Reforma fiscal: Societats 2015 – Agroxarxa\nEl passat 28 de novembre es va publicar la Reforma de l’Impost de Societats per a l’any 2015, tot seguit trobarà un resum de les novetats més destacades:\n1.- Concepte d’activitat econòmica i entitat patrimonial\nS’introdueix el concepte d’activitat econòmica, no existent de forma explícita en l’anterior norma, plantejant-se una definició similar a l’existent en l’IRPF, i permetent analitzar els requisits a nivell de grup mercantil. En referència al lloguer d’immobles es requereix una persona emprada amb contracte laboral i jornada completa.\nEs recupera el concepte d’entitat patrimonial en termes molt similars al previst en la Llei 19/1991, de 6 de juny, de l’Impost sobre el Patrimoni. Entitat patrimonial serà aquella en la qual més de la meitat del seu actiu estigui constituït per valors o no estigui afecte a una activitat econòmica (és a dir, aquella l’activitat principal de la qual consisteixi en la gestió d’un patrimoni mobiliari o immobiliari).\nLa determinació del valor de l’actiu es realitzarà a partir de la mitjana dels balanços trimestrals de l’exercici de l’entitat o, en canvi, dels balanços consolidats si l’entitat fos dominant d’un grup segons l’article 42 del Codi de Comerç, amb independència de la residència i de l’obligació de formular comptes anuals consolidats.\nNo obstant això, a aquests efectes, no es computaran com a valors:\na) Els posseïts per donar compliment a obligacions legals i reglamentàries.\nb) Els que incorporin drets de crèdit nascuts de relacions contractuals establertes com a conseqüència del desenvolupament d’activitats econòmiques.\nc) Els posseïts per societats de valors com a conseqüència de l’exercici de l’activitat constitutiva del seu objecte.\nd) Els que:\ni. Atorguin, almenys, el 5% del capital d’una entitat i es posseeixin durant un termini mínim d’un any.\nii. Amb la finalitat de dirigir i gestionar la participació.\niii. Sempre que es disposi de la corresponent organització de mitjans materials i personals.\niv. I l’entitat participada no sigui una entitat patrimonial.\n2.- Nous contribuents\nEn l’article 7 s’incorporen com a contribuents de l’Impost de Societats les societats civils que tinguin objecte mercantil, entitats que fins a l’actualitat tributaven mitjançant el sistema d’atribució de rendes en l’IRPF.\nAquesta consideració entrarà en vigor per als exercicis iniciats en 2016, per la qual cosa per a aquestes societats s’estableix un règim de dissolució i liquidació en la Llei 35/2006.\n3.- Nous criteris d’imputació temporal\nEls criteris d’imputació temporal passen a estar regulats per l’article 11.\nCom a principi general s’estableix el de la meritació, insistint en la rellevància del principi de registre comptable a l’efecte d’admetre la deduïbilitat de les despeses, excepte en els supòsits de llibertat d’amortització i d’amortització accelerada.\nAixí mateix, s’incorpora expressament la regla per la qual les reversions de despeses que fiscalment no van ser deduïbles no s’integraran a la base imposable i s’introdueix un diferiment de la imputació de pèrdues generades en les vendes d’elements d’immobilitzat a empreses del mateix grup, diferint-se la mateixa al moment en el qual aquests elements es venguin a tercers aliens al grup (criteri ja existent l’any 2013 per a les transmissions de participacions intragrup).\nLes taules d’amortització s’actualitzen i se simplifiquen incorporant-se dins del text legal (article 12).\nEs mantenen els diferents mètodes d’amortització, coexistint el sistema de taules amb els de percentatge constant i de nombres dígits.\nRespecte als supòsits de llibertat d’amortització, es mantenen els supòsits d’elements afectes a Recerca i Desenvolupament i es crea un nou supòsit per a elements de l’immobilitzat material nou, el valor unitari del qual sigui inferior a 300 € i amb un límit global de 25.000 € per període impositiu generalitzant-se l’aplicació a tots els contribuents (no com en l’actualitat que només és aplicable a les entitats de reduïda dimensió), i les quantitats aplicades a la llibertat d’amortització reduiran fiscalment el valor dels elements amortitzats.\nCom a novetat, s’estableix la possibilitat de deduir l’immobilitzat intangible de vida útil definida atenent a la durada de la mateixa (sense límit anual màxim ni requisits relatius a la manera d’adquisició o la relació amb el transmetent, a diferència de la norma vigent).\nLa Nova Llei estableix la deducció del preu d’adquisició de l’actiu intangible de vida útil indefinida, incloent el fons de comerç, amb el límit anual màxim del 5%, amb independència de la seva imputació comptable o de la naturalesa del transmetent.\nDesapareix a partir d’1 de gener de 2015 la deducció fiscal del fons de comerç financer (article 12.5 TRLIS), però s’estableix un règim transitori permetent la deducció respecte a les inversions realitzades abans d’1 de gener de 2015 d’acord amb l’establert en la normativa anterior en vigor, mantenint-se per 2015 la deducció amb un límit màxim de la centèsima part.\n5.- Deterioracions de valor d’elements patrimonials\nEs manté la derivada iniciada amb la Llei 16/2013 d’eliminar la deducibilitat dels deterioraments de valors representatius de capital o fons propis d’entitats.\nNo serà deduïble la deterioració que es pogués produir per la pèrdua de valor dels elements d’immobilitzat material, inversions immobiliàries i immobilitzat intangible, incloent el fons de comerç, instruments de patrimoni i valors representatius de deute (renda fixa). Aquestes pèrdues seran deduïbles, entre altres supòsits:\na) Tractant-se d’elements patrimonials no amortitzables integrants de l’immobilitzat, en el període impositiu en què aquests es transmetin o es donin de baixa.\nb) Tractant-se d’elements amortitzables integrants de l’immobilitzat, en els períodes impositius que restin de vida útil, aplicant el mètode d’amortització utilitzat respecte dels referits elements, tret que siguin objecte de transmissió o baixa amb anterioritat.\nCom a excepció, sí seran deduïbles en determinats casos i amb certes condicions i límits les dotacions per deterioració de crèdits o altres actius derivades d’insolvències.\n6.- Despeses no deduïbles\nJuntament amb les despeses no deduïbles “tradicionals” que ja existien i es mantenen (pèrdues del joc, multes i sancions,…), s’incorporen alguns supòsits nous:\nS’incorpora un límit de l’1% de l’import net de la xifra de negocis en la deduïbilitat de les despeses per a atencions a clients.\nEls instruments de patrimoni hauran de qualificar-se a efectes fiscals segons la seva normativa mercantil amb independència del tractament comptable que els hagi donat l’empresa. En aquest sentit, s’aplica el tractament fiscal del finançament propi als préstecs participatius atorgats entre entitats pertanyents al mateix grup de societats, és a dir, la remuneració dels mateixos no serà despesa deduïble.\nPer intentar moderar la polèmica suscitada sobre les retribucions dels administradors, no tindran la consideració de donatiu o liberalitat les retribucions als administradors per l’acompliment de funcions diferents a les corresponents al seu càrrec, amb independència del caràcter mercantil o laboral que s’atribueixi a la seva relació amb l’entitat i per tant, contràriament, quan el càrrec sigui gratuït i l’administrador no realitzi un altre tipus de treballs per a la societat, la percepció serà una liberalitat.\nEn les operacions entre entitats vinculades no es consideraran deduïbles les despeses en una de les entitats quan en la que es percep l’ingrés, com a conseqüència d’una qualificació fiscal diferent, no generi ingrés o generi un ingrés exempt o ben sotmès a un gravamen inferior al 10 per cent.\nLímit de deduïbilitat de despeses financeres per al càlcul del benefici operatiu, les entitats participades que no arribin al 5% el valor d’adquisició haurà de ser de 20 milions (abans 6 milions). Aquelles despeses que no hagin estat aplicables podran deduir-se en els períodes impositius següents, eliminant-se el termini màxim de 18 períodes següents.\n7.- Operacions vinculades\nExisteix una simplificació en les obligacions de documentació de les operacions entre parts vinculades per a entitats, l’import net de les quals de la xifra de negocis sigui inferior a 45 milions d’euros. El seu desenvolupament específic es realitzarà en seu reglamentària, incorporant-se lleus canvis en els supòsits de determinació de l’àmbit de vinculació (s’augmenta el percentatge de participació soci societat al 25% enfront del 5% actual).\n8.- Compensació de Bases Imposables Negatives (BIN)\nS’elimina el límit temporal per a la compensació de les bases imposables negatives.\nEs limita però, amb efectes per als períodes impositius que s’iniciïn a partir de 2016, l’import de les bases imposables negatives d’exercicis anteriors (BIN) a compensar en un 70% de la base imposable prèvia, admetent-se en tot cas la compensació fins a un import d’1 milió d’euros. Aquest límit de la base imposable prèvia es calcularà prenent en consideració la base imposable del subjecte passiu amb anterioritat a l’aplicació dels ajustos per a la nova reserva de capitalització.\nDurant el període iniciat al 2015 continuaran sent aplicables les limitacions a la compensació de BIN per a grans empreses.\n9.- Tipus de Gravamen\nEl tipus de gravamen general es redueix del 30% al 25% de manera progressiva, això és el 28% per a l’any 2015 quedant determinat en el 25% per a l’any 2016. S’equipara per tant el tipus general amb el de la petita i mitja empresa. Per a entitats de nova creació que realitzin activitat econòmica es manté el 15%.\n10.- Reserva de capitalització\nNovetat important consistent en la no tributació d’aquella part del benefici que es destini a la constitució d’una reserva indisponible, sense necessitat d’invertir en algun actiu. D’aquesta manera, es persegueix “premiar” a les empreses que millorin els seus fons propis dotant una reserva indisponible del 10% de l’increment dels fons propis de la companyia amb el límit del 10% de la base imposable prèvia de l’exercici.\nAixí, l’article 25 incorpora una reducció en la Base Imposable del 10% de l’increment dels fons propis sempre que es compleixin els següents requisits:\nQue l’increment dels fons propis de l’entitat es mantingui durant un termini de 5 anys des del tancament en el qual es va aplicar la reducció, tret que existeixin pèrdues comptables.\nQue es doti d’una reserva indisponible per l’import de la reducció, que haurà de registrar-se comptablement de forma separada.\nEn el cas de no disposar de suficient base imposable s’estableix la possibilitat d’aplicar aquesta reducció en els dos anys immediats i successius.\n11.- Tractament de la doble imposició\nLa Nova Llei del Impost de Societats (LIS) modifica substancialment les regles del Text Refós de la Llei del Impost de Societats (TRLIS) destinades a evitar o a pal·liar la doble imposició que es pot produir respecte els dividends i les rendes provinents de participacions en entitats residents i no residents en territori espanyol.\na) En quant als dividends o participacions en beneficis procedents de participacions en entitats residents, s’establia en el Text Refós una deducció sobre la quota que podia ser del 100% o del 50% de la quota íntegra corresponent a la base imposable derivada d’aquests ingressos, en funció del percentatge i del temps de tinença de la participació en l’entitat. Ara, a la Nova LIS s’implanta un règim d’exempció paral·lel al ja existent per al cas de participacions en entitats no residents.\nb) Les rendes derivades de la transmissió de participacions en entitats residents estaven sotmeses a gravamen amb la particularitat de poder-se aplicar una deducció sobre la quota en determinats casos respecte de les reserves acumulades per a l’entitat participada durant el període de tinença de la participació. La Nova LIS estableix l’exempció per a aquestes rendes, també d’acord amb el règim previst per a rendes procedents de l’exterior quan es compleixin certs requisits, sent aquesta la principal novetat quant al tractament de la doble imposició.\nc) Els dividends i les rendes procedents de participacions en entitats no residents i a les rendes obtingudes per establiments permanents a l’exterior seguiran estant exempts encara que s’han introduït alguns canvis en quant als requisits que s’han de complir per a això.\nd) Finalment, la Nova LIS conserva la deducció sobre la quota per a dividends i participacions en beneficis procedents de l’exterior com a mètode alternatiu al d’exempció; i també es manté en la Nova LIS la possibilitat de deduir l’impost suportat a l’estranger sempre que a la base imposable s’integrin rendes obtingudes i gravades fora d’Espanya, tots dos amb el límit de l’impost que hagués correspost pagar a Espanya si les rendes s’haguessin obtingut en territori espanyol, permetent-se ara deduir a la base imposable l’excés de l’impost estranger que no pugui ser deduït en quota per excedir el límit anterior.\n12.- Règim especial d’entitats de reduïda dimensió\nSense perjudici de les adaptacions necessàries en aquest règim especial derivades de les modificacions introduïdes en el règim general, poden assenyalar-se amb caràcter específic les següents novetats:\nS’estableix expressament la impossibilitat d’aplicar aquest règim especial quan sigui una entitat patrimonial.\nEs continua configurant l’aplicació d’aquest règim especial prenent com a base l’import net de la xifra de negocis del subjecte passiu, mantenint-se la referència al fet que en el cas de grups d’entitats a l’efecte de l’article 42 del Codi de Comerç haurà d’atendre’s al conjunt d’entitats pertanyents al mateix, afegint-se com a novetat, que en aquest últim cas no es tindran en compte les eliminacions i incorporacions que corresponguin per l’aplicació de la normativa comptable.\nS’elimina l’escala de gravamen reduïda que, fins al moment, venien aplicant aquestes entitats, tributant a partir d’ara al tipus general. No obstant això, per a l’exercici 2015, encara que el tipus general de l’Impost serà del 28%, per a les entitats de reduïda dimensió serà del 25% fins a una base imposable de 300.000 euros.\nS’introdueix com a novetat més significativa, un règim denominat “reserva d’anivellació de bases imposables negatives” que suposa una reducció de fins al 10% de la base imposable amb un límit màxim anual d’1 milió d’euros (o l’import que proporcionalment correspongui en cas que el període impositiu de l’entitat fos inferior a l’any). Aquest benefici fiscal té les següents característiques:\no La reducció que es realitzi a la base imposable per aquest motiu s’haurà d’integrar a les bases imposables dels períodes impositius que concloguin en els 5 anys immediats i successius a la finalització del període en què s’hagués fet la minoració, conforme l’entitat vagi obtenint BIN. L’import que no s’hagi integrat a la finalització d’aquest termini per no haver-se generat BIN suficient, s’addicionarà a la base imposable del període corresponent a la conclusió del termini.\no S’haurà de dotar amb càrrec als beneficis de l’exercici en el qual es realitzi la minoració, una reserva per l’import de la minoració que serà indisponible durant el període de 5 anys anteriorment assenyalat. En cas de no poder-se dotar aquesta reserva, la minoració estarà condicionada al fet que la mateixa es doti amb càrrec als primers beneficis d’exercicis següents respecte dels quals resulti possible realitzar aquesta dotació.\no L’incompliment d’aquest requisit determinarà la integració a la base imposable de les quantitats que haguessin estat objecte de minoració, incrementades en un 5%.\no Les quantitats destinades a la dotació d’aquesta reserva no es poden aplicar simultàniament al compliment de la reserva de capitalització regulada també en la Nova Llei.\nDescarregar PDF de la reforma llei IS 2015\nDescarregar PDF Resum de les novetats en l’Impost sobre Societats 2015\nassessorament, fiscalitat, reforma fiscal, societats


