-1, amb periodicitat setmanal, sobre mostres de 150 Kg de rebuig de:\nresidus de compactadora i/o de bala.\nlínies de FORM i resta\nplanars i rebuig\nUn equip de tècnics caracteritzadors d'sm realitza la caracterització complerta d'una mostra setmanal, separant les següents fraccions:\nFracció Orgànica i vegetal, Residus orgànics fàcilment fermentables, Residus orgànics biodegradables a mig i llarg termini, Fracció vegetal, Fustes i troncs, Paper-cartró, Vidre, Plàstics, Metalls, Bosses de plàstic i Plàstic Film, Plàstic PET, Plàstic PEAD, TetraBrick, Plàstic Mix (Altres plàstics), Metalls fèrrics, Llaunes no fèrriques (llaunes Alumini), Paper Alumini, Metalls no fèrrics (Alumini), Altres metalls, Mixtes, Tèxtils, Tèxtils sanitaris, Residus especials, Terres i runes, RAEEs, Voluminosos, Altres, Fins.\nExecució del Pla d'Informació Ciutadana per a la implantació del contenidor de matèria orgànica en la Mancomunitat de les Encartaciones - Biscaia (2016).\nsm, sistemes mediambientals, ha estat l'empresa encarregada d'executar el Pla d'Informació Ciutadana per a la Implantació del 5è contenidor (matèria orgànica) en la Mancomunitat de Municipis de les Encartaciones (Biscaia). La campanya, realitzada durant desembre de 2016, es va dur a terme en els següents municipis: Sopuerta, Zalla, Güeñes, Karrantza, Gordexola, Artzentales, Galdames, Lanestosa i Turtzioz.\nL'objectiu de la campanya era el foment de l'ús del contenidor de residus orgànics entre els ciutadans dels municipis de la mancomunitat. Per a això es van realitzar les següents accions:\nTrucades telefòniques a més de 2.200 persones que ja eren usuàries del 5è contenidor.\nRepartiment de paquets de bosses compostables entre els usuaris del contenidor.\nBustiada de fulletons informatius sobre la recollida selectiva de matèria orgànica.\nRealització de xerrades informatives a cada municipi amb la finalitat de fomentar l'ús del contenidor entre aquells veïns que no eren usuaris i refermar el compromís dels ja usuaris.


34 / 32 Streaky Med Denim 28 / 32 Streaky Med Denim 29 / 32 Streaky Med Denim 30 / 32 Streaky Med Denim 32 / 32 Streaky Med Denim 38 / 32 Streaky Med Denim\nColor: Streaky Med Denim\nCompra ara i el rebràs a casa entre el Dj. 09 Jul. i Dt. 14 Jul. La data d'entrega prevista t'indica el temps que tardaràs en rebre el producte a casa. Aquest termini estimat inclou el temps de preparació de la teva comanda. I dependrà de la confirmació del pagament i del servei d'enviament.\nEn aquest moment, el producte Pepe jeans Hatch està en estoc a dressinn. Completa el teu equipament per aquesta temporada amb una àmplia selecció de Pantalons. Troba altres productes de moda de la marca Pepe jeans que tenim a la botiga online de moda . A dressinn tenim en estoc les últimes novetats i dissenys de Roba home. Trobaràs la millor selecció de material de moda i els productes que més s’adapten a les teves necessitats.\n$ 80.32 $56.99


Nasrim, la ciutat descrita com a perfecta | Lletra perenne Wiki | Fandom\nNASRIM, LA CIUTAT CONEGUDA COM A PERFECTA.\nHola. Em dic Obashim i sóc una persona que pateix una certa malaltia mental: alguns diuen de mi que sóc un boig però gairebé mai he fet mal físic a ningú. Porto a l’esquena una motxilla plena d’una certa quantitat de menjar i aigua i alguna que altra cosa ben guardada. Actualment sóc un vagabund errant i ara mateix vagabundejo de ciutat en ciutat buscant alguna cosa per menjar i un sostre, ni que sigui el d’un estable, on dormisquejar una miqueta. Us explicaré una anècdota que vaig viure en una ciutat descrita com a perfecta. Començo ara mateix. Fa dos dies, quan caminava, al cap d’un cert temps em vaig donar compte que m’havia perdut i que vagabundejava per un camí entre les muntanyes que potser no duia a cap lloc; però, al cap d’una hora de caminar, em vaig trobar amb una ciutat aprop meu que no havia vist mai abans: enorme, emmurallada, bonica, però que tenia alguna cosa que m’inquietava; ¿què devia ser? Semblava una ciutat rica i de bona arquitectura, però vista de lluny resutava intranquilitzadora...