El temps a Palamós: de juny 2010\nLa jornada d'avui, ha vingut marcada per les elevades temperatures fruit del vent de ponent, de component OSO, que ha bufat durant unes hores.\nA Palamós s'han enregistrat 29,4 cº, la temperatura més elevada del que portem d'any., durant l'estona que ha bufat aquest vent sec i reescalfat la humitat ha baixat fins al 42 %.\nAltres temperatures màximes enregistrades avui al Baix Empordà són:\nLa Bisbal d'Empordà 33,8 cº\nCalonge 32,5 cº\nVerges 30,9 cº\nPalafrugell 30,7 cº\nFont : www.meteoclimatic.com\nPer les properes jornades es preveu que continuïn les temperatures elevades i l'ambient plenament estiuenc., pel que fà al vent, aquest continuarà bufant fluix amb algún cop moderat, de component sudoest.\n83 % hr.\nmínima 19,2 cº\nmàxima 29,4 cº (màxima de l'any)\ncel enterenyinat per cirrus, calitja\nvent de garbí 7 km/h\nratxa màxima de vent 26 km/h\nLa fragata italiana "Amerigo Vespucci" acompanyant la vila de Palamós.\nL'elegant vaixell Amerigo Vespucci, ens ha estat acompanyant durant els dies de la Festa Major i ha estat un atractiu més a visitar. Aquesta fragata de la marina italiana, va ser varat el 22 de febrer de l'any 1931. Construït com una imitació de les grans fragates clàssiques del segle XVIII, la seva funció és la de formar els nous oficials de la marina italiana. Els seus 100,5 m. d'eslora, els 15,5 m. de mànega, juntament amb la gran alçada dels seus pals, els quals arriben a superar els 50 m. d'alçada i uns 2.635 m2 de velam, la fan una nau imponent i una veritable joia de la navegació a vela, tot i que també disposa 2 motors de 1500 cv. La seva tripulació consta de 16 oficials, 70 suboficials i entre 200/300 mariners i aprenents.\nLa proa de l'Amerigo Vespucci:\nLa popa de l'Amerigo Vespucci:\nAquest bonic vaixell pren el nom del famós navegant italià Américo Vespucio, que nasqué el 9 de març de 1454 a Florencia i morí el 22 de febrer de 1512 a Sevilla.\nAmérigo Vespucci va treballar al servei del Regne de Portugal i de la Corona de Castella.\nDegut als seus viatges a Amèrica, va ser el primer europeu en compendre que el Nou Món era un nou continent, a diferència d'altres personalitats que ho consideraven con una part del continent asiàtic. Degut a aquest fet, el cartògraf alemany Martin Waldseemüller, en honor a Amerigo Vespucci, va anomenar "Amèrica" a les noves terres descobertes conegudes com a "Nou Món" al mapa que va fer l'any 1507.\nActualment, la Marina italiana i la de molts exèrcits europeus, considera que l'educació dels seus funcionaris s'ha de fer als grans vaixells que encara naveguen a vela, ja que la navegació moderna exclou l'essència de la navegació i allunya als mariners del seu medi, el qual està marcat per l'acció del vent i de les onades, on la natura és la que regeix cada una de les accions. Una altre de les causes que mantenen aquest tipus d'ensenyament, on la tradició s'obre pas a la modernitat, és el fet que les noves tecnologies de la navegació moderna, poden arribar a fer-los creure que són els més forts i d'aquesta manera acostar-se a un parany.\nAquest parany, és el fet que les noves eines, com per exemple les senyals dels satèl.lits, poden patir alguna averia o atac inesperat, d'aquesta manera es pot arribar a compendre la importància de la tradició marinera per tal de solucionar qualsevol entrebanc.\nEn els vaixells de vela és on s'aprén més sobre el mar i a viure en espais reduïts, on el treball en equip es fà més present que mai.\nA dalt d'aquests vaixells, quant les condicions meteorològiques són adverses, els mariners poden valorar la importància i el valor dels antics navegants de vela, tot experimentant la seva insignificància davant la immensitat del mar i davant les forces de la natura.\nTal com diu el lema del vaixell "No el que comença, sinó el que persevera"\nA partir d'avui torna ha estar operatiu l'enllaç on podreu consultar l'estat de les platges més grans de Palamós. Ho trobareu clicant sobre una imatge de la Platja de la Fosca que he posat a la banda dreta del bloc. Aquestes dades de l'estat de les platges són gentilesa de www.palamosdigital.cat, Creu Roja i el Departament de Turisme de l'Ajuntament de Palamós.\nLa jornada d'avui, marcada per la Revetlla de Sant Joan, serà un dia assolellat a la majoria de la provincia. No obstant, hi haurà l'aparició de núvols d'evolució diürna que podran deixar algún ruixat localitzat durant la tarda, cap al Ripollés i Serralada Transversal. Durant la nit hi podrà haver algún interval nuvolós de tipus baix.\nLa temperatura màxima a Palamós oscil.larà entre els 20/22 cº . A l'interior s'arribarà fins als 26/28, al Pirineu arribaràn fins als 20/22 cº.\nDurant les hores centrals de la Revetlla tindrem temperatures d'entre 16/18 cº a la costa i d'entre 13/15 cº a l'interior., al Pirineu rondaran els 10 cº.\nEl vent al llarg de tota la jornada serà de garbí a uns 8/10 nusos, sobretot a les hores centrals. Al mar a la zona de Palamós tindrem marejol al llarg de tot el dia, amb ones direcció sudoest. Al nord del Cap de Begur hi haurà maror fins al vespre, amb ones direcció nord.\nDurant la Revetlla es preveu que pugui bufar una mica d'aire de mestral aponentat, com a màxim a uns 4 nusos, avançada la matinada inclús hi podrà haver calma. Al mar hi quedarà entre marejol i mar arrissada, amb calma avançada la matinada.\nDijous, dia de Sant Joan, a Palamós tindrem un dia assolellat, però amb l'aparició d'alguns núvols alts que podran enterenyinar el cel a estones. Cap al Pirineu hi podria caure algún petit ruixat molt localitzat.