Endolla - Town\nArriba amb força a Barcelona una nova recàrrega. Discreta, silenciosa, sostenible i molt eficient.\nSi apostes per mobilitat elèctrica, et mereixes la millor recàrrega. Connecta’t a l’Endolla.\nConcepte: Nova xarxa de recàrrega eléctrica. Imatge de marca i campanya de llançament.\nClaim: Connecta’t a la nova mobilitat\nClient: BSM. Ajuntament de Barcelona


Apartment in a Villa Moratuwa Colombo Sri Lanka - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n19/1 Mount Road, Moratuwa, Llac Bolgoda, Colombo, Sri Lanka, 10400 - Veure al mapa\nClick to Go Room\nPuntuació dels comentaris 5,8 (25 comentaris)\nPuntuació dels comentaris 6,0 (155 comentaris)\nBarri Llac Bolgoda Boralesgamuwa Platja Mount Lavinia Ciutat Havelock Boralesgamuwa Moratuwa Borella Nugegoda Area Ciutat Havelock Mont Lavinia\nApartment in a Villa Moratuwa, ubicat a Llac Bolgoda, Colombo, és una destinació popular per a viatgers. El centre de la ciutat és només a i l'aeroport és només a minuts. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Colombo. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, capella, servei de neteja diari, repartiment de queviures.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara lavabo addicional, sofà, bany addicional, connexió sense fils a internet (cortesia), ventilador per satisfer els clients més exigents. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com barques, parc aquàtic, pesca, jardí, esports d'aigua (motoritzats). Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Apartment in a Villa Moratuwa la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Colombo.


Ocells del Barcelonès i rodalies: Migració de rapinyaires\nDes de finals d’agost fins a l’octubre, milers d’aus rapinyaires i altres planejadores comencen la seva migració cap al sud. Unes travessaran la Mediterrània cap a Àfrica aprofitant llocs estratègics com pot ser l’estret de Gibraltar, per les poblacions que segueixen la ruta occidental. Parlo d’espècies com ara l’Àguila pescadora, l’Àguila marcenca o la calçada, el Milà negre, l’Esparver cendrós o l’Aligot vesper. En tant que d’altres romandran més al nord, passant els mesos més freds per les nostres latituds, cas de l’Aligot comú o l’Esparver vulgar. Durant el transcurs de la seva migració, segueixen serralades i conques fluvials com si de autopistes aèrees es tractés. Per exemple, a Catalunya hi ha una ruta molt bé delimitada per les serrales litorals que s’estén de nord a sud.\nLes rapinyaires són en general aus de tamany mitjà i gran. Quan migren, i en general sempre que es desplacen, miren d’utilitzar estratègies que els permetin rendabilitzar al màxim l’enèrgia. És per això que poques vegades les observen fent servir el típic vol batut, que en termes energètics resulta el més costós. Algunes espècies com ara el Falcó pelegrí o el Xoriguer comú alternen el batut de les ales amb planejos. Altres espècies, però, són estrictament planejadores. Aquesta estratègia segueix una seqüència que els permet recòrrer grans distàncies amb un cost mínim d’energia. Con que les aus que només planejen tendeixen a prendre altura, per tal de contrarestar aquest problema, busquen les corrents tèrmiques que forma l’aire calent, menys dens que l’aire fred, i que puja generant remolins ascendents. És el típic planeig en cercle ascendent que observem en moltes àguiles. En arribar a certa altitud fant un descens en linea recta sense necessitat de moure les ales. Tant sols es deixen caure a mesura que van perden altura. Així fins la següent tèrmica que els ajudarà a guanyar un altre cop altura.\nCom que són migrants diurns, tot això és possible veure-ho des de determinats punts al llarg de les serralades costaneres. Un d’aquests indrets està situat al massís del Garraf, a cavall entre el mar i la muntanya. En dies favorables, hi és possible contemplar aquest tràfec de rapinyaires més o menys intés.\nEn aquest mes de setembre, vaig fer un seguiment des de Canòpolis, al Garraf. Tan sols varen ser tres jornades, i tot i que les xifres resulten molt pobres, i poc representatives del que es pot arribar a veure, disfrutar d'aquestes magnífiques aus és tot un goig. El fet migratori està condicionat per molts factor, i de vegades et pots morir de l’avorriment com no parar de comptar.\nA veure que depara el proper cap de setmana.\nEtiquetes de comentaris: Accipitridae, Falconidae, Garraf


Espanya comença la lluita pel cinquè lloc amb Holanda\nEuropa Press | 28 novembre 1998\nLa selecció espanyola de voleibol iniciarà avui (07.00 hores, Sportmania) la lluita pel cinquè lloc en el Campionat del Món, que es disputa a Japó davant els actuals campions olímpics, Holanda.\nUna vegada descartat el somni d'arribar a les semifinals, després de les derrotes davant el Canadà i Cuba, el seleccionador espanyol, Vicenzo Di Pinto, es va estimar més reservar a la seva màxima estrella, Rafa Pascual, en el darrer partit de la segona fase davant el Brasil.\nDi Pinto es mostrà satisfet amb el rendiment dels teòrics suplents davant els brasilers. «Estic molt content amb el partit davant el Brasil, perquè ells quasi no canviaren l'equip i aconseguirem guanyar un set», assenyalà el seleccionador. El tècnic qualificà de «complicat» el partit davant els holandesos. «Però nosaltres som aquí per complicar la vida a tothom. Pensam en fer un bon partit i guanyar», digué.


Activitats en família per a reduir l'estrès | AIRE Magazine\nActivitats en família per a reduir l'estrès\nQue les famílies intentin reduir l'estrès típic de la societat actual és cada vegada més habitual. L'estrès no només afecta els pares i mares que han de conciliar la seva vida laboral i personal, sinó que també pot afectar els seus fills que cada vegada van adquirint noves responsabilitats i que aniran enfrontant-se a nous reptes i experiències.\nEn arribar a casa després d'un llarg i dur dia de treball, el nostre nivell d'estrès pot contribuir al fet que es produeixi un ambient tens. Per aquest motiu, no és estrany que l'estrès camini darrere d'un elevat nombre de conflictes a la llar.\nSi apreneu a gestionar l'estrès, aconseguireu millorar les relacions i l'ambient de la vostra llar. Com a conseqüència, augmentaran les oportunitats per gaudir en família del dia a dia, així com per assolir la relaxació física i mental que necessitem.\nLa bona notícia és que hi ha diverses activitats que podeu fer en família per reduir l'estrès i que us ajudaran a millorar el benestar familiar. A continuació, us mostrem algunes d'elles:\nUna cosa tan senzilla i crucial com mantenir l'ordre a casa us ajudarà a crear un ambient propici per a la relaxació, un pas fonamental per començar a combatre l'estrès.\nPer a això, heu d'evitar el desordre o delimitar-lo, ja que la falta d'organització és capaç de provocar un augment en els nivells de cortisol, una hormona relacionada amb la generació de l'estrès. Podeu escoltar la música que més us agradi mentre recolliu per fer-lo més amè.\nRecorda, a més, que és molt important que tots els membres de la família seguiu una dieta equilibrada i saludable que us aporti l'energia necessària, així com descansar prou, procurant dormir entre 7 i 9 hores cada nit.\nLa pràctica d'exercici és capaç d'actuar com un potent calmant per l'estrès. Això és degut a l'increment de la producció d'endorfines que s'origina quan realitzem exercici, una substància elaborada pel nostre propi organisme que s'encarrega d'estimular les àrees cerebrals que generen plaer, regalant-nos una agradable sensació de satisfacció.\nD'altra banda, l'exercici també contribueix a augmentar la confiança en un mateix, a relaxar-se i disminuir els símptomes que s'identifiquen amb l'estrès i l'ansietat. Per exemple, ajuda a millorar la qualitat del son, facilitant un despertar més enèrgic.\nI el millor de tot és que hi ha un ampli ventall de possibilitats per a practicar exercici en família i reduir l'estrès. Des d’anar a anar amb bicicleta o en patins, fins a fer senderisme a través de rutes senzilles amb paisatges preciosos, muntar a cavall o aprendre a fer surf. Simplement haureu de posar-vos d'acord i trobar l'activitat que més feliç us faci mentre la feu tots junts, en família.\nIgualment, podeu aprofitar per fer en família qualsevol activitat que impliqui sortir de casa, encara que no sigui exactament la pràctica d'exercici, com anar al cinema a veure aquesta pel·lícula que tant esperàveu, anar a dinar fora per una data especial o simplement per visitar aquest restaurant que us agrada tant, o veure aquest espectacle tan popular que ha arribat a la ciutat.\nEn entretenir-te i passar-ho bé jugant pots aconseguir un gran efecte relaxant en la ment. Podeu jugar amb els nens, si són petits, amb les seves pròpies joguines i despertar la vostra creativitat junts, alhora que fas fora els pensaments que puguin ocasionar estrès.\nSi els vostres fills són una mica més grans, potser preferiu els jocs de taula o jocs interactius que impliquin seguir divertides coreografies o cantar com un veritable artista. Hi ha una gran varietat de jocs amb els quals passar-ho genial o deixar volar la imaginació.\nA més, has de saber que riure a riallades genera una enorme sensació de benestar, aportant diversos beneficis, com la renovació d'energies, la millora del ritme cardíac, aconseguir una major irrigació sanguínia o fins i tot lluir una pell més lluminosa.\nPer disminuir el nivell d'estrès en família, podríeu sumar als jocs veure alguna pel·lícula divertida, explicar o escoltar acudits o fer-vos pessigolles. Notareu com l'estrès comença a reduir-se... Com per art de màgia!\nPracticar junts la relaxació\nAprendre tècniques de relaxació pot ser convenient en els casos en què l'estrès hagi arribat a cotes molt altes. A la pràctica d'aquestes tècniques podreu trobar un gran aliat a l'hora de tractar amb l'estrès, ja que ajuden a reduir el ritme cardíac i disminuir la pressió sanguínia.\nHi ha diferents tipus de tècniques, des de respiracions profundes o mindfulness, fins a la pràctica de ioga o tai-txi. Segur que trobeu la que millor s'adapti a la vostra manera de vida i a la vostra necessitat de relaxació.\nRelaxació en els banys termals\nPodreu oblidar-vos de tot l'estrès i aconseguir la màxima relaxació, tant a nivell mental com físic, tots junts en família gràcies a les propietats beneficioses del contrast de temperatures dels banys. A través dels banys termals podreu viure un moment inoblidable de desconnexió, calmar tensions i reconstituir energies.\nEn AIRE Ancient Baths Vallromanes (a 30 km. De Barcelona) és possible gràcies als nostres banys termals, inspirats en la tradició d'antigues civilitzacions com la romana, grega o otomana.\nEn aquest centre AIRE, situat en plena natura, us veureu envoltats d’una màgica atmosfera a la tènue llum de les espelmes mentre feu un recorregut lliure pels banys a diferents temperatures (calenta, tèbia i freda), el Laconicum (bany de vapor), el Balneum (de mil dolls) i el gloriós Flotarium (bany de sal).\nPodran participar en l’Experiència AIRE els petits de 4 anys en endavant, sota prèvia petició, els dissabtes i diumenges de 9:00 a 10:00 hores. A partir dels 16 anys poden entrar en horari regular. Durant aquests 60 minuts, els nens només poden realitzar els banys i sempre sota el control dels seus pares.\nL'agradable i relaxant experiència en els banys termals es completa, en el cas dels adults, amb una selecció de fantàstics massatges i rituals exclusius.