\nVaig decidir d’entrar en la ciutat; els guàrdies de la muralla em miraven atentament, sembla que amb una mica de desconfiança, però de totes maneres em varen deixar passar. Ja era dintre de la ciutat. En un cartell posava: “Benvingut a Nasrim, la ciutat perfecta”. Vaig mirar al voltant: tothom semblava somrient, però en els seus somriures a vegades es veia un cert somriure torçat, forçat, com si ser feliç fós obligatori en la ciutat mateixa. Em vaig parar davant d’una església i vaig veure com estava plena a rebossar. Penso que potser devia ser un enterrament o una boda o algun altre esdeveniment extraordinari, però enseguida vaig veure que era una típica missa dels diumenges. ¿Com podia estar-hi tanta gent, em preguntava jo? Vaig veure com tothom actuava com una persona cívica i ordenada, com si la maldat no existís en aquesta ciutat. Vaig observar la plaça del mercat; tothom estava treballant i ordenant i complint, i a dures penes descansaven lo imprescindible, i a més parlaven poc entre ells.\nVaig parlar amb ell una estona més i vaig marxar de la tenda de jocs. Em semblava increïble. ¿Com podia aquella gent refusar tant la violència, ni que sigui fictícia, i la tensió dramàtica que no volien ni jugar al parxis? Penso que potser de la violència autèntica no se’n treu gaire de bo, sobretot si no és defensiva, però a vegades és millor desofegar una mica el sentiment de dinamisme amb una partida divertida... aquest poble gairebé semblava una mica propi de mòmies...


5 tècniques per gestionar els pensaments negatius persistents i els dubtes: una bona xarxa de notícies - El Més Popular\nGairebé tothom tracta l'ansietat, l'estrès i la depressió lleu. Mitjançant algunes eines específiques, podem gestionar-les amb més facilitat. Aquí teniu una llista de cinc tècniques que podeu utilitzar per ajudar-vos a controlar les vostres pors i angoixes més quotidianes.\n1) De vegades ens estressemquan tot passa alhora. Potser ni tan sols volem sortir del llit. Quan això succeeixi, hauríem d’intentar trobar alguna cosa que fer durant uns minuts per evitar que el nostre problema estigui desconegut. Preneu una respiració profunda d’aire fresc mentre passegeu, escolteu una mica de música o feu una activitat que us donarà una nova perspectiva de les coses. Sortiu del llit per començar un trencaclosques o mots encreuats, fer un esmorzar especial o recollir el punt, el model d'avió o les aquarel·les.\n2) Quan s’enfronta a una tasca actual o futura que l’aclaparaamb ansietat, el primer que podeu fer és dividir la tasca en una sèrie de passos més petits. Completar aquestes tasques més petites d’una en una farà que l’estrès sigui més manejable, crearà una mentalitat positiva i augmentarà les possibilitats d’èxit.\n3) Una persona hauria de visualitzar un senyal vermell de paradaa la seva ment quan es troben amb un pensament que provoca por. Quan arriba el pensament negatiu, una persona hauria de pensar en un senyal vermell de parada que serveixi de recordatori per deixar de centrar-se en aquest pensament i pensar en una altra cosa. Després, poden intentar pensar en alguna cosa positiva que substitueixi el pensament negatiu (un familiar favorit, el seu lloc preferit, un record preferit).\n4) Una altra tècnica que és molt útilés tenir un petit quadern d’afirmacions positives que us faci sentir bé. Sempre que us trobeu amb una afirmació que us faci sentir bé, escriviu-la en una petita llibreta que podeu portar amb la vostra butxaca o guardar-la a la tauleta de nit. Sempre que us sentiu deprimits o frustrats, obriu el vostre quadern petit i llegiu aquestes afirmacions. Això us ajudarà a controlar el vostre pensament negatiu.