\nLes temperatures màximes a la costa seran d'uns 21/23 cº i d'uns 26/28 cº a l'interior de Girona. Les mínimes es quedaran en els 16/18 cº a la costa i els 12/14 cº a l'interior i per sota dels 10 cº al Pirineu.\nEl vent al sector de Palamós serà de garbí a uns 6/10 nusos al llarg de tot el dia.\nDivendres, tindrem una jornada assolellada, amb l'aparició d'algún núvol alt transitori. Cap al Pirineu podran aparèixer alguns ruixats de tarda una mica més extensos que el dia anterior.\nLes temperatures màximes a la costa seran d'uns 22/23 cº i a l'interior d'uns 26/27 cº., les mínimes baixaran fins als 15/16 cº a la costa i fins als 16/18 cº a l'interior.\nEl vent al sector palamosí serà de garbí o xaloc a uns 6/8 nusos, superior al nord del Cap de Begur.\nEl cap de setmana a hores d'ara es preveu assolellat i amb unes temperatures màximes que ja s'acostaran als 30 c ºa tot l'interior de la provincia, quedant una mica més baixes a la costa degut a la marinada, però amb l'aparició de la xafogor. No seria d'estranyar que aparegués algún banc de boira marítima al llarg del cap de setmana, afectant la primera línia de platja.\nL'estat del cel es podrà veure una mica enterenyinat sobretot dissabte, pel pas d'alguns núvols alts. La tarda de dissabte els ruixats i les tempestes es podrien fer bastant extensos a la zona pirinenca, situació que es repetiria diumenge, però sense ser tant importants.\nEl vent a tota la nostra zona continuarà siguent de component sud, a uns 8/10 nusos, sobretot a partir del migdia., al nord del Cap de Begur es podrà arribar als 15 nusos durant la tarda de diumenge.\nEl passat 23 de maig, us vaig mostrar la boira marítima que afectava la línia costanera del municipi.\nSi compareu la fotografia superior (mostrada el passat 23 de maig) amb una altre feta des del mateix indret en un dia assolellat (fotografia inferior), us fareu una idea del canvi dràstic que representa pel paisatge costaner l'aparició d'aquest fenòmen.\nAquesta passada matinada, hem tingut unes temperatures mínimes més baixes del que caldria esperar., sens dubte, l'embossament d'aire fred que ens ha estat afectant s'ha deixat notar, a Palamós concretament, s'ha baixat fins als 14,4 cº.\nA l'interior de la provincia segons meteocat.com, els termòmetres han baixat fins als 5,9 cº a Olot o fins als 6,4 cº a Fornells de la Selva.\nLes temperatures més baixes però les hem d'anar a trobar al Pirineu. A la Cerdanya hi trobem els -2,3 cº de Malniu, els -1,8 c ºa Cadí Nord o els -0,1 cº de Das. Al Ripollès les temperatures han devallat fins als -2,6 cº d'Ulldeter, els 1,2 cº de Núria o els 2,6 cº de Molló.\nTot seguit farem un repàs de les temperatures mínimes enregistrades al Baix Empordà:\nMonells 7,5 cº\nLa Bisbal d'Empordà 8,8 cº\nCastell d'Aro 13,4 cº\nLa Tallada 13,7 cº\nTorroella de Montgrí 14,8 cº\nDurant les properes jornades, tant les temperatures màximes com les mínimes es recuperaràn a poc a poc.\nAbans de l'existència de les previsions meteorològiques modernes, a través dels models numèrics, dels radars,dels satèl.lits i d'altres mètodes d'observació, els pescadors, els pagesos o els ramaders, degut a la seva activitat plenament condicionada per la meteorologia, van saber interpretar el comportament dels animals o l'aparició de diferents tipus de núvols, per tal d'esbrinar el temps que esdevindria durant les properes hores.\nAvui farem un repàs d'alguns comportaments dels animals i la seva significació segons la creença popular.\nQuant la merla dóna cops a un cargol contra una pedra durant la matinada, vol dir que farà un dia assolellat. Si un tord treu un cuc del terra també farà sol.\nQuant els cargols,els llimacs i els cucs s'amaguen durant les matinades amb boira, vol dir que farà sol, en canvi si no s'amaguen vol dir que aviat plourà.\nQuant les mosques són molt empipadores vol dir que plourà.\nPer saber si han de venir pluges, un altre dels sistemes més utilitzats era observar les teranyines i les aranyes. En cas de veure l'aranya al mig de la teranyina, vol dir que plourà., en canvi quant està amagada vol dir que farà sol.\nSi a més a més, veiem les aranyes pujar per les parets, vol dir que aviat plourà.\nEls ocells,tal i com ja he mencionat en els dos exemples anteriors, segons la creença popular, són uns grans pronosticadors del temps., en el cas dels picots, si els sentim cantar aviat arribaràn les pluges.\nEn el cas dels tords o de les merles, ens hem de fixar si canten a sobre les branques altes dels arbres o amagats entre els esbarzers., si canten a sobre les branques altes farà sol i si canten entre els esbarzers plourà.\nLes orenetes són el cas més conegut de la prediccó del temp a través de l'observació del socells, ja que si aquestes volen baix vol dir que plourà., aquest fet és degut a que els insectes dels quals s'alimenten les orenetes quant hi ha anticicló volen alt, en canvi quant hi han baixes pressions aquests volen baix i les orenetes els segueixen buscant l'aliment.\nAlguns ocells com els pardals, si veiem que s'embruten de pols vol dir que plourà.\nEls mussols com el xot, també eren molt importants de cares a saber el temps futur, ja que si cantaven durant les primeres hores de la tarda volia dir que s'acostava un temporal.