La Diputació garanteix desinfeccions 'almenys 1 cop per setmana' a tots els pobles que ho demanen\n11:43 am - Friday, 10 July 2020\nLa Diputació garanteix desinfeccions ‘almenys 1 cop per setmana’ a tots els pobles que ho demanen\nProtecció Civil i bombers del consorci han realitzat ja més de 80 tasques de neteja i desinfecció per municipis de tota la província.\nEl president de la Diputació de Castelló ha fet este dimecres un balanç de les actuacions realitzades des de l’inici de la pandèmia als municipis de la província de Castelló on ha destacat el gran treball de les professionals “per a garantir els serveis essencials” i exercir “en una situació com la que estem eixe paper d’Ajuntament d’ajuntaments”, tal com ha apuntat.\nEntre totes les tasques vinculades a la protecció de la ciutadania, Martí ha recordat “el repartiment del material de protecció que ha adquirit la Diputació i que ha fet arribar als 135 municipis”. A més, en matèria d’higiene sanitària també ha destacat “les 80 actuacions de desinfeccions” assegurant que en estos moments “estem en condicions de poder anar almenys una vegada per setmana al municipi que ho sol·licite”.\nDe fet, en este apartat, Martí s’ha referit als més de 18.000 euros invertits en 9 autobombes més així com en material i productes de desinfecció necessaris adquirits en este temps per poder donar serveis als municipis en les tasques de neteja i desinfecció.\nD’altra banda, pel que fa al repartiment de mascaretes, guants, ‘busos’ i altres productes similars “destinats als serveis essencials dels municipis”, ha volgut recordar Martí, el president ha recordat que la Diputació de Castelló ha estat “pionera” en esta iniciativa d’àmbit provincial. Així s’han invertit “més de 200.000 euros en els últims 15 dies en el repartiment d’este material.\nEn balanç d’actuacions, el responsable provincial també s’ha referit a més dels cossos de bombers i voluntaris, a Protecció Civil que ha realitzat assistència a majors i repartiment d’aliments i de medicació, destacant també la col·laboració amb els malalts oncològics de l’hospital provincial.\nEconòmicament, Martí ha recordat que per donar liquidesa, s’han transferit els 5,4 milions del fons de cooperació als ajuntaments que estan ja a les arques municipals. I a més ha explicat que Tresoreria també ha dotat de 5 milions d’euros per aquells municipis que no havien demanat l’avançament de les recaptacions de la Diputació.\nAltres qüestions on també s’ha actuat han estat en l’arribada dels 12,5 milions d’euros del Pla 135 als municipis, així com partides també pels plans d’ocupació, a més de mesures fiscals com la d’ampliació dels períodes de pagament dels rebuts.\nAl respecte, cal recordar que “s’hi ha permès als ajuntaments que moguen el calendari fiscal per beneficiar els ciutadans en esta situació”, ha indicat Martí.\nQuant a Serveis Socials, l’ampliació del servei de tele ajuda amb assistència ja a més de 3.300 persones. Tanmateix “de la mà de la Creu Roja, s’activa també el ‘Pla Respon’ per col·lectius més vulnerables de municipis de menys de 6000 habitants”.\nPrevious articleBorriana realitza prop de 2.000 desinfeccions en carrers, espais públics i mobiliari urbà\nNext articleSánchez assumeix que hi haurà més rectificacions quan es comence a rebaixar les mesures


2013 1006. El president Mas i ‘The NY Times’ - Gironès per la independència\n2013 1006. El president Mas i ‘The NY Times’\nAlbert Montagut @albertmontagut\nEl president Mas i ‘The NY Times’\nL’accés dels grans diaris és l’objectiu del programa Eugeni Xammar fomentat des del Govern català\nNo era gens fàcil, però Sasha Polakow-Suransky, de la secció d’OpEd del The New York Times, va considerar interessant l’oferta del Govern de Catalunya de publicar un article del president Artur Mas sobre l’11-S del 2013. La idea va funcionar malgrat el conflicte sirià i que el títol original del text de Mas, “I have a dream”, no va agradar. Però al Palau van ser intel·ligents i van acceptar suprimir tota referència al doctor King, i assumir com a propi el headline que proposaven des de Manhattan: “Un referèndum per a Catalunya”. El text firmat pel president es va penjar finalment al NyTimes.com el dia 10 de setembre i la versió impresa es va publicar l’11 al faldó de la segona pàgina de la secció Views de les edicions Europa i el Pròxim Orient de l’International Herald Tribune, l’edició global del Times. Milions de lectors van tenir accés al text.\nCol·locar un article al Times és fàcil si el tema els interessa, però la preparació del Govern, amb l’ajuda del Consell de Diplomàcia Pública (Diplocat), per aconseguir aquest i altres objectius en la premsa internacional venia de lluny i va facilitar l’operació.\nL’11-S del 2012 va agafar desprevinguts molts diaris de tot el món i, amb la intenció de canalitzar en endavant l’enorme interès informatiu del procés polític obert a Catalunya, el Departament de la Presidència i la Secretaria de Comunicació van posar en marxa el denominat Programa Internacional de Comunicació i Relacions Públiques Eugeni Xammar, l’objectiu del qual, i retent homenatge a un dels nostres periodistes més globals, seria informar sobre el debat a nivell internacional.\nEl programa, impulsat per Josep Martí i dirigit pel filòleg i periodista Martí Estruch, està realitzant una tasca molt intensa i la seva posada en funcionament redunda en la idea del llarg camí que li queda a aquest país per trobar el seu lloc a l'escenari polític mundial. L’article del president a The New York Times llegit per un català no deixa de produir frustració, en el sentit que el 2013 Catalunya encara hagi d’explicar les seves dificultats històriques; però per a un lector anglosaxó el paràgraf sobre els desequilibris fiscals resulta aclaridor.\nEl passat 11-S, i malgrat que la nostra Diada coincideix amb els tràgics esdeveniments dels altres 11-S, EE. UU. (2001) i Xile (1975), la qüestió catalana es va reflectir en uns altres vuit diaris: Diário de Noticias (Portugal), Postimees (Estònia), Excélsior (Mèxic), Népszabadság (Hungria), Lietuvos Zinios (Lituània), Lidové Noviny (República Txeca) i The Huffington Post i The\nGuardian (Gran Bretanya). Sens dubte el millor titular de tots, també imposat pel diari receptor, The Guardian, va ser: “Espanya ha decebut Catalunya, ara l’ha de deixar marxar”, firmada pel conseller Francesc Homs. El Frankfurter Allgemeine Zeitung (Alemanya), Volkskrant (Holanda) i Die Presse (Àustria) no van acceptar textos. Catalunya necessita fer-se un lloc. Les noves tecnologies i les pàgines impreses i webs dels grans rotatius són eines bàsiques i els periodistes estrangers ens ensenyen el camí, objectivitat i pragmatisme.


AHDCat | MobileWeek Lleida 2022\nPosted at 10:26h in noticies\tby\tsarok 0 Comments\nEl passat 5 de maig vam participar amb una conferència participativa a la Mobile Week de Lleida.\nla xerrada era una lleugera introducció a les Humanitats Digitals catalanes i reflexionant al voltant de com connectar la ciutadania amb tots els resultats del projectes de recerca en HD.\nConsiderem les Humanitats Digitals com una gran carpa que aixopluga les més diverses iniciatives. No cal una definició per argumentar que les HD no es limiten a la tasca de digitalitzar el patrimoni cultural.\nLa seva amplitud no ens impedeix identificar alguns reptes urgents:\nLes Humanitats Digitals seran la clau per a una comprensió òptima del que són les dades i com han de ser processats amb finalitats acadèmiques.\nLes Humanitats Digitals representen una oportunitat per obrir el coneixement sobre les creacions de la ment humana a nous actors i converses, tant dins com fora de l’Acadèmia.\nLes humanitats digitals construeixen objectes digitals que incorporen múltiples punts de vista i diferents metodologies. Promouen noves formes de col·laboració, més enllà de la cultura disciplinària i institucional.\nLes Humanitats Digitals són fonamentals per comprendre com el comportament humà i social està integrat en denses xarxes d’interaccions i relacions amb altres éssers humans, així com amb els entorns naturals construïts per l’home.\nLes Humanitats estan passant d’un enfocament individualista tradicional a un esforç d’equip, que abasta normes, metodologies, dades estructurades, processos i documentació, que és descobrible, obertament accessible i reutilitzable.\nCom ens acostem a la ciutadania?\nCal fer més amable el llenguatge que utilitzem per explicar-nos.\nCal que ens connectem amb la realitat actual, instituts, escoles…\nConnectar-nos a metodologies STEAM.\nConnectar-nos als Laboratoris de Fabricació Digital.