\n5) Aprofiteu l'ajuda disponibleal teu voltant. Si és possible, parleu amb un professional que us pugui ajudar a controlar la vostra depressió i ansietats. Podran proporcionar-vos consells i informació addicionals sobre com afrontar el vostre problema actual. En parlar amb un professional, a la llarga una persona serà capaç d’afrontar millor els seus problemes en el futur. Recordeu que mai no fa mal sol·licitar ajuda. Fins i tot parlar amb un amic positiu pot proporcionar un gran alleujament.\nFer front a les nostres pors persistents no és fàcil. Recordeu que tot el que podeu fer és fer el possible cada dia, esperar el millor i prendre les coses amb calma. La paciència, la persistència, l’educació i el compromís en intentar solucionar el vostre problema ajudaran a solucionar els vostres problemes.\nStan Popovich és l'autor de Una guia profana per gestionar la por: utilitzar la psicologia, el cristianisme i els mètodes no resistents - Un llibre fàcil de llegir que presenta una visió general de les tècniques que són eficaces per controlar les pors i les ansietats persistents. Per obtenir informació addicional aneu a: www.managingfear.com\nnou braç robòtic\nS'han compartit en línia els 'Duplex corporals de lava' de Fenty Beauty\nLa data del casament de Justin Bieber i Hailey Baldwin ha estat impulsada (per això)\nPizza Restaurant 'Pies it Forward' a Florida\n7 motius pels quals Joe Jonas i Sophie Turner són #objectius i 8 motius pels quals el seu compromís està condemnat\n10 idees de dates si el llenguatge amorós de la vostra parella és un acte de servei\nMalaltia que causa defectes de naixement eliminats de l'hemisferi occidental


Sorpresa i incredulitat a la Ribera d'Ebre per la magnitud de l'ampliació de l'abocador de Tivissa | Aguaita.cat\nSorpresa i incredulitat a la Ribera d'Ebre per la magnitud de l'ampliació de l'abocador de Tivissa\nEl Consell Comarcal elaborarà un informe tècnic sobre el document presentat per la promotora que ha de servir de base per formular al·legacions\nper Redacció , Tivissa, 6 de juny de 2019 a les 18:52 |\nMembres de les plataformes 'Almatret Net' i la 'Ribera Digna' en l'acció per denunciar el projecte de l'abocador de residus de Riba-roja. | ACN\nSorpresa i incredulitat entre els alcaldes de la Ribera d'Ebre davant la magnitud del projecte d'ampliació de l'abocador de Tivissa que l'empresa Gestió i Recuperació de Terrenys ha plantejat al Departament de Territori i Sostenibilitat. Tot i conèixer des de fa un temps les intencions de l'empresa en este sentit, el fet que les instal·lacions ampliades puguin quadruplicar la superfície actual no ha deixat gairebé ningú indiferent. "Convertir-nos, de facto, en l'abocador de tot Catalunya no ho podem tolerar", ha declarat l'alcalde de la Torre de l'Espanyol, Joan Juncà. El Consell Comarcal ha informat els ajuntaments de la comarca sobre l'inici de la tramitació i ha encarregat ja als seus serveis tècnics un informe al respecte. Un document que serviria de base perquè l'ens comarcal i, posteriorment, els ajuntaments afectats formulin les seves al·legacions contra el projecte.\n"Incredulitat absoluta". Aquesta és l'expressió que Juncà ha utilitzat per definir l'estat d'ànim de molts alcaldes i veïns de la Ribera d'Ebre davant la notícia que s'han iniciat els tràmits per ampliar el macroabocador de Tivissa. Una previsió que era "vox populi" que arribaria, però no amb les dimensions i condicions plantejades: "et quedes esfereït, són negocis poc clars i amb connivència de diferents administracions". "Acabem el mandat lluitant als tribunals amb una querella i un contenciós per tombar-ne un –el de Riba-roja d'Ebre- i no comença al següent. Ara ens plantegen l'ampliació del que tenim i les dimensions. Hem quedat parats, incrèduls i preguntant-nos: és una broma? A banda i banda de la Ribera, literalment, ens volen omplir de merda", ha afegit.