\nEn el cas de les aus de corral, els galls són un gran indicador del temps futur. Quant veiem que els galls estan nerviosos vol dir que plourà., també quant canten a primeres hores de la tarda o si al capvespre pugen a les branques dels arbres, això voldrà dir que poden haver-hi tempestes.\nDe la mateixa manera si veien volar molt alt els ànecs salvatges, volia dir que s'acostava molta pluja i fred.\nPel que fà al bestiar calia fixar-se amb les cabres, les ovelles, els cavalls, els burros i les vaques. En el cas de les vaques, si aquestes estaven callades volia dir que venia mal temps, de la mateixa manera, si les veien nervioses o amb la cua o les orelles aixecades volia dir que faria molt de vent.\nEl burros per la seva part, si els sentim bramar voldrà dir que pot ploure.\nPel que fà al comportament dels gossos i gats, si els gossos menjaven herba era símptoma de pluja.\nEls gats per la seva banda, si s'acostaven al foc volia dir que aviat plouria i si es posaven a pendre el sol volia dir que el temps es mantindria estable.\nEtiquetes de comentaris: Animals, Articles de meteorologia\n77 % hr.\nmínima 14,7 cº\nmàxima 21,6 cº\nvent de llebeig 25 km/h\nratxa màxima 39 km/h\nNispros, fruita d'aquest mes.\n"Aigua de juny primerenca, molts mals arrenca"\n"Aigües de juny, mals solen dur"\n"Al juny, el fred s'esmuny"\n"Al juny, la pluja està lluny"\n"Al juny, l'estiu no és lluny"\n"Bon temps pel juny, bon estiu segur"\n"El juny diu al juliol: "Ja que jo he plogut, tu fes bon sol"\n"El juny fred sol contentar poquets"\n"Fins al deu de juny no et llevis roba ni et descordis el puny"\n"Juny brillant, any abundant"\n"Juny mullader, arruïna el moliner"\n"Maig ventós i juny calent, fan bon vi i bon forment"\n"Si pel juny plou, poca fruita pel juliol"\nFotografia realitzada per Temps Palamós i dites extretes del refranyer popular.\nPotents núvols de desenvolupament vertical vistos des de Vall-llòbrega.\nAquest darrer cap de setmana s'ha pogut als nostres cels un veritable espectacle de núvols, on hi eren representades gairebé totes les espècies nuvoloses.\nA les següents imatges, podreu veure un recull d'aquest espectacle de la naturalesa, on totes les fotografies, exceptuant la de l'encapçalament, són fetes a Palamós.\nImportant núvol de desenvolupament vertical, segurament un cumulunimbus, on es pot observar com la seva part superior es comença a aplanar amb la forma típica d'enclusa:\nBonic cúmulus congestus en transició a cumulunimbus:\nVista general de les grans nuvolades que hi havien ahir a l'interior de la provincia, amb cirrus en un nivell superior:\nCuriosos núvols alts de l'espècie cirrus amb forma de medusa vistos aquest dissabte. Observeu com surten uns filaments del nucli principal del núvol, es tracta de virga en forma de petits cristallets de gel empesos pel vent en alçada:\nUna altre espècie de núvol alt vista aquest dissabte, es tracta d' uns bonics "cirrocúmulus estratiformis undulatus" :\nVista general d'uns bonics cirrus uncinus:\nPrimer plà d'aquests núvols alts:\nVista general d'uns bonics altostratus sobra la Badia amb el pailebot Santa Eulàlia al Moll de Ponent :\n54 % hr.\nmínima 14,3 cº\ntramuntana 20 km/h\nmar arrissada a la línia costanera, entre marejol i maror mar endins\nVent en superfície previst per avui al migdia. Comproveu com encara bufarà la tramuntana.\nEl dia d'avui a Palamós, estarà marcat per l'abundant nuvolusitat durant tota la jornada, amb la qual cosa el sol brillarà per la seva absència. Aquesta nuvolusitat podrà donar al llarg de la tarda algún ruixat de poca entitat cap al Ripollés i a prop de la Serralada Transversal., aquests ruixats podrien ser en forma de neu a partir dels 2200/2400 m.al Pirineu gironí.\nA Palamós pot continuar caient alguna roïna fins a mig matí.\nLa tramuntana continuarà siguent la protagonista fins a primeres hores de la tarda. Aquest vent del nord bufarà a uns 8/10 nusos a la nostra zona i a uns 15/20 nusos al nord del Cap de Begur.\nDurant la tarda entrarà garbí a uns 8/10 nusos., al nord del Cap de Begur encara bufarà la tramuntana a uns 10/15 nusos.\nDurant la matinada de dimarts a dimecres, el garbí es reforçarà a tot el nostre sector arribant a bufar a uns 15/20 nusos, situació que es mantindrà al llarg de dimecres.\nLa situació marítima durant el matí vindrà marcada pel marejol arran de costa i per la maror mar endins, amb forta maror al nord del Cap de Begur, amb ones direcció nord.\nDurant la tarda tindrem entre mar arrissada i marejol a prop de la costa i marejol mar endins, amb mar de fons de nord. Atenció amb la matinada i matí del dimecres ja que tindrem maror a la mateixa linia costanera i forta maror mar endins, en especial al nord del Cap de Begur amb ones de direcció sudoest.\nLa temperatura màxima rondarà els 20/22 cº a la costa, els 24/26 cº a l'interior i els 12/14 cº al Pirineu.\nPossiblement durant les properes jornades les tempestes tornaran a ser notícia en molts punts del país, davant d'aquesta situació i per properes ocasions, us poso les recomanacions que proposa el Servei Meteorològic de Catalunya quant ens trobem davant d'aquests fenòmens., a més de les recomanacions també podreu veure tres videos espectaculars de caigudes de llamps (no us oblideu de posar el só).\nEn sentir tronar, cal buscar refugi, ja sigui en una edificació o en un vehicle tancat. Cal evitar refugiar-se sota d'un arbre o d'un objecte aïllat, i cal mantenir-se'n a una distància prudencial.\nSi la tempesta ens sorprèn a camp obert, en carenes o cims de muntanya on nosaltres som l'objecte que sobresurt, cal ajupir-se i tapar-se les orelles.No s'ha de córrer, per evitar generar corrents d'aire.