PÀGINES WEB I POSICIONAMENT\nLa teva pàgina web és como un llibre a una gran biblioteca que és Internet. Nosaltres t'ajudem a crear el teu llibre i a situar-lo correctament dins d'aquesta biblioteca.\nIfraktal Internet Màrqueting S.L. és una empresa de capital espanyol que va començar la seva activitat el dia 1 d'abril de l'any 2007.\nIniciem la nostra activitat amb molta il·lusió i amb la màxima sempre clara d'oferir els millors serveis i una atenció totalment personalitzada als nostres clients. Ja que sabem que la millor publicitat per a una empresa és sempre un client satisfet.\nCada projecte és únic i li donem la màxima importància ja que cada client té les seves pròpies necessitats. Realitzem pàgines web tant senzilles com grans portals.\nEn aquests anys d'activitat podem assegurar que seguim endavant amb les mateixes ganes i principis amb els que vam començar. Però a més hem acumulat una gran experiència resultat del treball i les ganes de superació amb les que abordem cada un dels projectes en els que ens embarquem.\nCada pàgina web és diferent ja que cada client és diferent i té les seves pròpies necessitats. Nosaltres ens adaptem.\nDeixi'ns que l'assessorem per posicionar el seu negoci. Som experts en SEO, SEM i Xarxes Socials.\nRealitzem pàgines web senzilles o bé grans portals adaptant-nos així també a la despesa a realitzar per part dels nostres clients.\nEl nostre objectiu principal és sempre obtenir la màxima satisfacció del client i per això oferim els nostres serveis d'una forma totalment personalitzada.\nServical Informàtica S.L.\nServical Informàtica S.L 23 Oct 2014\nAvui us presentem la nova web de Servical Informàtica S.L. que acabem de finalitzar.\nServical Informàtica és una nova botiga que es troba a Sant Boi de Llobregat i que ofereix als seus clients un servei integral per tal de cobrir les necesitats de partículars i pymes tant de hardware com de software. Podeu vere aqui els seus Serveis.\nEstrenem Pàgina Web 09 Jun 2014\nA iFraktal seguim amb les renovacions. Avui venim a parlar de la nostra nova pàgina web, el que ens permet consolidar el nostre nou canvi d'imatge que ja vam iniciar en renovar també el nostre logotip corporatiu.\nLa veritat és que el disseny i les tendències estan en constant canvi i això ens obliga també a nosaltres a seguir aquesta onada de renovació constant.\nNou Logo iFraktal 09 Jun 2014\nA iFraktal ens prenem molt seriosament la imatge de la nostra marca corporativa. És per això que hem decidit renovar la nostra imatge per tal d'adaptar-nos a les noves tendències de disseny.\nAvui hem volgut compartir amb vosaltres, el procés pel qual hem passat per trobar la nostra nova imatge. No ha estat un procés ni curt, ni fàcil però creiem que el resultat és molt satisfactori.\nEns encantaria xerrar sobre el teu pròxim projecte! Ens posarem en contacte amb tu el més aviat possible per planificar la teva pàgina web en detall i oferir-te un pressupost sense compromís.\nHorari Dilluns a Divendres de 9 a 18


Regidoria de Cultura col·labora per primera vegada amb el Festival UnderGrau en la seua cinquena edició – Compromís per Castelló\nRegidoria de Cultura col·labora per primera vegada amb el Festival UnderGrau en la seua cinquena edició\nPublicat el 23 Agost 2016 en Temes municipals\nLa regidora de Cultura, Verònica Ruiz (Compromís), ha presentat el Festival UnderGrau que omplirà de música, jocs i artesania el Pinar\nEl proper dissabte 27 d’agost, el parc del Pinar de Castelló acollirà la cinquena edició del Festival Undergrau, “una senya d’identitat de la cultura i música under de la província”. Així ho van presentar ahir en roda de premsa la regidora de Cultura, Verònica Ruiz, i l’organització del festival.\nEl festival, que fins ara havia estat finançat únicament per l’Associació Cultural El Chamuyo, comptarà enguany per primera vegada amb la col·laboració del consistori. “Ha estat un plaer participar en aquest festival, tant en sentit econòmic com administratiu”, ha declarat Ruiz.\nDes de la Regidoria de Cultura s’ha facilitat el certificat acústic, diferents punts de llum, l’assegurança de Responsabilitat Civil, i una ajuda econòmica. A més a més, la regidora ha manifestat la voluntat que aquesta ajuda es veja incrementada en la propera edició del festival.\nPer a la regidora és important aquesta col·laboració, ja que des de Cultura es pretén recolzar tot tipus d’associació i d’esdeveniment cultural. “L’objectiu és que associacions com aquesta realitzen esdeveniments que promoguen la cultura, tant de la nostra província com de la resta del país”, ha manifestat l’edil.\nPer la seua part, els representants de l’associació encarregada del festival, David Argüello i José Manuel Domínguez, han destacat la importància de “fer coses per al poble i promoure així la cultura de la província, ja que aquest és un festival de gent del poble per a la gent del poble”.\nUnderGrau és un festival que va nàixer l’any 2011 organitzat per El Chamuyo, que l’any passat no es va poder celebrar per tràmits administratius, i es va crear com a mitjà per a motivar joves artistes i col·lectius i potenciar així la cultura under de la província, ja que hi assisteix públic de molts municipis de Castelló.\nEl festival, que enguany celebrarà la seua cinquena edició, compta amb l’actuació de 4 grups locals: Lèpoka, Abortos de Satán, El Chamuyo i Patri & The Greasers, així com del grup nacional La Ganga Calé. També hi haurà l’actuació del Mag Pinchito així com jocs infantils, contacontes i un mercadet artesà.\nL’entrada és lliure i gratuïta, i està obert a tot tipus de públic. El festival obrirà les portes a les 12.00 hores i durarà fins a les 02.00 hores, i es preveu una assistència de més de 2.000 persones.\n← Castelló edita per primera vegada una guia informativa amb totes les activitats esportives\nCompromís: «S’ha fet més en dependència en un any que en els quatre del PP» →


dos poals de sabó: Pamflet\nEl nostre president Francisco Camps està sent investigat per un cas presumpte de suborn. Jo no hi diré res (malgrat que hi tinc la meua opinió), perquè ja ho investigaran els periodistes oficiosament i els jutges oficialment, i hi dictaran sentència culpatòria o exculpatòria . Ara bé, aquest text no parlarà sobre aquest president nostre, sinó sobre els qui treballen a Canal 9, concretament els qui treballen en les notícies de la tele (pel que fa a la ràdio, no la sent mai) i en el teletext. Considere que aquestes persones que tenen una llicenciatura en periodisme (o no) no es mereixen el qualificatiu de periodistes vista la manera com que tracten el tema en el canal en què treballen: al teletext no hi ha cap notícia sobre el tema, i en el telenotícies, de puntetes, quan la cosa ja es fa massa descarada. L’endenyamenta que tinc contra aquestes persones que editen les notícies que eixiran per la tele, o que no piquen en el teletext és tan gran; i la impotència que sent de veure que manipulen de manera tan vergonyosa, ignominiosa i magníficament infame és tan aclaparadora, que no me’n sé avenir. Trobe insultant que aquesta gent faça el joc d’aquesta manera i que s’òmpliguen la boca dient-se que són uns professionals i que ells estan al servei de la informació, que és el que hom suposa que és el periodisme.\nA hores d’ara, no havia estat mai tan descarat això del gos que no mossega la mà de l’amo.\nMediocres, mesquins, miserables, kuahglriuhtfhgahrohtaeht!!!!!!\nPublicat per dospoals a 11:16\nHome, Dospoals, em penso que, en aquesta ocasió, has errat la mira: per damunt dels periodistes hi ha una sèrie càrrecs d'aquells que s'anomenen "de confiança", és a dir, de confiança del senyor president, que és qui els anomena a dit, i que s'encarreguen d'exercir la censura. I si algun periodista té el valor de dir una sola síl·laba sobre tot aquest assumpte, ja sap que, si no el fan fora, acabarà presentat els espais de TeleBotiga a les tres de la matinada.\nI tot allò dels codis deontològics sembla insignificant quan tens una hipoteca per pagar, dos fills en edat escolar i una bonica col·lecció de factures mensuals.\nPer cert, què tal si engeguem una campanya de l'estil "Volem les factures!"?\nGeorge, "innocentment" he errat la mira. Quan he parlat de periodistes no volia dir els becaris o altres que no tene un càrrec de responsabilitat: m'he referit expressament als editors, que són els qui tenen la responsabilitat i els que efectivament exerceixen el sentit real del periodisme, el que tria què es pot dir i no es pot dir en antena.\nEls casos de la Xelo Miralles i companyia van ser molt forts, és el preu de no ser de la corda política del partit que entra (o que no s'hi plega).\nMentre escrivia aquest text em recordava d'uns d'aquests periodistes que escrivien al Mundo articles d'opinió.\n1) És fals que eixos periodistes diguen que "estan al servei de la informació". En tot cas, diran que estan al SERVICI de la informació.\n2) Eixa gent fa un acte de prostitució.\nJo no hi diria prostitució, per respecte a les persones que s'hi veuen abocades de manera obligada. Ells en són conscients i s'hi donen amb gust: em ratifique amb els tres adjectius finals.\nPerò, roda i volta, ens entenem.\njo, compartiré també els tres adjectius finals...:(\nQue trist compartir coses com aquestes i no d'altres com les madalenes o els pastissos que cuines.\nOreto i jo ja no veiem Canal 9 des del mateix dia que van tallar les emissions de la TV3 a les comarques del sud. També és veritat que abans tampoc no és que la veiérem massa, però vaja. Des de llavors, hem notat que estem més tranquils. No ens fem mala sang amb les pràctiques informatives que es gasten en eixa cadena i no ens intoxiquem amb segons quines coses. Potser, si no la veieres, també estaries més tranquil. Salutacions\nJo no mire tampoc Canal 9, però Punt 2 no és indigna. Això no obstant, malgrat que ja hem fet la creu a aquest canal, no és raó per a no denunciar el que fa el partit que ens governa en dita tele pública. No fer-ho seria amagar el cap davall l'ala.


El Vilafranca visita Inca sense renunciar a res\n27 febrer 2021 05:07\nEl líder Manacor juga com a local amb el Santanyí\nPere Batlle | 19 febrer 2005\nEl Manacor defensarà el lideratge reconquerit diumenge passat a Inca davant un Santanyí instal·lat sense angoixes a la zona tranquil·la de la taula, però que la setmana passada derrotà per 3-0 el Binissalem. Quant al Constància, que torna a jugar al seu camp, hi vol recuperar el terreny perdut davant un Vilafranca que lluitarà per un resultat positiu que li permeti conservar una quarta plaça amenaçada per la Penya Esportiva Santa Eulària.\nEl conjunt eivissenc rep la visita d'un Alaior que també necessita els punts per no tornar a caure a la part baixa de la classificació, que va abandonar el cap de setmana passat gràcies al seu triomf sobre el Ferrioler. Per la seva banda, la Unió Esportiva Poblera, en tercera posició, va al camp d'Es Revolt per veure's les cares amb un Montuïri ferit després de la derrota davant el Collera. Els del Coll d'en Rabassa, que passen per un moment dolç de joc i de resultats, visitaran el Ferrioler en l'únic partit avançat a dissabte.


101460 - Resultados de la búsqueda - Depósito Digital de Documentos de la UAB\nPágina principal > Resultados de la búsqueda: 101460\n9 p, 88.8 KB Idioma C per a traductors i intèrprets 2 (rus)  / Navtanovich, Liudmila ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Traducció i d'Interpretació\n9 p, 88.9 KB Idioma C per a traductors i intèrprets 2 (rus)  / Navtanovich, Liudmila ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Traducció i d'Interpretació\n8 p, 35.9 KB Idioma C per a traductors i intèrprets 2 (rus)  / Navtanovich, Liudmila ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Traducció i d'Interpretació\n6 p, 109.1 KB Idioma C per a traductors i intèrprets 2 (rus)  / Kubyshina Murzina Olenko, Natalia Nicolaevna ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Traducció i d'Interpretació\n9 p, 222.4 KB Idioma C per a traductors i intèrprets 2 (rus)  / Estremera Paños, Elena ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Traducció i d'Interpretació