\nJuncà creu que és una qüestió que va més enllà dels partits polítics i apel·la a l'autoestima del territori. Reclama a la Generalitat que "ara que ho hem agafat al primer moment, és el moment de posicionar-se al nostre costat", donant sentit al concepte de "reequilibri territorial". Juncà recorda que les instal·lacions de Tivissa ja van ser ampliades per incrementar la seua capacitat i poder rebre residus d'arreu de Catalunya. "Si s'hagués de fer una petita ampliació per autogestionar la brossa de les tres comarques, segurament no trobarien oposició al territori. Estem a favor de gestionar els residus que generem als pobles", matisa.\nLa notícia, amb l'enllaç a la informació publicada per la Generalitat, ha arribat als ajuntaments del territori des del Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre. La seua presidenta en funcions, Gemma Carim, explica que va ser en un primer moment el consistori de Tivissa, on s'ubiquen les instal·lacions, qui va remetre el document ambiental estratègic a l'Oficina de Medi Ambient de les Terres de l'Ebre. Es tracta de l'informe previ a la redacció del projecte que ha de ser sotmès a consultes de les administracions públiques afectades. L'ens comarcal ha estat informat com a titular de l'antic dipòsit de residus clausurat de Tivissa i propietari d'altres parcel·les a la zona. "Els ho hem comunicat perquè consultin el que s'ha penjat", apunta.\nAl mateix temps, el Consell ha encarregat al seu tècnic que estudiï la documentació presentada per la promotora de l'abocador i els seus arguments –entre d'altres per exemple, la inexistència d'instal·lacions similars en un radi de 150 quilòmetres-. A partir d'aquí, haurà d'elaborar un informe que podria ser la base de les al·legacions que l'ens comarcal i els municipis puguin acabar formulant en contra. "Necessitem un informe que ens orienti", ha declarat Carim, que no s'ha volgut pronunciar obertament encara sobre el contingut d'aquestes al·legacions i si, finalment, les presentaran de forma individual o conjunta amb els consistoris.\n"Sabíem que en un moment o altre això podia passar. Quan nosaltres dèiem, amb l'abocador de Riba-roja, que un altre no calia, tenint residus a Ascó i Flix, que s'han de gestionar, i sabent que hauríem de gestionar el de Tivissa. Podíem saber que volien fer reestructuració però una ampliació tan gran no ho sabia ningú", sosté la presidenta en funcions.\nPer la seua banda, des de l'Ajuntament de Tivissa, el seu alcalde en funcions, Jordi Jardí, que deixarà el càrrec la setmana vinent, ha evitat valorar directament el projecte amb l'argument que es tracta d'una iniciativa impulsada per una empresa privada, la tramitació de la qual correspon a l'Agència de Residus de Catalunya. Amb tot, Jardí considera "sorprenent" que el Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre hagi notificat "a tots els ajuntaments excepte el de Tivissa" perquè puguin cursar les al·legacions. "Com a municipi més afectat esperàvem rebre aquesta comunicació perquè des de l'Ajuntament fem les al·legacions que considerem", ha retret.\nEn este sentit, valora que l'aparició de la notícia i el fet de no haver rebut la comunicació de l'ens comarcal "no és res més que una altra maniobra d'una sèrie de gent que va en contra de la creació de bé públic, que és vetllar pels seus interessos personals, i poc els importa embrutar el nom de persones i municipis que durant els últims anys fem les coses molt ben fetes", ha tancat.\nMedi ambient, Ribera d'Ebre, consell comarcal de la Ribera dEbre, residus, abocador de Tivissa, abocador de Riba-roja d'Ebre