\nCal evitar el contacte amb elements conductors, com els metalls i l'aigua.Així, ens hem de desprendre d'objectes metàl·lics (piolets, pals de golf, etc.) i allunyar-nos de reixes metàl·liques, vies de tren, línies elèctriques o altres estructures metàl·liques. També cal allunyar-se de rius, llacs i superfícies humides.Si som al mar, cal sortir de l'aigua i no hem de romandre a la coberta d'una embarcació.\nSi la tempesta ens sorprèn al cotxe o a casa, malgrat que estiguem més segurs, també cal prendre precaucions. A casa cal tancar portes i finestres, apagar la llar de foc i desendollar els aparells elèctrics. Al cotxe, cal tancar les finestres i els accessos d'aire. Si estem circulant, es recomana no parar la marxa del cotxe i intentar mantenir una velocitat prudent.\nCal esperar mitja hora després de sentir l'últim tró abans de reprendre les activitats a l'aire lliure. Finalment, es recomana consultar el pronòstic del temps per poder organitzar millor les activitats i evitar riscos.\nDuant el mes de juny, podem veure la floració espectacular de les plantes bulboses de la familia Amaryllidaceae, conegudes popularment com "Amarilis".\nAquesta planta procedent d'Amèrica Central, Amèrica del Sud i del Carib, pot tenir varis colors que van del vermell al blanc, passant pel rosa, o una combinació de tots amb boniques franges., a més és ideal per cultivar en testos fins i tot a l'interior de les cases., la seva floració només succeeix un cop a l'any, però com veureu a les fotografies val la pena esperar.\nTemperatures previstes per avui a 5500m. Aquestes seran d'uns -16cº.\nAvui dissabte , l'embossament d'aire fred que va basculant pel centre i el nord de la Península mantindrà el temps inestable, sobretot en zones d'interior i de muntanya.\nA Palamós s'ha d'esperar un matí amb abundants núvols alts i algún de baix, però amb predomini de l'astre rei., durant la tarda es poden mantenir alguns núvols baixos passatgers, que es farien més abundants al vespre.\nA l'interior de la provincia, especialment al Ripollés, Cerdanya, nord de la Garrotxa i a prop del Montseny, hi podria caure algún ruixat o petit focus tempestuós localitzat, a partir del migdia, per desaparèixer de cares al vespre.\nEl vent a la nostra zona serà de component sud durant tot el dia a uns 10/12 nusos, especialment a les hores centrals.\nAl mar durant el matí trobarem onatge proper al metre d'alçada amb mar de fons del sud, durant la tarda quedaria onatge d'uns 0,5 m. amb ones direcció sud/oest.\nLa temperatura màxima s'enfilarà fins als 26/28 a l'interior, fins als 16/20 cº al Pirineu i fins als 21/23 cº a la costa, amb sensació de xafogor.\nPer demà diumenge, a Palamós tindrem un dia marcat per la variabilitat atmosfèrica, aquest fet es traduirà amb un dia molt canviant, ja que tindrem núvols abundants durant tota la jornada, però també amb alguna estona de sol. A hores d'ara es preveu que pugui caure alguna pluja feble a mitja tarda.\nA partir de migdia es preveu que puguin caure ruixats a tot l'interior de la provincia, puntualment forts especialment cap a la zona de l'Alta Garrotxa, Les Alberes o el Montseny. Aquests ruixats poden arribar força vius a la Costa Brava Nord.\nEl vent a tot el nostre sector marítim serà de component est a 2/4 nusos durant el matí, girant a garbí a 8/10 nusos durant la tarda.\nL'estat de la mar es veurà poc alterat, siguent entre mar plana o arrissada al matí i marejol a la tarda, amb una mica de mar de fons de sud.\nLa temperatura màxima arribarà fins als 24/26 c º a l'interior, fins als 16/18 cº al Pirineu i fins als 20/22 cº a la costa.\nDurant la setmana que vé tindrem que estar molt atents a les previsions, ja que podem tenir algunes pluges i temperatures més fredes de les habituals per aquestes dates, ja que ens podria afectar un fort embossament d'aire fred en alçada, amb temperatures d'uns -20 cº a 5500 m. situació més típica de finals d'hivern o d'inicis de primavera i és que tot i trobar-nos a menys de 10 dies de l'entrada de l'estiu astronòmic, aquest any sembla que ens deslliurarem de les calors que molts anys ja ens acompanyen per aquestes dates. Atenció també amb les comunitats del Cantàbric, ja que podrien tornar a ser notícia per problemes degut a les pluges, inclús la neu podrà fer acte de presència als Pirineus per damunt dels 2400 m., especialment durant el dimecres.\nAmb motiu dels 20 anys de l'emissió del programa Thalassa (canal 33-TVC), la productora Rumbo Sur, responsable d’aquest emblemàtic espai dedicat a la difusió de temes relacionats amb el mar, ha projectat una ruta nàutica a bord del pailebot Santa Eulàlia amb la qual visiten durant aquesta primera quinzena del mes de juny, diversos ports de Catalunya i la Catalunya Nord.\nEl Santa Eulàlia porta els equips de “Thalassa” a bord i, a més de preparar un reportatge especial, el programa compartirà aquest aniversari amb la gent i les entitats marítimes, nàutiques i pesqueres dels ports que visiten.\nPrecisament l’estada al port de Palamós marca el bell mig d’aquesta ruta que es va iniciar el passat dia 6 de juny a Portvendres i que finalitzarà el dia 20 de juny a Sant Carles de la Ràpita.