Les 16 estacions d’esquí catalanes generen en cinc anys 2.342 milions - El Periòdic d'Andorra\nDijous, 22 d'agost de 2019\nLes 16 estacions d’esquí catalanes generen en cinc anys 2.342 milions\nCada euro en forfets aporten 12,37 euros en el conjunt del territori\nPublicat el Dissabte, 28 de novembre de 2015 | 03:15 h\nDels milions generats, el 70% corresponen a la demarcació de Lleida. | TONY LARA\nSegons un estudi elaborat per ESADE i la Universitat Pompeu Fabra (UPF) les 16 estacions d’esquí del Pirineu català han generat durant els darrers cinc anys un impacte econòmic de 2.342 milions d’euros al territori. Entre les xifres presentades en aquest estudi d’impacte econòmic, s’ha destacat que per cada euro de despesa en forfet es genera una despesa de sis euros. A més, per cada lloc de treball de les estacions es generen cinc llocs de treballs més a la resta del sector.\nDels 2.342 milions d’euros generats els darrers cinc anys a l’entorn de l’esquí, el 70% (1.645 milions) corresponen a la demarcació de Lleida (Aran, Pallars Sobirà, Alta Ribagorça, Alt Urgell i Solsonès); i el 30% (697 milions) a la de Girona; és a dir, la Cerdanya i el Ripollès, segons ha informat RàdioSeu. Finalment, l’estudi indica que per cada euro de despesa en forfait es generen 12,37 euros en el conjunt del territori.\nVers aquestes dades, el conseller d’Empresa i Ocupació, Felip Puig, també ha volgut remarcar «el bon comportament de les estacions d’esquí del Pirineu català que consolida l’estratègia del Govern de diversificar geogràficament la indústria turística alhora que ajuda a desestacionalitzar la temporada turística».\nD’aquesta manera, l’objectiu per aquesta temporada és augmentar un 7% el nombre d’esquiadors. Tanmateix, el conseller ha destacat que les 16 estacions d’esquí catalanes «són els principals motors econòmics de desenvolupament de les comarques del Pirineu català» i una «peça clau» a l’hora de potenciar el turisme de les comarques d’interior i de muntanya\nD’altra banda, el president de l’Associació d’Estacions d’Esquí i de Muntanya, Xavier Nolla, ha destacat que en aquesta temporada les 16 estacions d’esquí han invertit en conjunt 13 milions d’euros, un milió més que l’any passat. També És la xifra més elevada des de l’any 2010. Del total, 5,5 milions s’han destinat a la millora de pistes, accessos i màquines, 4,5 milions a producció de neu i 3 milions a remuntadors.\nPrevisions pel pont / Nolla també ha assegurat que els responsables de les estacions estan «contentíssims» per les nevades i el fred dels darrers dies, que probablement permetrà que pel pont de la Puríssima obrin totes les 16 estacions, també les de nòrdic. De moment, tal com ha avançat RàdioSeu, aquest cap de setmana, només pel que fa a estacions de l’ACEM, funcionaran Masella , La Molina, Baqueira-Beret i Boí-Taüll, que dissabte farà jornada de portes obertes.\nEl president de la patronal de les pistes d’esquí catalanes ha recordat que aquestes més bones perspectives que tenen els empresaris del sector es basen tant per les previsions de fred que hi ha per a l’inici de la temporada com pel fet que aquest any ja s’han obert instal·lacions per les nevades de la tercera setmana de novembre, contràriament a l’any passat que la primera nevada va caure el sis de desembre. Des de l’ACEM també han valorat el fet que Tavascan –que combina esquí alpí i nòrdic– podrà reobrir els seus remuntadors el quatre de desembre.\nEl Punt de Trobada reobre demà amb limitacions\nBombers reclama una major precaució contra els incendis\nEls plans en la lluita contra el contraban donen resultats\nFrança ha decidit actuar per reduir el tabaquisme\nPostres amb gust de lleixiu\n22 d'agost de 2019 Descarrega't el PDF Hemeroteca\nDIJOUS ALTERNATIUS: Taller de ioga\nTardes d'estiu a Encamp amb Xarop de canya\nMúsiques del món: Virginia & The Woolfs\nRitmes, Capital Musical\nPeriodic News 22 August


Angela Apartment Rijeka Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nIstarska 30, Rijeka Beachfront, Rijeka, Croàcia, 51000 - Veure al mapa\nMés informació sobre Angela Apartment\nConvenientment situat a Rijeka, Angela Apartment és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Rijeka. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, instal.lacions de barbacoa, servei de llançadora.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Angela Apartment no troba competidors en cap categoria.\nTots els tipus de viatgers (53) Parelles (35) Viatgers en solitari (13) Famílies amb infants petits (2) Grups (3)


Atrevir-se a saber\nLa Universitat no ha de limitar-se a expedir titulacions i a transmetre coneixements. Representa uns valors inseparables de la resta de la seva tasca i molts dels quals s'havien qüestionat pel cas Mesquida. Ahir, almanco, la UIB en recuperà el principal: el «sapere aude», el fet d'atrevir-se a saber. La gravetat dels esdeveniments relatats en una denúncia, que era un secret de domini públic al campus, no es podia tapar amb una «solució política». Requereixen una investigació. Massa vegades la UIB ha de fer front a insinuacions i a rumors que, per definició, no es poden desmentir ni combatre. Ara, però, tenia una denúncia per escrit damunt la taula i estranya que el principal acusat no fos el primer a reclamar un aclariment dels fets. La investigació i l'assumpció de les conclusions fins a les darreres conseqüències eren i són l'única sortida honorable. És comprensible que al Rectorat l'hagi disgustat que els esdeveniments transcendissin. Però encara li hauria de saber molt més greu la seva hipotètica comissió. Per tant, encoratjam el Rectorat a arribar fins al final, sense perdre el temps en allò que podria ser anecdòtic. Si és així -i estam segurs que ho serà-, la UIB s'haurà guanyat molt més respecte que el que tenia abans que començàs aquesta història. Ahir es començà a anar pel bon camí i per això hem de donar l'enhorabona al Rectorat.


El nom de La Premsa és fruit de la important producció d'oli que va funcionar des de pricipis del segle passat fins l'any 1980.\nLa Premsa, coneguda antigament amb el nom de cal Cots, és una masia documentada des de l'any 1637, però que probablement ja existia l'any 1307, quan apareixen documentacions sobre la família propietària de l'època, els Calvet.\nL'edifici, avui format per la unió de dues cases diferenciades però connectades, era situat al peu del camí que unia Cardona amb Manresa i Vic des d'abans de l'any 1000. Com passa amb la majoria de cases pairals, la finca de cal Cots es va construir i rehabilitar en diferents fases, i per això avui hi conviuen voltes i arcs d'origen medieval amb obertures renaixentistes i elements decoratius més moderns, alguns del segle XX.\nEncara avui es conserven la premsa i el molí, així com les tines on s'emmagatzemava l'oli, tot procedent de les grans plantacions d'oliveres que hi havia hagut a Cardona i La Coromina fins ben entrat el segle XX.\nL'activitat agrícola i artesanal ocupava tota la planta baixa de l'edifici, mentre que la primera i la segona planta van estar habitades fins a finals de la dècada de 1970. Les famílies rurals, generalment molt àmplies, necessitaven masos amb moltes estances on convivien, com a La Premsa, tres o quatre generacions, des dels nombrosos infants fins als besavis. Amb la reconversió en establiment hoteler, tot aquest espai ha estat redistribuit en només nou espaioses habitacions.\nLes diferents famílies que han viscut a cal Cots al llarg de la seva història han viscut exclusivament del camp però d'una forma diversificada, complementant l'activitat del molí i el celler amb el cereal i les hortalises. De fet, el seu pati interior era ocupat per una era (on se separava el cereal de la palla) i un hort (al peu del riu Cardener i, per tant, amb el rec assegurat).\nSegons la documentació localitzada, la primera família que va habitar l'edifici van ser els Calvet. Es dedueix que eren propietaris del mas per l'escut de la família, situat al finestral renaixentista, que coincideix amb el de la capella de Sant Onofre que els Calvet van pagar a l'interior de l'església parroquial de La Coromina, just al costat.\nDesprés dels Calvet, la casa va passar successivament a mans dels Selvasembrada, els Cots, els Canudas, els Guitart i els Palà, fins que l'any 1978 van adquirir la propietat tres veïns de la zona. Un d'ells, Josep Fontellas, va acabar adquirint el conjunt de la finca l'any 2006, amb el clar objectiu de rehabilitar l'edifici i convertir-lo en un hotel rural que aporti vitalitat i dinamisme al nucli de La Coromina.\nEl molí i la premsa es conserven en perfecte estat, així com les tines, l'infern del vi i el celler.\nDes d'un punt de vista patrimonial, el gran atractiu de La Premsa és, sense cap dubte, el seu molí d'oli i el seu antic celler vinícola, hereus d'una tradició de segles en l'elaboració artesanal de dos dels productes de més valor afegit per al sector agrícola del municipi.\nEl molí i la premsa es conserven en perfecte estat, així com les tines, l'infern del vi i el celler. Fins i tot es manté intacta la barra de fusta on els mossos de la casa s'agafaven per xafar el raïm amb els peus. L'activitat vitivinícola va ser especialment important fins a la irrupció de la fil·loxera (segle XIX), quan el municipi de Cardona era una zona eminentment dedicada a la vinya. Pel que fa a l'oli, l'activitat es va mantenir fins l'any 1980.\nAvui, el molí d'oli presideix la planta baixa de l'hotel rural, i el celler és un dels grans luxes amb què compta el restaurant, ja que és on els clients poden escollir el vi per al seu àpat o senzillament fer-hi una copa. L'aposta de La Premsa per l'oli i el vi és decidida, perquè aquestes són les arrels d'aquesta històrica masia. És per això que, properament, entrarà en funcionament una botiga agroalimentària basada en aquests dos productes, però també amb altres aliments de producció artesanal.


Benvinguda tardor! | Gemma Urgell Rocías\nArticles a El 3 de vuit / 25 setembre 2015\nLes tardes s’escurcen, tornen les rutines i sembla que la vida social s’aturi. Es redueixen i quasi s’eliminen els vespres de terrassa a la fresca o els sopars improvisats. La vestimenta se’ns torna més formal i el bronzejat es difumina deixant pas a un rostre més pàl·lid i seriós. És la tardor, nois i noies, una estació trista i melancòlica.\nPerò siguem positius. La tardor ens porta també cultura. Comença el curs escolar i al mateix temps es presenta la programació cultural pels propers mesos: les tres capitals de comarca del gran Penedès comencen a difondre els espectacles que han programat per les properes setmanes. També les sales privades ens fan marcar en vermell algunes dates de l’agenda; o entitats i empreses de no volen que ens avorrim i ens proposen tallers de mil coses: dansa, tastos de vins, swing, trapezi, pilates, presentacions de llibres, circ i molt més.\nSi seguim buscant el cantó amable de la tardor, podem dir que és sinònim de verema, del moment més esplèndid per gaudir del paisatge que tenim al Penedès. Que cellers proposen activitats per conèixer de primera mà la verema i que amb aquest entorn hauria de costar ben poc fer una caminada pels camins d’aquest paisatge ondulat.\nI amb la tardor també arriben dues de les cites culturals més originals. Una és el Vinfonies, que se celebra aquest cap de setmana, un festival per a ments inquietes, on la música experimental i el vi prenen el protagonisme, on es podran veure propostes insòlites com Ensemble Topogràfic, una banda amb dos músics i una ballarina que farà música amb el seu moviment, i que han estat fitxats pel Primavera Club d’aquest any. I l’altra cita és el Most Festival, un festival de cinema amb una secció, la Collita, on el vi és el principal protagonista amb diferents peces cinematogràfiques de diferents formats i estil. Una molt bona ocasió perquè tots aquells vinculats, ja sigui laboralment com passionalment, amb el vi prenguin consciència de tot el relat que hi pot haver darrera d’aquest producte que tenim la sort de tenir al Penedès.\nAixí doncs, que benvinguda tardor!! I clar, deixeu-me ara (amb permís dels companys de El 3 de vuit), fer una falca publicitària i animar-vos a entrar al Surtdecasa Penedès, hi trobareu articles que posen en valor tot allò que s’està fent al Penedès pel que fa la cultura i l’entorn; així com una agenda ben exhaustiva perquè no us avorriu ni entristiu. Perquè al Penedès hi passen moltes coses prou interessants.\n< Criaturades: Tornada a l’Escola\nCriaturades: Setmana de la Lactància Materna >


Il·luminen la façana del Casino Borràs en memòria a les víctimes de violència de gènere. – Castellvilarenc.info\nby Pere Sànchez 25/11/2020 25/11/2020\nAvui dimecres 25 de Novembre, se celebra a tot el món, el dia internacional contra la Violència, envers les dones.I com cada any, Castellbell i el Vilar commemora aquesta diada i ho ha fet amb una il·luminació de la façana del casino Borràs, de color lila, amb un gran llaç presidint el balcó de l’edifici.\nAhir dimarts, es va celebrar un ple municipal telemàtic i un dels punts de l’ordre del dia, va ser la lectura del manifest per aquesta diada.\nA l’institut Bages Sud, també s’hi ha afegit als actes amb una xerrada a càrrec de Lídia Costa, amb el tema Parlem d’igualtat.\nAquest diumenge 29, hi haurà una representació teatral al Casino Borras (més d’un any sense teatre) a càrrec d’ARC de Fals amb l’obra Només una vegada, de Marta Buchaca.\nPerò abans, hi haurà un photocall.