Mono triatló màniga curta home aqua personalitzat | InverseTeams\nMono triatló màniga curta home aqua personalitzat\nMono de triatló màniga curta fabricat amb LYCRA TOPTEX per ajustar-se perfectament al cos i permetre una total llibertat de moviments. La seva capacitat per repel·lir l'aigua i la seva...\nMono de triatló màniga curta fabricat amb LYCRA TOPTEX per ajustar-se perfectament al cos i permetre una total llibertat de moviments. La seva capacitat per repel·lir l'aigua i la seva estructura minimitzen la resistència de l'aire i afavoreixen el secat ràpid i el desplaçament per l'aigua. Les mànigues s'adapten perfectament a l'anatomia del braç y augmenten l'aerodinàmica. Aquestes tenen uns punts de silicona hipoalergènica perquè no perdin la posició i no incomodin a l'esportista. Les costures planes que el composen ajuden a augmentar el confort i a més aporten un disseny atractiu. A la zona lumbar existeix la possibilitat de portar una butxaca de reixeta que expulsa ràpidament l'aigua. Porta un ribet elàstic al coll perquè s'adapti millor al cos i eviten qualsevol fregament molest. Al final de la cama té una banda de LYCRA amb un grip de silicona al seu interior. Tenim una àmplia gamma de badanes per escollir la que s'adapti millor a les teves necessitats. El procés de sublimació garanteix que els colors no perdin intensitat amb l'ús i el pas del tiemps. Les tintes utilitzades per la personalització són ecològiques. Ideal per a triatletes de nivell mig i de complexió prima.\nEl round és una peça de LYCRA d'uns 6 cm. que es col.loca al final de la cama. Al seu interior disposa d'uns punts de silicona hipoalergènica. La seva principal funció és la d'ajustar be la peça a la cama per a que no perdi la posició i no incomodi l'esportista. Aquesta pe´ça augmenta el confort i aporta un disseny més atractiu.\nRibet elàstic al coll\nSelecciona la badana para tu Mono triatló màniga curta home aqua personalitzat\n- Perfil fi per una vestibilitat perfecta i llibertat de moviment a les 3 activitats del triatló.\n- Balanç perfecte entre dimensions reduïdes i una escuma d'alta densitat i d'un gruix suficient per protegir els punts de pressió.\n- Teixit ECO Cube, exclusiu Elastic Interface®, una poliamida elàstica i suau al contacte amb la pell.\n- El sistema de perforació sota tota la superfície de l'escuma de cèl·lules obertes permet l'evacuació ràpida de l'aigua, augmenta la permeabilitat a l'aire i la transpiració de l'humitat que el cos produeix.\n- Canal central amb mesures expressament estudiades per reduir la pressió del nervi pudend i millorar la circulació sanguínia disminuint així la sensació d'entorpiment.\n- Superfície llisa i homogènia per un contacte directe i continuat amb la pell.\n- Perfil àgil i fi. Llibertat de moviment i vestibilitat excel·lent amb un mínim abultament.\n- Escuma d'alta densitat i perforada per una badana que protegeix y afavoreix el procés d'assecat al mateix temps.\n- Secció central projectada específicament per adaptar-se a l'anatomía femenina.\nCurta distància (UNISEX)\n- Tamany molt essencial i minimalista.\nLlarga distància (UNISEX)\n- L'escuma central d'alta densitat de 6 mm de gruix protegeix els punts de pressió de la zona perineal on l'atleta de triatló concentra el pes amb la seva posició molt inclinada cap endavant.\n- Ales anatòmiques que s'adhereixen al cos permetent moviments encara més lliures a l'atleta.\n- Teixit ECO X-Fifty amb una construcció REPOC (reduced points of contact): fils de poliamida suaus que al contacte amb la pell s'alternen amb fils de polièster que s'assequen més ràpidament, ajudant a rebaixar la temperatura i mantenir una sensació de comfort.\nMono triatló home aqua personalitzat\nMono triatló dona aqua personalitzat\nBanyador triatló dona aqua personalitzat\nBanyador triatló home aqua personalitzat\nTop triatló màniga curta aqua personalitzat