\nLa visita a Palamós tindrà lloc aquest pròxim cap de setmana 12 i 13 de juny. Amb motiu d’aquesta estada l’Ajuntament de Palamós (Museu de la Pesca) i la productora Rumbo Sur amb la col•laboració de l’Associació d’Amics del Museu de la Pesca, del Club de Vela Palamós, així com d’entitats, administracions i empreses relacionades amb l’àmbit portuari i marítim del municipi, organitzen un seguit d’activitats amb les quals Palamós vol sumar-se a la celebració del 20è aniversari de “Thalassa".\nD’aquesta manera el dissabte 12 de juny a primera hora del matí, és prevista l’arribada del veler al port palamosí. Aquest dia és previst a partir de les 11 h del matí, l’acte de rebuda al port que les autoritats del municipi i els representants d’entitats marítimes de la vila faran al Santa Eulàlia i a l’equip del “Thalassa" fent-los lliurament de la bandera marítima de Palamós.\nPosteriorment a la tarda i més concretament de les 16 a les 19 h, el pailebot Santa Eulàlia s’obrirà al públic en general per poder realitzar visites guiades al veler.\nA partir de les 20 h el Museu de la Pesca organitzarà a bord mateix vaixell una edició especial del “Converses de Taverna” amb l’objectiu de poder fer retrospectiva d’aquest 20 anys del “Thalassa" i parlar-ho de primera mà amb els responsables del programa, Pere Secorún (director), Olga Palet (productora) Josep Lluís Secorún o David Rastrilla (reporters).\nDissabte a partir de les 21 h, tindrà lloc un sopar popular a bord del pailebot Santa Eulàlia que realitzaran membres de la Confraria de Pescadors de Palamós i que és organitzat per l’Associació d’Amics del Museu de la Pesca. Les persones interessades en participar-hi cal que adquireixin el seu tiquet al preu de 10 €, al Museu de la Pesca (moll pesquer s/n), abans del dissabte 12 de juny. Els actes commemoratius de dissabte es tancaran a partir de les 22.30 h al Santa Eulàlia, amb un cremat popular i l’actuació del músic palamosí Carles Ribas (Litus).\nEl dia següent, diumenge 13 de juny, el programa s’iniciarà a les 10.30h amb una jornada de portes obertes del pailebot Santa Eulàlia per als alumnes participants al curs de vela escolar que organitza l’Ajuntament de Palamós i el Club de Vela Palamós, els quals podran fer una àmplia visita guiada al vaixell.\nTot seguit, a mig dia, s’organitzarà la darrera de les activitats commemoratives previstes, amb una navegació conjunta per a totes les embarcacions que vulguin acompanyar el vaixell Santa Eulàlia. Precisament el Club de Vela Palamós participarà a la navegada amb moltes de les seves embarcacions amb l’objectiu de fer “La festa de les veles a la badia de Palamós”.\nLa flota participant, amb el Santa Eulàlia al capdavant, sortirà de port per remuntar la costa del municipi i, després d’unes dues hores de navegació, la flota tornarà a port posant el punt i final als actes de celebració a Palamós, del 20è aniversari del programa “Thalassa".\n81 % hr.\nmàxima 20,3 cº\npluja d' avui 2,6\npluja del mes 3,2 mm.\npluja de l'any 526,5 mm.\nestat del cel 1/8 Ac.\nvent de llebeig 11 km/h\nratxa màxima 31 km/h\nFotografia realitzada per Temps Palamós.


Inesperada derrota d'Espanya en el debut en l'Eurobasket 2021 - À Punt\nInesperada derrota d'Espanya en el debut en l'Eurobasket 2021\nLes de Lucas Mondelo han caigut per un ajustat 53-51 contra Bielorússia en el primer duel de la fase de grups\nLaura Gil i una jugadora de Bielorrúsia lluiten per un rebot / RFEB\n17 de juny 2021 - 23:28\nLa selecció espanyola de bàsquet ha caigut derrotada contra la de Bielorússia en el seu debut en l'Eurobasket 2021 a la Fonteta. Les de Lucas Mondelo han perdut el primer enfrontament del grup A per un ajustat 53-51, en un partit que s'ha decidit en els últims 8 segons amb l'últim atac de Bielorússia i amb l'encert en el llançament de Bentley.\nLes espanyoles han fet un bon treball en defensa, però han tingut deficiències en atac, falta d'encert en els llançaments i no han trobat cap jugadora que anotara amb fluïdesa. Davant s'han trobat una selecció que ha dominat el rebot, però que, com l'espanyola, tampoc ha estat encertada. El partit, de fet, ha estat marcat per l'escassa puntuació. En la selecció espanyola, la jugadora Astou Ndour ha sigut la màxima anotadora, amb 15 punts i 5 rebots, i la taronja Cristina Ouviña ha aportat altres 11 punts. La jugadora de la selecció de Bielorússia Papova ha sigut la millor del partit, amb 19 punts, 13 rebots i 27 punts de valoració.\nAquesta derrota d'Espanya li posa el campionat costera amunt des de l'inici, però les de Lucas Mondelo tenen demà una nova oportunitat per a recuperar-se. Serà en l'enfrontament contra Suècia, a les 9 de la nit a la Fonteta. Diumenge, la selecció s'enfrontarà a Eslovàquia.\nEnfrontament a la Fonteta entre Espanya i Bielorrúsia\nEn aquest partit contra Bielorússia, la capitana de la selecció espanyola, Laia Palau, ha fet de nou història i ha entrat en la llegenda de l'Eurobasket. Palau s'ha convertit en la jugadora amb més partits disputats en la història del campionat, 69, superant la soviètica Uliana Semenova, a la qual, a més, ha igualat en presència en la competició europea, en 10 ocasions.\n📹 LEYENDA de la #SelFEM 🇪🇸 y del @EuroBasketWomen 👏\n🔟 participaciones 👉 iguala el tope de Semenova\n6⃣9⃣ partidos 👉 récord histórico\n❤ Laia Palau ❤#SomosEquipo pic.twitter.com/qZ5CLwU5iK\n— Baloncesto España (@BaloncestoESP) 17 de junio de 2021\nAbans d'aquest Eurobasket, durant la fase de preparació, Laia Palau va aconseguir una fita més. Es va convertir en la primera jugadora espanyola a superar les 300 internacionalitats absolutes amb la camiseta d'Espanya des del seu debut, el 2002.