Balears recupera la sindicatura de comptes i tanca 16 anys de trànsit\n02 març 2021 09:05\nEl síndic de greuges podria ser consensuat a finals del mes que ve\nAntoni Aguiló, Pere Antoni Mas i Antoni Valdivieso van prendre possessió ahir del càrrec de Síndics de Comptes de Balears. Amb la recuperació d'aquesta institució històrica es completa, quasi definitivament, el marc institucional de Balears, 16 anys després que s'aprovàs la Llei de Sindicatura de Comptes. Ara queda pendent el nomenament del síndic de greuges que, segons el president del Parlament, es podria acordar el mes que ve.\nEn un acte celebrat al Parlament, amb nombrosa representació de l'àmbit polític i econòmic de l'Arxipèlag, els tres nous síndics van assumir la tasca de fiscalitzar els comptes públics de la comunitat. Pere Antoni Mas ha estat elegit pels seus companys Síndic Major. L'organ s'instal·larà de forma provisional en un despatx del Parlament i començarà a fiscalitzar els comptes de l'any 2000.\nEl síndics coincidiren ahir amb el president del Parlament balear, Maximilià Morales, en destacar que amb la sindicatura de comptes es recupera una institució històrica i es «perfecciona i completa una mica més l'edifici institucional de la nostra Comunitat» que «anava coix» des que fa 16 anys s'aprovà la Llei de Sindicatura de Comptes.\nPer altra banda, el president del Parlament va considerar «possible» que l'elecció del síndic de greuges es porti a terme aquesta legislatura. «Està molt avançat però no està prou madur. Jo crec que a finals del mes de febrer es podria saber alguna cosa més». Morales no va voler avançar cap dels noms proposats.\nL'acte, celebrat a la Sala de les Passes Perdudes, va comptar amb la presència del president, Francesc Antich, de les presidentes dels consells de Mallorca i Menorca, Maria Antònia Munar i Joana Barceló, i del batle de Palma, Joan Fageda. A més dels responsables de l'Exèrcit i dels grups parlamentaris, també va assistir el president de Sa Nostra i encara rector de la UIB, Llorenç Huguet.


Cultura I Oci en l'àmbit penitenciari\nJORNADA DE REFLEXIÓ I APLICACIÓ: Com treballar la creació de vincles i xarxes que afavoreixin la cultura i l’oci dins l'acció socioeducativa en l’àmbit penitenciari\nOrganitza: Grup de Treball en l’Àmbit Penitenciari\nA càrrec de: Elizabeth Uribe Pinillos. Llicenciada en Història per la Universitat de Barcelona. Formadora de formadors en Interculturalitat, CAIM/CBI. Màster en Estudis Interdisciplinaris de les dones, Duoda.\nLuz Marina Gil, pedagoga i actriu. Integrant de 'Mujeres en Escena'.\nA partir de la pregunta "Com explicar i treballar el temps d’oci dins l'acció socioeducativa en l’àmbit penitenciari?" volem treballar un aspecte poc desenvolupat en la nostra feina diària com a educadors i educadores socials a presons. Buscarem eines, vincles, espais i xarxes noves per poder-les aplicar a la nostra tasca en un espai d'intercanvi i de pluja d'idees.\nDonar eines per a la reflexió i fer ús de l’oci com a espai privilegiat de cultura i de llibertat dins l'acció socioeducativa en l’àmbit penitenciari.\nPresa de consciència dels dos aspectes de la relació: amb un mateix i amb l’altre.\nTreballar i conèixer els diferents àmbits on es desenvolupa la relació: íntim, privat, social, públic i ciberespai.\nFer un treball d’autoreflexió respecte de les experiències i vivències de gestió del temps (dins-fora, important-urgent).\nConèixer i aplicar eines per a la gestió del temps lliure i dins d’ell, el temps d’oci.\nMetodologia: Exposició. Espai de treball en petits grups. Intercanvi i devolució a gran grup.\nData: Dilluns, 22 de novembre de 9.30h a 18.00h\nData límit d'inscripcions: 15 de novembre.\nPreu per a col·legiats/ades i amics/igues del CEESC: 25 €\nPreu per a no col·legiats/ades: 40 €\nPreu per a persones en atur, pensionistes i/o estudiants: 30 €\nàmbit penitenciari formació


Anar llegint...: de gener 2018\n141. Violació de límits, de Manuel de Pedrolo\nAmb moltes ganes seguiré ampliant les lectures de Manuel de Pedrolo en aquest any que es celebra el seu centenari. Aquest mes de gener ha tocat Violació de Límits, un recull de deu contes al més pur estil del seu autor. El mateix títol, un cop més, ja crea una expectativa i un dubte: quins seran els límits que seran violats? Cal endinsar-se en la lectura de cada conte per poder extreure'n l'entrellat. No sabria com resumir els detalls, potser ho faré des del primer conte i de forma general. A Paperam s'ironitza sobre el món de la burocràcia; a El camí es fa una interessant reflexió sobre el destí humà; a La Barberia penso que s'ironitza sobre l'afany de la perfecció que acaba en imperfecció; a El funcionari un home bipolaritza la seva personalitat entre marit i buròcrata; a Pedres a la meva teulada un escriptor escriu el seu propi final en una novel·la escrita prèviament; a El Límit dos exploradors estan a la recerca dels límits físics i de la pròpia existència; a El principi de tot es mostra com sovint els conflictes s'accentuen sense saber-ne la causa originària; a El bevedor trobem la història d'un home que a mesura que beu va perdent la seva humanitat; a L'impost es posa de manifest l'absurditat que sovint es viu a l'administració pública i, finalment, a L'home que va tenir la desgràcia de no néixer a Vilagran, jo destacaria que s'escenifica la imatge social per damunt de l'essència de les coses. En definitiva, un recull de contes on la quotidianitat es salpebre d'absurditat, ironia i, fins i tot, sentit de l'humor. Cada conte mereixeria un estudi a part, però tornant al títol del llibre, penso que l'autor cerca amb el seu toc característic els límits de la lògica social o humana, la qual supera (viola) amb una pinzellada d'absurditat per a cada situació presentada en el diferents contes. Això em sembla a mi, simple lector apassionat de Pedrolo.\n140. La llibreria, de Penelope Fitzgerald\nLa llibreria de Penelope Fitzgerald em permet redactar dues anàlisis ben definides: la meva valoració personal i la valoració del llibre com a text per a un club de lectura. El bon company Albert Vilaró va suggerir-me aquest llibre per a formar part de la primera selecció de títols pel nou club de lectura per a pares i mares de l'escola. D'entrada sóc un gran lector de literatura anglesa, i, per tant, per aquí ja anàvem bé. Una traducció força correcta al català en una edició immaculada completaven la proposta de forma molt llaminera. A més a més, vaig trobar una altra dada acadèmica important: aquest llibre és un clàssic de la literatura anglesa del segle XX. Realment se'm fa estrany llegir clàssics anglesos en català, un fet que lamentablement m'ha impedit al llarg dels anys conèixer els nostres grans traductors. Bé, el cas és que el marc geogràfic de la història ens trasllada al típic poble coster britànic, més escaient al meu gust personal és impossible. La protagonista de la història pretén obrir una llibreria en un lloc on l'oferta literària és nul·la, de manera que sembla una bona opció de negoci i de vida. Allà es trobarà que l'ambient que l'envolta serà més hostil de l'esperat, des del mateix espai físic (una antiga casa amb "esperit" inclòs), i un insospitat rebuig social que farà que les possibilitats de tirar endavant el projecte siguin d'allò més complicades. Sincerament m'ha sorprès i m'ha agradat el final. Avaluant una mica la història, penso que el retrat que es fa de la societat d'aquell poble és com un microcosmos que reflecteix la gran societat humana. Sovint els anhels de supervivència personal o el fet d'assolir els objectius que ens plantegem a la vida necessiten la complicitat de la resta de la humanitat. Fins aquí la valoració personal, i malgrat no haver estat una novel·la que m'ha fet tenir l'ansietat d'anar passant pàgines com un esperitat, acabo posant-li una bona nota. A efectes de novel·la que atrapi a un grup de pares i mares en un club de lectura, tinc els meus dubtes, a l'igual que el benvolgut Albert.\nEtiquetes de comentaris: Anglesa, Català, Penelope Fitzgerald\n139. Un viejo que leía novelas de amor, de Luis Sepúlveda\nUn viejo que leía novelas de amor, de Luis Sepúlveda, és una fantàstica novel·la que m'ha arribat fruit de la casualitat. Dijous per la tarda vaig anar a fer la Primitiva al TRT, la que fa 30 anys era la meva llibreria de capçalera quan jo era un mini adolescent i vaig trobar, de liquidació a un euro, aquest exemplar que de seguida em va cridar l'atenció. Sense voler m'he trobat amb una espècie d'història d'aventures a la selva de l'Amazònia, rodejat de natura i banyat pel majestuós riu Amazones. El protagonista, Antonio José Bolívar Proaño, viu una evolució personal que clou amb la perfecta simbiosi de l'humà amb el medi. D'aquesta manera sobreviurà enmig d'un ambient hostil no només físic, sinó també psicològic. Un altre tema secundari és la crítica als mecanismes de convivència socials del sistema burocràtic i viciat enfront de les simples normes de la natura. Un altre tema peculiar és la menció de la literatura d'amor, però la d'amor de veritat, és a dir, el que fa mal. Els indígenes viuen les normes que dicta la natura i els blancs d'origen europeu trenquen l'harmonia de l'espai natural creant la corresponent catàstrofe medio-ambiental que tan mal fa en l'actualitat. Un personatge i una història entranyables que se m'ha fet sorprenentment curta. Segon llibre del curs i molt bon sabor de boca.\n138. La bicicleta d'en Sumkhí, d'Amos Oz\nComencem l'any 2018 amb una lectura compartida amb el meu fill Jan Pol. La bicicleta d'en Sumkhí, d'Amos Oz ha estat el nostre primer llibre de capçalera d'abans d'anar a dormir d'aquest any. Per a mi és un clàssic de la meva biblioteca, ja que va ser el primer llibre que vaig treballar a l'escola Sant Domènec de Guzman de Tarragona com a professor de Taller de Llengua fa deu anys a sisè de Primària. Aquest cop l'hem llegit junts i en Jan Pol m'ha dit que la història tracta sobre un nen que es diu Sumkhí i que li ha agradat molt. Un dia el seu tiet li va regalar una bici, però un amic seu el va enganyar i li va canviar la bici per un tren elèctric. A la casa d'aquest nen hi havia un quadre que feia una mica de por i que posava la paraula "caritat". Llavors un altre nen més dolent li canvia el tren per un gos i aquest gos, s'acaba escapant amb el seu amo. Finalment troba una maquineta i li dóna molta importància perquè és l'única cosa que li queda. Llavors té por que el seu pare el renyi per haver perdut la bicicleta i s'escapa de casa. El nen troba el pare de la seva amiga Esti i acaba a casa seva. Tots dos parlen per la nit i en Sumkhí, com està enamorat d'ella, li dóna la maquineta a la nena. En Jan Pol recomanaria aquest llibre als nens de la seva classe. Molt bé, i jo, com a papa, també el recomanaria per llegir-lo amb el teu fill abans d'anar a dormir, ja que ens ensenya que les coses canvien contínuament, que així és la vida, i que cal prendre-se-la el millor possible. El nen ho perd tot i només li queda una simple maquineta, però l'acaba regalant per amor. Ai, l'amor...\nEtiquetes de comentaris: Amos Oz, Català, Hebrea\n139. Un viejo que leía novelas de amor, de Luis Se...