Guanyar Alcoi demana explicacions de Jordi Martínez pel caos generat en la contaminació de l’aigua potable | GUANYAR ALCOI\nSandra Obiol: “Una vegada més els ciutadans tenim la sensació de que ningú ens governa”\nLa portaveu del grup municipal de Guanyar Alcoi, Sandra Obiol, ha demanat públicament explicacions al regidor d’Obres Públiques Jordi Martínez, davant “el caos, la desorganització i la manca d’informació en un episodi tan delicat com la contaminació de la xarxa d’aigua potable, que ha generat una gran incertesa i preocupació en gran part de la ciutadania”.\nVa ser ahir dimarts, quan a les 16.55h l’Ajuntament d’Alcoi penjava un missatge a les seues xarxes socials en què alertava el veïnat de “Santa Rosa, Batoi i part alta de l’Eixample” de que l’aigua potable havia patit una filtració i estava contaminada, demanant a la població que no la consumira, ni preparara menjar amb aigua de l’aixeta, ni tan sols la utilitzara per a la higiene personal. A les 22 hores, sense cap altra comunicació durant aquestes cinc hores, es publicava un nou missatge igual d’imprecís i fins i tot contradictori, indicant que s’havia tallat el subministrament als carrers afectats, i demanant que no es consumira l’aigua: quina aigua? La que ja no eixia perquè s’havia tallat el subministrament?\nSandra Obiol indica que “des de la primera alerta, han estat desenes els ciutadans que han publicat a les mateixes xarxes socials les seues preguntes i preocupacions, sense obtindre cap resposta per part dels responsables de l’administració. Hores i hores fins que s’editara el post de Facebook indicant quins eren els carrers afectats, perquè ni tan sols els veïns i veïnes sabíem si entràvem en la zona contaminada per la inconcreció dels missatges. I hem hagut d’esperar fins les 11.30h de hui dimecres, per a que, després d’una allau de queixes, l’Ajuntament penge una carta d’Aqualia, que tampoc aclareix massa sobre l’origen del problema ni la seua solució”.\nObiol continua relatant que “a primera hora de hui dimecres encara no disposem, ni l’oposició ni la ciutadania, de la informació concreta. El telèfon informatiu d’Aqualia no resol els dubtes, l’Ajuntament desinforma des de les xarxes, els usuaris de les xarxes pengen missatges dient que a les seues cases no han tallat l’aigua, i a més ix de color marró. No tenim ni idea de l’origen ni la naturalesa de la filtració, seguim esperant els resultats de l’analítica sobre la potabilitat de l’aigua… Es poden fer les coses pitjor?”.\nJa en desembre de 2016 el subministrament d’aigua potable va tindre el mateix problema: filtracions de terra en el dipòsit de Barxell. Estem a 2020 i el problema s’ha repetit. Guanyar Alcoi demana explicacions al regidor responsable, però sobretot demana compromís amb vetllar de manera conscient i eficient pel servei de l’aigua potable i la seguretat i salut de la ciutadania.\nPer a la portaveu de Guanyar, “tornem a trobar-nos amb la realitat de la gestió del govern, que és totalment diferent de la ficció que presenten contínuament a les xarxes i als mitjans. Mentre ens hem cansat de veure estos dies fotos de reunions d’un dispositiu d’emergències que semblen més pròpies del Pentàgon abans d’una operació militar, i perfils personals de polítics fent propaganda descarada del seu suposat sentit de la responsabilitat, en el món real ens trobem que quan arriba una emergència sanitària ningú dóna la cara. I la ciutadania, una vegada més, ens quedem amb la sensació de que ningú governa. Ni l’alcalde ni ningú han donat cap resposta, no han informat mínimament els afectats, ni l’empresa que cada mes ens cobra els rebuts s’ha posat en contacte amb els usuaris, ni la columna de periodistes al servei d’Alcaldia que mantenim amb sous públics contesta a cap missatge. Fins i tot la nova directora de Salut Pública, tan defensada per l’alcalde, s’ha estrenat amb un lamentable silenci. Després de tancar durant hores tots els accessos a la ciutat amb un temporal que no podia haver estat més esperat, ara ens trobem amb un problema de contaminació de la xarxa d’aigua que evidencia que no hi ha ningú al timó. Si no és capaç de complir amb les seues responsabilitats, el regidor d’Obres i Serveis ha de deixar el seu lloc a alguna persona que siga capaç de donar respostes a una situació així, i esperem que les responsabilitats d’Aqualia siguen també depurades, perquè els usuaris paguem preus d’un servei de qualitat i el que està passant està molt lluny de ser-ho”.