Cases BP | Ramon Ripoll Masferrer | Arquitecte | Articles | El Punt Avui\nCases BP Cases BP Cases BP Cases BP + Cases BP E-mail\nArquitecte - 28 maig 2022 10.18 h\nCases BP Cases BP Cases BP Cases BP Cases BP E-mail\n“El problema residencial en general, i de les cases aïllades en particular, s’ha de resoldre des de l’àmbit polític, legal i urbanístic (habitatges HPO), però sobretot des de l’àmbit arquitectònic, tècnic i econòmic\nRamon Ripoll Masferrer - Arquitecte\nLa casa unifamiliar aïllada és un bé escàs. Ho és en el present i ho serà més en el futur. Les raons són òbvies. L’inconvenient és que obliga els ajuntaments a crear barris extensius en què pocs habitants ocupen gran quantitat de sòl urbà. Mentre que l’avantatge és que permet als ciutadans viure en un jardí privat en el qual hi ha construïda una casa unifamiliar. Una manera d’habitar personalitzat que ha generat tota mena d’interrogants urbanístics, incongruències socials, i alhora il·lusions familiars. Una manera de viure que en aquests últims dos anys ha tornat a agafar importància i frustració alhora per una necessitat vital clara i una impossibilitat econòmica evident. Per un costat la pandèmia ha revalorat viure en habitatges lliures, oberts i sans que faciliten el contacte amb la natura, i per altre costat la postpandèmia i la nova conjuntura econòmica han barrat l’accés a la majoria de famílies per l’encariment de preus tant del sòl com de la construcció.\nViure en una casa aïllada és desitjat per molts però pocs ho poden fer realitat. Per això és cada vegada més una aspiració truncada. O simplement és un voler i no poder. Evidentment cal trobar solucions a la manca de cases unifamiliars, com a alternativa als blocs de pisos col·lectius, o bé simplement crear un nou tipus de cases individuals adaptades a la nova situació social que tinguin un bon preu. Per tant necessitem novament cases a bon preu o cases BP.\nEn la història recent el nostre país ha viscut dues situacions residencials exageradament dramàtiques de manca d’habitatges en el 1850 i en el 1950. En el primer cas, a mitjans del segle XIX, el problema residencial arriba a ser alarmant fonamentalment a les ciutats emmurallades i més industrialitzades del país. Una situació de densificació exagerada que obliga moltes famílies a malviure dividint i subdividint els habitatges existents dels barris vells, i això els converteix en focus d’infecció, insalubritat i contaminació.\nLa solució passa pels plans d’eixample urbans i periurbans redactats per l’administració pública i alhora edificats per arquitectes i mestres d’obres amb unes tipologies arquitectòniques còmodes, senzilles i racionals. En el segon cas, a mitjans del segle XX, novament el problema residencial castiga la majoria dels nostres municipis a causa dels moviments migratoris tant interns com externs. És el període del barraquisme i la manca generalitzada de nous habitatges, que suposa un drama urbanístic, social, familiar i personal. La solució en aquest cas passa majoritàriament per la construcció de cases barates amb jardí, promogudes per entitats públiques, dissenyades per arquitectes i construïdes per paletes de poble amb perícia, sentit comú i imaginació. Són capaços de transformar situacions de penúria constructiva en excel·lència tipològica.\nUns exemples que ens haurien d’obrir els ulls sobre la situació actual per tal de potenciar nous camins d’investigació sobre la promoció, disseny i construcció de cases unifamiliars, que ajudés a evitar un nou col·lapse social per la manca d’habitatges. Per això els dos exemples anteriors demostren que el problema residencial en general, i de les cases aïllades en particular, s’ha de resoldre des de l’àmbit polític, legal i urbanístic (habitatges HPO), però sobretot des de l’àmbit arquitectònic, tècnic i econòmic (cases BP). En aquest últim cas els professionals de l’arquitectura haurien de ser encara més emprenedors i donar solucions més realistes, més ambicioses i més funcionals.\nS’hauria de demostrar novament que pot conviure arquitectura i escassetat. Una arquitectura en majúscula que revalorés els solars més minúsculs de preus assequibles, i que revisés aspectes tan diversos com les dimensions, la multifuncionalitat, la construcció per fases, la participació més activa dels propietaris, i la combinació descarada entre construcció tradicional i industrial. Unes hipòtesis molt concretes amb solucions que encara ho són més. Per això manquen ciutadans que s’impliquin més, arquitectes que investiguin millor, promotors més imaginatius i administracions com la Generalitat i els ajuntaments que posin més ajudes que traves. Construir cases a bon preu demana apropar-se als 2.000 €/m² edificat de preu total. És possible, i fins i tot per sota, segons les zones. Això sí, aquest cost econòmic no inclou els intermediaris innecessaris ni els especuladors endèmics.\nEl Punt Avui. Girona 28-05-2022, Pàgina 40\nEl Punt Avui. Nacional 28-05-2022, Pàgina 32


Reforç de l’oferta d’activitats esportives i recreatives aquest estiu\nAmb l'objectiu de dissenyar una oferta prou complerta per donar resposta a les necessitats de la ciutadania, Ajuntament ha treballat colze a colze amb les entitats de la ciutat, com és el cas del Club Natació Sabadell (CNS) o del Club de Tennis Sabadell i amb alguns municipis veïns, com Terrassa i Badia del Vallès, per reforçar l’oferta d’activitats recreatives d’aquest estiu.\nFruit d’aquest treball s’ha confeccionat un programa d’activitats que compta amb un gran nombre de propostes, entre les quals destaquen: jornades esportives, cursos, matinals de cinema, activitats esportives o banys a la piscina, entre d’altres.