REUNIÓ AMB LA FUNDACIÓ DE DISCAPACITATS DISGRUP AQUEST DIVENDRES 12 DE JULIOL. |\nREUNIÓ AMB LA FUNDACIÓ DE DISCAPACITATS DISGRUP AQUEST DIVENDRES 12 DE JULIOL.\nAquest proper divendres 12 de juliol convidem a totes les associacions del taxi, i a tots els taxistes a una reunió amb la Fundació de discapacitats Disgrup, que an denunciat a l’ajuntament de Barcelona per discriminació. La reunió tindrà lloc a la seu de la fundació Inceptum, al carrer Rector Triado 32 baixos, a les 13 hores. Parlarem sobre el problema de la manca de taxis adaptats a Barcelona, només hi ha 91 taxis adaptats per atendre a mes de 130000 discapacitats.\nActualment, Barcelona només disposa de 91 taxis adaptats per a cobrir el servei de més de 130.000 discapacitats. En canvi, la normativa vigent indica que a la capital catalana hauria d’haver en servei un mínim de 525 vehicles adaptats, el que representaria un 5% del total.\nL’emissora Taxi Amic, és la que compta amb la malloria dels 91 taxis adaptats, ja que l’empresa està especialitzada en aquest tipus de transport\nA més del taxi, les dificultats d’accessibilitat en el transport de Barcelona afecten el servei de metro i d’autobús.\nLa xarxa de metro de la capital catalana disposa, actualment, de 15 estacions no adaptades, algunes d’especial rellevància pel seu volum de passatgers i les connexions que faciliten amb altres transports. A la L1, les estacions de de plaça de Sants, Espanya, Urquinaona i Clot no disposen de l’adaptació necessària per a passatgers amb mobilitat reduïda. A la L3, les parades afectades són Espanya i Vallcarca. Quant a la L4, Maragall, Verdaguer, Urquinaona, Ciutadella-Vila Olímpica i Jaume I es veuen afectades per aquesta situació. Pel que fa a la L5, les parades de Virrei Amat, Maragall, Verdaguer i Plaça de Sants continuen pendents d’adaptació.\nMalgrat que la xarxa de bus, segons TMB, és “100% accessible”, els problemes en les plataformes d’accés d’alguns vehicles representen un impediment per a les persones amb mobilitat reduïda.\nDENÚNCIA A L’AJUNTAMENT\nLa Fundació Disgrup, una associació d’ajuda a les persones que pateixen una discapacitat intel·lectual, motriu, visual o auditiva creada el 2010 per Guillermo Egido, va denunciar a l’Ajuntament, que disposa de les competències sobre el transport públic, per “presumpta discriminació, vulneració de drets o tracte desigual a persones amb discapacitat i / o les seves famílies per la manca d’accessibilitat dels serveis de transport públic i el seu entorn de la ciutat de Barcelona “.\nA més, en la denúncia s’explica que la manca d’accessibilitat impedeix a les persones amb discapacitat que “puguin gaudir plenament de tots els drets humans”.\nDesprés vèncer el termini establert de 90 dies per contestar la denúncia sense obtenir resposta per part del consistori, Disgrup va fer un pas més enllà. Egido, fundador i president de l’associació, va posar en coneixement de la Comissió Europea el passat 5 de juny el incompliment de la llei per part de l’Ajuntament.\nEn el seu escrit, ha sol·licitat que “la Comissió Europa posi fi a aquesta injustícia ja que a Barcelona hi ha més de 132 mil persones que pateixen una discapacitat i l’Ajuntament de Barcelona està ometent aquesta situació”.\nLa denúncia al consistori, a més, s’ha posat en coneixement de la Síndica, l’European Disability Fòrum i el Departament de Treball i Afers Socials de la Generalitat per part de Disgrup. Si amb tot això no s’obté resultats, el president de l’associació està disposat a arribar al Tribunal Europeu de Drets Humans.\nEl mateix Egido, que té una discapacitat del 88%, ha patit els problemes d’accessibilitat en primera persona. Bon exemple d’això va ser la doble problemàtica amb taxi i autobús per la qual va haver de passar una nit.\nDesprés d’anar de festa una nit, el president de Disgrup “volia tornar a les 2 del matí i no hi havia taxis”, de manera que li van proposar acostar-se a la parada d’autobús de València-Villarroel. Un cop allà, en arribar el NitBus, “no podia pujar perquè la rampa estava feta malbé”, assegura.\nSi bé és cert que en algunes parades de metro s’estan duent a terme obres de reforma per convertir-les en accessibles, encara queda molta feina per fer al suburbà. Però, el cas més alarmant, segueix sent el del taxi, que està extremadament lluny de complir amb el mínim legal.\nAquesta entrada s'ha publicat en Autobuses, CNT, Emisoras, Metro, Taxi adaptado, Transporte público el 10/07/2019 per Seccio Ram.\n← DENÚNCIA CONTRA EL CONVENI DEL TAXI I VTC DE BARCELONA QUE PORTA CADUCAT DOS ANYS I MIG EN EL SINDIC DE GREUGES CNT RETIRA LA DEMANDA CONTRA CABIFY POR LOS NUEVOS CAMBIOS NORMATIVOS QUE REGULAN A LAS VTC FRENTE AL TAXI →


#MOBILITZA’T CONTRA LA POBRESA ENERGÈTICA | El bloc del voluntariat de SETEM Catalunya\n21 febrer 2016 · by annawestside\t· in Accions de denúncia, Actuació alternativa, Altres, Conciència crítica, Consum responsable, Ecologia, Educació, Mobilització social.\t·\nUs heu indignat alguna vegada pel que us han cobrat del rebut de la llum? Sou dels que penseu que “teniu follets a casa” que en hores que no hi sou, us encenen totes les llums? Sabeu quina potència teniu contractada? Us transmet confiança la vostra companyia elèctrica? Trobeu fàcil contactar amb ella o que us donin el servei que sol·liciteu? Sabeu cada quant canvia el preu de la llum?\nSi voleu SABER ALGUNA COSA MÉS sobre l’ELECTRICITAT, seguiu llegint.\nSegons Nacions Unides, l’accés a la llum és un dret fonamental per a qualsevol persona, però en el país on vivim això no queda tan clar.\nFa poc vaig assistir a una de les xerrades de la Campanya Carrega’t d’energia, que organitza l’Ajuntament de Barcelona amb el lema “desmuntant les factures de la llum” des fa mesos per diferents punts de la ciutat. Us intentaré resumir alguns conceptes interessants de la xerrada per fer un bon consum domèstic.\nSabeu quan va començar a liberalitzar-se el preu de la llum? Tot va començar amb el senyor Aznar, als anys 90, concretament al 97. Abans del 1997, l’electricitat era pública. El 97, això va canviar.\nPer entendre una mica millor el mercat elèctric, el primer és saber quines són les diferents parts que l’integren:\nProducció: qui fa l’electricitat.\nTransport: de la font d’energia a l’entrada de la ciutat.\nDistribució: de l’entrada de la ciutat al comptador elèctric de la llar de cadascú. Depèn de la Red Eléctrica Espanyola. A Espanya, segons el territori on visquis, et ve assignada una o una altra. Ex: a Catalunya tenim Endesa Distribuye (a altres llocs tenen Iberdrola, Gas Natural..). Es reparteixen el pastís entre 5.\nComercialització: referent a allò que gastem a la nostra llar.\nQuan parlem de la liberalització de l’electricitat, fem referència a la producció i a la comercialització d’aquesta, però ens centrarem en la comercialització (referent al nostre comptador, a la nostra factura de la llum). I segurament us preguntareu:\nI què fa una comercialitzadora? La majoria són privades; van a la distribuïdora i pacten preus (que no podem saber). Una comercialitzadora es podria comparar amb un Agent de Borsa (ven i compra energia).\nQuantes comercialitzadores existeixen? Hi ha més de 100 a Espanya i 65 a Catalunya. Moltes d’elles no ens informen bé i tenen ànim de lucre. Sortosament, des de fa uns anys ha aparegut alternatives com SomEnergia, que és una cooperativa sense ànim de lucre. Podeu comparar preus d’un mateix consum segons la companyia elèctrica a la web de cnmc.\nHi ha alguna “ajuda social elèctrica”? Sí, existeix la garantia social, on l’Estat pacta amb 6 comercialitzadores estatals (amb la resta de comercialitzadores, no) per a aquelles persones amb dificultats econòmiques. Aquesta ajuda social elèctrica s’anomena Bo Social.\nQui pot tramitar el Bo Social? Qui és titular del contracte de l’electricitat i té modalitat PVPC i el contracte és de la residencia habitual. El Bo Social suposa un descompte del 25% de la potència, del consum.\nEl Bo Social serveix per a totes les potències? No, serveix per a potències contractades entre 3 i 10 kw (la gent que té menys de 3kw ja té el Bo Social)\nPer a més informació del Bo Social i què fer per tramitar-lo, consulteu la pàgina d’energia justa.\nQuines modalitats de contractació d’electricitat hi ha?\nPreu Voluntari al Petit Consumidor (PVPC). És l’antic TUR (Tarifa de Último Recurso). Pot ser a preu variable o fixe. Avantatges? Pagues el preu oficial, t’han d’avisar abans de tallar la llum, i per a tenir-la ha de ser una de les 6 comercialitzadores del Bo Social.\nPuc saber el preu de l’electricitat? Sí. A la pàgina web de Esios es pot consultar el preu de l’electricitat oficial de l’estat. Cada companyia posa el seu preu. Cal informar-se’n. Curiositat: El preu de l’electricitat varia cada hora (mentre el preu del gas varia cada 3 mesos).\nHi ha tarifes que poden abaratir la nostra factura? Sí, la tarifa de discriminació horària (antiga tarifa nocturna; actualment ha canviat de nom, ja que s’han incrementat les hores vall, no sent només les nocturnes). Si es consumeix més d’un 27% de l’electricitat en hores vall, surt a compte aquesta tarifa.\nQuè són les hores vall? Horari comprès de 23 a 13 h a l’estiu i de 22 a 12h a l’hivern.\nQuè suposa un 25-27% de l’electricitat? Els aparells que sempre tenim encesos o endollats (ex. la nevera), i segurament i segons els cas, les rentadores. Aquí pots saber si et surt a compte aquesta tarifa.\nHi ha altres tarifes que hem de conèixer? Des de l’1 d’octubre, existeix la nova tarifació horària, que només afecta gent amb PVPC amb comptador digital de telegestió. No sabem què passarà respecte l’ús de les dades dels comptadors digitals. Ara s’ha aconseguit per pressió popular i per transparència saber el preu de l’electricitat del dia següent (abans publicaven el preu del dia abans).\nEt mires els conceptes de la factura de llum? És important conèixer-los:\nLa potència: és fixa.\nEl consum: varia segons el mes.\nEls impostos: són fixes.\nLloguers: algú pot tenir el lloguer del contador.\nL’energia depèn de la potència i el temps que una font d’electricitat estarà funcionant, per tant, conèixer tant el consum dels aparells per a controlar i saber quina potència requerim a la nostra llar és bàsic per a no contractar tarifes més cares (amb potències més elevades que les que realment necessitem).\n14. Com puc conèixer la potència que necessito? Ni a casa ni a l’escola, ningú ens va dir quanta energia necessitaven els aparells que teníem a casa funcionant alhora ni a sumar les potències, probablement per falta de consciència ecològica i excés de recursos. Us proposo com a joc, que la calculeu. Us passo aquesta presentació facilitada per SomEnergia perquè sapigueu la potència aproximada de cada aparell.\nEspero que aneu corrents a buscar la vostra factura de llum.\nSi volem una DEMOCRÀCIA ENERGÈTICA REAL ja, l’hem de construir entre totes,\nApa, salut i bon consum,\nEtiquetes: Consciència, Consum, Electricitat, Energia, Renovables\n← LO RIU ÉS VIDA\nLa victòria del discurs vexatori o l’home que podria governar Estats Units →