L'Informatiu - L'Escola Els Aigüerols commemora el seu desè aniversari\nL'Escola Els Aigüerols commemora el seu desè aniversari\nL'Escola Els Aigüerols va celebrar el diumenge 9 de juny els seus deu anys de vida amb una festa que va comptar amb la participació d'alumnat, professorat (actual i passat) i famílies.\nL'esdeveniment, que ha estat organitzat per una comissió de treball mixta formada pel Consell d'infants, famílies i professorat, va comptar amb diversos tallers com ara d'slime, pinta-cares, xapes o polseres. També hi havia una tómbola, inflables i llits elàstics. A més, es va celebrar un concurs de pinxos amb la participació de deu propostes, algunes d'elles fetes per infants.\nL'Escola Els Aigüerols va néixer el curs 2009-2010 com a Escola Santa Perpètua III i posteriorment va adoptar l'actual nom després d'una pluja d'idees de la comunitat educativa. Els Aigüerols és un torrent de la Riera de Caldes, ubicat molt a prop d'on s'hauria de construir el centre, actualment situat de manera provisional a l'Edifici de Serveis Educatius de l'Ajuntament de Santa Perpètua. La directora de la cinquena escola pública de Santa Perpètua, Dora Martínez, va tenir un record per a tot el professorat que ha passat per l'escola i per l'actual. A més, va recordar els inicis del centre. "Per mi va ser una satisfacció immensa iniciar aquest projecte. Ha estat una de les millors experiències de la meva vida", va indicar. Dora Martínez va acomiadar-se també del càrrec perquè començarà la seva jubilació a partir del setembre.\nPer la seva part, la presidenta de l'AMPA, Isabel Román, va recordar la lluita de la comunitat educativa per la continuïtat d'Els Aigüerols: "estic convençuda que la continuïtat de l’escola ha estat gràcies a vosaltres, pares i mares, que heu dedicat hores i hores, esforços, que heu perseguit als dirigents polítics per twitter, facebook i arreu que heu pogut". Román també va dedicar unes paraules a la directora del centre: "volem mostrar-te tot el nostre agraïment i respecte com a mares i pares per haver acompanyat i fer créixer els nostres infants al llarg d’aquests 10 anys. Sempre seràs Aigüerols. Sempre serem Aigüerols", va concloure.\nRepresentants del consell d'infants també van dedicar unes paraules en el marc de la celebració del desè aniversari manifestant el seu orgull per formar part d'Els Aigüerols i van tenir unes paraules per la defensa de l'escola i per la lluita contra el vandalisme "que no ens permet tirar endavant un dels projectes que més il·lusió ens fa, el projecte pati".\nDe la mateixa manera, alumnat de la primera promoció d'Els Aigüerols va explicar la seva experiència a l'escola i van destacar qualitats apreses al llarg de la seva escolarització: "A Els Aigüerols no ens va caldre fer exàmens però ara els fem sense cap problema perquè hem après moltes altres habilitats", van indicar.\nLa festa va finalitzar bufant les espelmes d'un pastís gegant.\nFoto: El pati de l'Escola Els Aigüerols va acollir la festa / L'Informatiu


La família Pujol haurà de comparèixer al jutjat d'instrucció 31 de Barcelona el 27 de gener\nJordi Pujol, ja ex president d’honor de CDC, va tornar la setmana passada a Barcelona, on l’esperaven els periodistes, després de passar les vacances d’estiu a Queralbs. TONI ALBIR / EFE\nBarcelonaLa titular del jutjat d'instrucció 31 de Barcelona ha citat a declarar com a imputat l'expresident de la Generalitat Jordi Pujol en el marc de la investigació sobre el frau fiscal que va reconèixer aquest estiu. La jutge també ha citat la dona de l'expresident, Marta Ferrusola, i tres dels seus fills: Marta, Mireia i Pere. La família Pujol haurà de comparèixer al jutjat el 27 de gener a partir de les 10 del matí.\nManos Limpias havia presentat una querella després que l'expresident de la Generalitat confessés en un comunicat l'existència d'una herència sense declarar. Arran d'això, es van obrir una investigació judicial per determinar si s'havia produït frau fiscal i blanqueig de capitals.\nLa imputació arriba després que hagi transcendit un informe de l'Agència Tributària que ha traslladat al jutjat que investiga el cas Pujol, en el qual es detalla l'increment del patrimoni de la família Pujol en el darrer any. Els informes aportats a la causa es refereixen a les declaracions de la dona de l'expresident, Marta Ferrusola, i tres dels dels seus fills, Oleguer, Pere i Mireia. Aquests informes detallaven a la jutge les declaracions de renda i patrimoni complementàries que van presentar els Pujol davant l'Agència Tributària, en què reconeixen increments patrimonials no declarats anteriorment.