\nJornada de Futbol femení per a nenes i noies d’entre 6 i 16 anys\nEl proper dilluns, 16 de maig, el Complex Esportiu Municipal Olímpia (Carrer de l’Apúlia, 40) acollirà una nova Jornada de Futbol Femení. L’activitat, organitzada per la Federació Catalana de Futbol (FCF) per quart any consecutiu, s’adreça a nenes i noies d’entre 6 i 16 anys, amb l’objectiu de promocionar el futbol femení entre totes les nenes i noies que habitualment no practiquen aquest esport i convertir-se, alhora, en un punt de trobada per a totes aquelles jugadores que formen part d’un club i que volen perfeccionar el seu nivell. La Jornada es portarà a terme de forma simultània a 14 municipis de Catalunya.\nL’activitat al Complex Esportiu Municipal Olímpiacomençarà a 2/4 de 10 del matí, amb la benvinguda i distribució per grups de les participants.\nLa inscripció a la Jornada de Futbol Femení del proper 16 de maig és gratuïta. Tota la informació i la butlleta d’inscripció es pot trobar al web de la FCF o posant-se en contacte amb la delegació de la FCF al territori a través de sabadell@fcf.cat o al telèfon 93 725 88 58.\ngaudir de l'Aplec fent esport\nUn any més, les activitats esportives seran també protagonistes del tradicional l’Aplec de la Salut.\nEl dilluns, 9 de maig, a les 10 del matí es podrà pujar caminant a la Salut, després d’haver fet un tast de coca i xocolata davant de la Fira de Sabadell (plaça de la Sardana). La Pujada a la Salut està organitzada per la Unió Excursionista Sabadell i compta amb la col·laboració i suport de diverses institucions i empreses, entre les quals l’Ajuntament de Sabadell. El recorregut contempla una distància aproximada de 7 quilòmetres.\nD’altra banda, aquest any sí que es podrà fer el cros pel bosc de la salut, atès que l’any passat es va suspendre per motius de seguretat, atesos els efectes que les ventades del desembre van provocar al rodal. Organitzat per l’Ajuntament de Sabadell juntament amb les entitats d’atletisme de la ciutat –Sabadell Atletisme–, el novè Cros de la Salut es portarà a terme a les 11:15 prèvia inscripció davant mateix del Santuari. Els primers classificats de cada categoria, tant masculina com femenina, rebran trofeus que es lliuraran a la línia d’arribada, un cop acabada la cursa. Es concedirà també un premi de 180 euros en material esportiu al centre escolar o entitat de Sabadell amb més participants inclosos a la classificació general.\nConsulteu els detalls del 9è Cross de la Salut\n‘A cent cap als Cent’ arriba a Sabadell\nAmb l’objectiu de promoure els hàbits de vida saludable a través de l'activitat física i al mateix temps donar a conèixer el municipi i les seves tradicions, Sabadell va acollir el passat 9 de març, la tercera de les passejades del programa ‘A cent cap als Cent’ d’aquest any.\nAquest cicle, que el promou la Diputació de Barcelona i a la nostra ciutat compta amb col∙laboració de l’Ajuntament de Sabadell i la Unió Excursionista de Sabadell (UES), es desenvolupa per grups a diferents ciutats de la província de Barcelona. Enguany Sabadell comparteix el programa amb els municipis de Gelida, Calella i Sitges i aquesta ha estat la tercera de les cites al calendari. Els participants ja van visitar Gelida a finals d’any i Calella fa un mes. Properament li tocarà a Sitges. A més, al mes de maig els participants aniran a Torelló on es farà la trobada final amb tots els municipis de la província que participen al cicle.\nLa passejada, que van compartir prop de 200 persones, va ser de 8 quilòmetres i va tenir una durada aproximada de quatre hores. L’itinerari pel Rodal de Sabadell va combinar trams d’asfalt, pistes, rieres, camins i algun corriol per acabar amb un dinar a la Pista Coberta d’Atletisme.\nAbans de l’inici del recorregut, que va començar a ¾ de 10 del matí al Santuari de la Salut, els assistents va esmorzar per després posar-se en marxa cap el camí de Sant Iscle, Togores, el Pi de les Tres branques, la font i bassa de Can Moragues i el Torrent de Colobrers.\nLa 63ª Festa de l'Esport se celebrarà el proper 21 d’abril\nEl proper mes d’abril arriba una nova edició de la Festa de l’Esport, la 63ª. Serà el dia 21 a partir de a 2/4 de 8 del vespre, al Teatre Principal. Una cita que expressarà el reconeixement als esportistes, entitats i tots aquells que fan possible l'esport a la ciutat.\nDurant la celebració, es proclamaran l'esportista i l'entitat més destacats de l'any 2015, escollits entre els 10 esportistes i les 10 entitats que han quedat finalistes. Així mateix, es lliuraran diversos guardons a persones, entitats o institucions en reconeixement a la seva tasca per l'esport a la ciutat.\nL’edició d’aquest any comptarà amb diferents novetats, entre les quals hi ha el reconeixement a l’entitat que hagi donat més visibilitat al seu esport a través de les xarxes socials.\nCal recordar que el jurat mantindrà reunions periòdiques durant el mes de març per escollir els premiats, entre totes les candidatures presentades. En total 40 entre historials entre esportistes i entitats.\nEs treballa, així, amb el desig de tenir un més gran i acurat coneixement de la feina que porten a terme les entitats esportives de la ciutat, especialment en la promoció de l’esport i en la projecció de la imatge de Sabadell per mitjà de les seves activitats.\nClassificacions i fotos curses Festa Major\nConsulta la teva classificació a les curses de Festa Major i mira les imatges de l'esdeveniment en els següents enllaços:\nCampanya "Jugar Net és Guanyar"\nAmb l’objectiu de fomentar una educació en valors i seguint les directrius del Consell Català de l’Esport, el Consell Esportiu Vallès Occidental Sabadell posa en marxa aquest curs la campanya Jugar Net és Guanyar. Amb la campanya es volen potenciar valors associats a l’esport com són l’amistat, el respecte i l’esperit esportiu, potenciant-los sobre tot en els infants i joves que prenen part en les activitats i lligues organitzades pel Consell i fent-los arribar també al conjunt de la ciutadania.\nSELECT distinct date_format(a.created,'%Y-%m-%d') as created ,date_format(a.publish_down,'%Y-%m-%d') as publish_down FROM #__content AS a INNER JOIN #__categories AS cc ON cc.id = a.catid WHERE a.state = 1 AND ((a.publish_down<>'0000-00-00 00:00:00' and (((a.created<'2018-03-01 00:00:00' and a.publish_down>='2018-02-01 00:00:00') or (a.created<'2018-03-01 00:00:00' and a.publish_down>='2018-03-01 00:00:00')) AND ( a.publish_up = '0000-00-00 00:00:00' OR a.publish_up <= '2018-02-22 22:06:01' ) AND a.publish_down >= '2018-02-22 22:06:01')) or (a.publish_down='0000-00-00 00:00:00' and (a.created >= '2018-02-01 00:00:00' AND a.created < '2018-03-01 00:00:00' AND ( a.publish_up = '0000-00-00 00:00:00' OR a.publish_up <= '2018-02-22 22:06:01' )))) AND ((a.metakey like '%cod:4153%' or a.metakey like '%cod:4154%' or a.metakey like '%cod:4150%' or a.metakey like '%cod:4151%' or a.metakey like '%cod:4152%') ) AND a.language IN ('ca-ES','*') AND cc.published = 1 AND (cc.id=174 OR cc.id=255 OR cc.id=542 OR cc.id=583)