viurealspirineus 13:40 25/02/21\nEl risc de rebrot s'enfila 38 punts més, fins a 584, mentre que la setmana anterior era de 330.\nHospital de Cerdanya / David Borrat\nLa regió sanitària de l'Alt Pirineu i l'Aran acumula 5.068 casos confirmats per PCR o TA des de l'inici de la pandèmia, 34 més, i 5.318 sumant totes les proves. Un total de 139 persones han mort des de l'inici de la pandèmia, les mateixes que en el balanç anterior. Hi ha 3.434 vacunats de la primera dosi (+261) i 2.039 de la segona (+11). A l'Aran hi ha 13 persones ingressades a la planta COVID-19 de l’Espitau Val d’Aran\nEl risc de rebrot s'enfila 38 punts més, fins a 584, mentre que la setmana anterior era de 330. L'Rt puja 6 centèsimes, fins a 1,41. En l'interval anterior estava en 0,98. La taxa de confirmats per PCR o TA és de 239 per cada 100.000 habitants. La incidència acumulada a 14 dies és de 411, pels 336 de l'interval anterior. El 8,08% de les proves que es fan donen positiu.\nA la regió hi ha 23 pacients ingressats, dos més que en l'anterior balanç. Entre el 15 i el 21 de febrer hi havia 20 ingressats i es van notificar dues defuncions, mentre que en el període anterior hi havia 18 persones ingressades i es va notificar un mort.\nLa velocitat de propagació de la covid-19 a Catalunya, l'Rt, creix una centèsima i se situa en l'1,02. També puja el risc de rebrot, ho fa tres punts, fins a 276, segons el darrer balanç del Departament de Salut. En paral·lel, la incidència a 14 dies puja molt lleugerament després de molts dies de baixada i passa de 276,82 a 276,88. S'han declarat 1.780 nous casos confirmats per PCR o TA, amb un total de 512.424. El 5,44% de les proves de la darrera setmana ha donat positiu. S'ha informat de 22 noves morts i el total és de 20.587 en tota la pandèmia. Hi ha 1.824 pacients ingressats als hospitals, 94 menys, i 569 a l'UCI, 18 menys. Els vacunats amb la primera dosi són 361.642 (+31.343) i 186.428 amb la segona (+1.586).\nEl risc de rebrot era de 285 entre el 8 i el 14 de febrer i baixa a 276 en l'últim interval. Pel que fa a l'Rt, en les últimes 24 hores puja a 1,02, per sobre del 0,87 de la setmana anterior. La incidència a 14 dies és de 276,88 entre el 15 i el 21 de febrer, per sota dels 339,58 de l'interval anterior (8-14 de febrer).\nPel que fa als casos confirmats per PCR o tests d'antígens (TA), en el període del 15 al 21 de febrer n'hi va haver 10.167, xifra inferior a l'interval anterior, quan se'n van declarar 11.145. Això situa la taxa de confirmats per PCR/TA en 132,09 per cada 100.000 habitants, per sota del període anterior (144,80).\nDurant l'última setmana analitzada s'han fet 146.628 proves PCR i 61.739 tests d'antígens, dels quals un 5,44% han donat positiu, un altre cop per sobre del 5% i del valor de l'interval anterior (4,27%). La mitjana d'edat de les persones positives se situa en els 38,43 anys.\nDes de l'inici de la pandèmia s'han confirmat 552.263 casos, dels quals 512.424 per PCR/TA. D'altra banda, s'han declarat 22 noves morts, amb un total de 20.587 en tota la pandèmia: 12.926 en centres hospitalaris o sociosanitaris (+14), 4.546 en residències (ídem), 1.128 en domicilis (ídem) i 1.987 no classificables (+8).\nEntre el 15 i el 21 de febrer s'han declarat 264 defuncions, mentre que la setmana anterior se'n van notificar 325. En l'últim interval hi havia ingressades a l'hospital 2.043 persones. La setmana anterior, del 8 al 14 de febrer, n'hi va haver 2.384.\nEntre les persones que viuen en residències, s'han detectat 74 nous casos amb PCR o TA, fins a un total de 29.946. Amb la resta de proves, el número total de casos és de 32.911. En total, han mort 8.701 persones, 3 més que en l'últim balanç.


MyCityLofts - Skyline Suite Rotterdam Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSchiedamsedijk, Centre, Rotterdam, Països Baixos - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nBarri Centre Centre Príncep Alexandre Strand en Duin Centre Centre\nMés informació sobre MyCityLofts - Skyline Suite\nAl visitar Rotterdam, vosté es sentirà com a casa a MyCityLofts - Skyline Suite, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un ambient ben cuidat i la seva proximitat a Passeig de la Fama de Rotterdam, Museu Marítim de Rotterdam, Maritiem Museum donen a aquest hotel un encant especial.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix MyCityLofts - Skyline Suite asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, servei de cangur, habitació familiar, conserge, servei de llançadora per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, escriptori, balcó/terrassa, insonorització per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. MyCityLofts - Skyline Suite és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Rotterdam.


LLANÇAMENTS I EXECUCIONS - Línia Nou Barris\nLLANÇAMENTS I EXECUCIONS\nLectors|2013-03-19T19:54:33+01:0019 març 2013|Línia Nou Barris\nL’altre dia l’amic amb qui comparteixo reflexions, em deia si les plataformes dels afectats per les hipoteques (PAH) ens presentaríem al domicili d’Urdangarin, acusat de possible corrupció, per evitar que fos llançat al carrer ja que, com sabem, el jutge li ha embargat el palauet que té al privilegiat barri residencial barceloní de Pedralbes.\nTambé em crida l’atenció quan llegeixo als mitjans de comunicació que el jutjat ha demanat l’execució d’una família quan aquesta no pot pagar el lloguer o el préstec hipotecari de la seva residència habitual.\nUn altre amic, el meu vell diccionari, em diu que llançament és l’acció de llançar i busco el significat de llançar i trobo, entre altres, aquesta explicació: deixar anar amb fort impuls de manera que recorri una distància en l’aire.\nBusco també el significat de la paraula execució i em diu que consisteix a cremar l’efígie del condemnat o penjar-lo d’un pal.\nAixò em tranquil·litza. Crec que Urdangarin ni serà llançat pels aires ni penjat d’un pal. Som al segle XXI i, afortunadament, aquestes pràctiques estan abolides a la nostra civilitzada i moderna societat.\nPerò hi ha una cosa que no entenc. Per què els mitjans continuen informant que una família ha sigut executada o llançada de l’habitatge?\nQuan comprovo la situació econòmica d’aquesta família, la cosa ja comença ha estar més clara. Generalment es tracta de persones en atur, sense cap ingrés familiar, amb fills petits que no tenen què menjar…\nEl que se’n diu vulnerables i exclosos socialment.\nSón persones a les quals han matat el present i el futur, que la seva existència representa una càrrega social per a tots nosaltres, que no hi ha raons que justifiquin per què no s’ha d’aplicar el llançament o l’execució.En definitiva són pàries que no tenen dret a gaudir¡ dels nostres privilegis ni de les nostres comoditats.\nEvidentment Urdangarin no serà executat ni llançat. Ell sí que pertany a aquesta casta de privilegiats que viuen en la societat del benestar. Això sí, gràcies a l’explotació de milers de persones que viuen en la més absoluta pobresa, hi ha més de 1.300 milions de persones que viuen amb menys d’1 euro, ja que només el 14 per cent del consum mundial actual correspon al 80 per cent de la població del món, mentre que l’altre 20 per cent gaudeix del 86 per cent del consum.\nA més, a l’Estat espanyol les famílies amb grans fortunes només tributen l’u per cent de la seva riquesa (els assalariats hi contribuïm amb una mitjana del 30%) i, el meu amic em diu que, encara que sigui difícil d’explicar l’origen de la riquesa d’Urgandarin, segur que ell es troba entre aquestes famílies privilegiades.\nPerò no podem oblidar el que diuen els que tenen diners: els diners no incrementen la nostra felicitat.\nPer tant, podem afirmar que els pobres són més feliços encara que siguin llançat o executats. I, per la seva bansa, aquells que són els rics i els poderosos, amb sous obscens i escandaloses i immorals fortunes, no gaudiran de la felicitat. Per no dir que tmabé ho tenen complicat per entrar al gran paradís.\nPer Pedro Jesús Fernández / Lector


Localitzades 43 persones a bord de quatre pasteres a les costes de la Marina i l'Alacantí - Diari Jornada\nLes persones han sigut traslladades per Salvament Marítim a Altea, Xàbia, La Vila Joiosa i Alacant\nLocalitzades 43 persones a bord de quatre pasteres a les costes de la Marina i l'Alacantí\n| 27 de jul, 2018 - 16:20\n43 persones han sigut localitzades aquest matí a les costes de les comarques de la Marina i l'Alacantí. Les primeres huit persones han sigut localitzades per un pesquer i remolcades per Salvament Marítim quan estaven a bord d'una pastera a unes 50 milles del sud-est d’Alacant.\nUna altra embarcació, on viatjaven prop de deu persones també ha sigut localitzada a 22 milles del sud-est de Benidorm (La Marina Baixa). Una tercera pastera ha arribat aquest matí a Altea (La Marina Alta) amb deu persones a bord, cinc d’elles han afirmat ser menors d’edat. Les persones han sigut ateses per membres de Creu Roja.\nLes huit persones de la primera pastera, interceptada a les 8.42 hores, han sigut remolcaques per l’embarcació Salvamar Diphda i traslladades al port de Xàbia (La Marina Baixa). El bot va ser localitzat per un pesquer i després per l’helicòpter Helimer 201 de Salvament Martítim amb base a València que han gravat unes imatges del moment de la seua localització.\nEl helicóptero Helimer 201 grabó estas imágenes del momento de la localización de la patera 50mn al ESE de #Alicante. Se trata de la patera con 8 personas ya rescatadas por la Salvamar Diphda.Serán desembarcados en Jávea pic.twitter.com/olGqcnpCiY\n— SALVAMENTO MARÍTIMO (@salvamentogob) 27 de julio de 2018\nD’altra banda, la pastera on viatjaven dotze persones va ser localitzada per la patrullera Riu Guadiario de la Guàrdia Civil. Els nàufrags seran traslladats al port de la Vila Joiosa (la Marina Baixa).\nUna quarta pastera ha sigut localitzada per un pesquer en aigües d'Alacant, aquesta vegada a unes 21 milles al sud sud-est del cap de Santa Pola, en la qual viatjarien entre deu i dotze persones, segons ha informat Creu Roja.\nTambé aquest matí, Salvament Marítim ha informat de la localització en l'Estret de 505 persones a bord de 24 pasteres.


Cuinadiari: VERAT A L’ALL CREMAT\nLa recepta és genial...i l'opció de fer-la amb verat...un peix que m'encanta i em porta a la infantesa quan ma mare ens els feia enfarinat per sopar, encertadíssima! PEtons!\n20 de març de 2015, a les 15:59\nM'ha agradat molt llegir la teva versió. Tens tota la raó, la recepta permet aplicar-la a molts tipus de peix i, sens dubte, el verat és una molt bona opció.\nNomés em permeto un petit aclariment. L'all el pots fer més estona fins que agafi un color marró ben fosc, sense arribar a ennegrir. Com més "cremat" sense passar-nos, més intens l'aroma del plat.\n20 de març de 2015, a les 21:41\nDoncs m'apunte el suggeriment Manel, perquè aquesta recepta ens ha encantat i la repetirem...encara que sempre fa por que se't creme l'all i espatlle el plat. Marta\n20 de març de 2015, a les 22:13\nCaram Marta, que ben explicat i quin pas a pas més complet!, moltissimes gràcies per participar!\n20 de març de 2015, a les 23:36\nUnes explicacions fantàstiques! A casa sempre mengem el peix a la planxa o al forn; però ara amb aquesta recepta dels Fogons del pare i les teves imatges, segur que la provo de fer a casa. Un petó.l\n21 de març de 2015, a les 20:20\nOstres, quin plat!!! Ha de ser molt, molt, molt gustós!! Amb una bona barra de pa.....i a xalar!!!\n28 de març de 2015, a les 0:08


No volen que es tanqui la plaça de Jornets\nEls veïns s'enfronten al propietari de les cases velles per la titularitat pública de l'indret\nTomeu Garcies | 23 octubre 1998\nEls veïns de Jornets s'han aixecat en peu de guerra per defensar la titularitat pública de l'única plaça que hi ha al llogaret del terme de Sencelles.\nEls residents tenen ben clar qui és l'enemic que s'ha de vèncer: el senyor de les cases de l'antiga possessió, que aquesta setmana ha ordenat la col·locació d'uns grans pilons amb argolles per posar-hi cadenes i tancar així el pas a la plaça.\nEls residents no volen de cap manera els pilons perquè defensen que des de fa més de 300 anys l'espai s'empra com a lloc públic i s'hi fan les festes patronals i altres actes col·lectius i cap particular no ha reclamat des de llavors el dret de possessió sobre aquest espai.\nA més, asseguren que el carrer que travessa el poble i que passa per la plaça, conegut com el camí de sa Pobla, és públic i que per tant cap particular no té dret legal a tancar-lo. D'altra banda, els veïns denuncien que el propietari de les cases permet que hi aparquin els cotxes de les seves amistats quan l'Ajuntament va prohibir aparcar en el nucli urbà i té llogats uns solars com a aparcament públic.\nTot i les fortes queixes, les obres s'han fet comptant amb la pertinent llicència municipal. El batle, Guillem Ferrer, explicà que es va veure obligat a atorgar la llicència perquè els informes dels tècnics havien dictaminat que el terreny era propietat privada.\nDe la seva banda, el grup dels Sencellers Independents a l'oposició s'ha posat del costat dels veïns de Jornets. La regidora Maria Vich creu que «el batle ha passat l'arada davant del bou i ha concedit un permís que no podia donar». Vich ha afegit que «els regidors del PP es creuen que encara ens trobam a l'època feudal o als temps de Franco amb aquesta actuació que afavoreix interessos caciquils». Els Independents consideren que si el propietari de les cases vol tancar la plaça primer ha de demostrar amb papers que és seva. Els veïns estan disposats a emprendre les mesures que facin falta per reivindicar l'ús públic de la plaça. Així, fan comptes convocar una manifestació de protesta davant la Casa de la Vila i fins i tot es plantegen dur el conflicte als jutjats.