Rutes a Catalunya | Rutes guiades per Amposta | Turisme Catalunya\nAmposta és la capital del Delta de l’Ebre i del Montsià i no només ofereix patrimoni històric i cultural, també és un bon lloc per gaudir d’experiències a la natura i amb el medi ambient, on desconnectar de la rutina i aventurar-se per viure l’experiència.\nNatura amb GEPEC\nConeix la natura i la cultura d’Amposta i el Delta de l’Ebre acompanyat per guies experts del grup ecologista GEPEC.\nUllals de Baltasar. Els guies us donaran una visió ecològica i sostenible d’un dels punts amb més sensibles del Delta de l’Ebre, els Ullals de Baltasar. Els Ullals són una zona per on surt l’aigua subterrània, la qual s’acumula a partir de la pluja que cau a les serres del Montsià, Massís dels Ports i Serra del Boix-Cardó.\nL’Embut. Activitat per a tota la família. Mitjançant una visita guiada, podreu descobrir indrets com la llacuna de l’Encayissada, l’Embut i altres indrets del Delta. En aquest punt hi trobem un mirador en el qual es troba un niu per ratpenats, el més gran d’Europa. Així mateix, descobrireu quin paper juguen les llacunes, així com la fauna i flora que s’amaga, mentre s’observa l’entorn natural. El grau de dificultat d’aquesta activitat en família és mitjà i se suggereix que els participants tinguin més de 8 anys.\nTorre de Sant Joan. Aquesta torre situada a la població de Poblenou, va ser una torre de defensa. Avui en dia, només s’hi pot accedir en certes ocasions per un terraplè de pedres soltes, aquest és un dels punts més fotografiats del Delta de l’Ebre a causa de les colònies de flamencs, que hi viuen durant tot l’any, i les espectaculars postes de sol que es veuen durant tot l’any. Amb aquesta ruta podràs passejar per un entorn natural únic, entre arrossars i mar, fins a arribar a la famosa Torre de Sant Joan.\nVisites Històriques als espais de la batalla de l’Ebre\nFareu un recorregut pels espais més emblemàtics de la Batalla de l’Ebre. Aquests espais tenen una gran relació amb la batalla de l’Ebre i la Guerra Civil. Un passat que deixa empremta en la seva arquitectura, en els seus fets i la seva història. L’important és construir el nostre present i futur a través de la memòria i els records de les persones que han format part de la història d’aquest lloc. Així mateix, conèixer-los, és recordar i treure del silenci aquells carrers, edificis i monuments que conviuen en el nostre dia.\nDescobreix els secrets que amaguen els carrers de la ciutat d’Amposta i aventura’t a l’interior de l’emblemàtica Torre de la Carrova. Aquesta ruta s’iniciarà a l’Oficina de Turisme, a més a més tindreu l’oportunitat de veure l’interior d’aquesta torre i gaudir de les explicacions del guia, que us acompanyarà en tot moment. Un cop finalitzi la visita a la Torre, realitzareu un breu recorregut pels punts més emblemàtics i que han marcat la història de la nostra ciutat.\nLa Tancada és la segona llacuna litoral més gran del Delta de l’Ebre. Té un paisatge natural amb una riquesa florística i faunística excepcional. Va ser declarada reserva de fauna, figura de protecció que en prohibeix la caça i es restringeix la pesca. Presenta vegetació típica i pròpia d’aigües dolces, amb espècies com el senill i diferents micròfits. A les zones properes a la costa predomina una vegetació més pròpia d’ambients salins.\nLa fauna de la llacuna és rica i diversa, aquí trobareu grans estols de fotges, així com diferents espècies d’ànecs que hi passen l’hivern, mentre que a l’estiu es troben gavines corses, fumarells i xatracs. Des del mirador es pot observar un dels ocells més representatius del Delta de l’Ebre, el flamenc. A més a més es poden trobar peixos de nombroses espècies d’aigües marines com ara: daurades, llenguados, llobarros, llises i anguiles.\nEl preu de la visita no inclou el lloguer de la bicicleta, que és de 7 € i s’ha de reservar en el punt de sortida.\nL’encanyissada és la llacuna més gran del delta de l’Ebre i es troba dintre de les zones protegides del Parc Natural del Delta, envoltada de vegetació d’aigua dolça i també adaptada a terrenys salins. En aquesta zona hi trobareu 4 miradors faunístics i podreu gaudir d’un matí de d’esport amb la bicicleta i natura amb família, ple de diversió i sempre acompanyats per un dels nostres guies!\nPer a més informació, visita www.turismeamposta.cat


IB3 | El Palma Air Europa presenta el seu nou fitxatge, l'escorta britànic Ben Mockford\nIB3 Notícies > > El Palma Air Europa presenta el seu nou fitxatge, l’escorta britànic Ben Mockford\nEl Palma Air Europa presenta el seu nou fitxatge, l’escorta britànic Ben Mockford\nEl Palma Air Europa ha presentat avui el seu darrer reforç. Es tracta de l’escorta britànic, Ben Mockford. Té 27 anys i ja sap el que és jugar a LEB Or. La temporada passada va jugar 8 partits amb el Càceres, amb un promig de 13 punts. Mockford ha firmat contracte fins a finals de desembre per tapar les absències de Mutakabbir i Rogers al joc exterior de l’equip.


Agència Immodac: casa de pescadors en venda a Empuriabrava amb amarra\nInici > Immobles > Es ven casa de pescador a Empuriabrava amb amarratge.\nHa baixat un 17% !\nPreciosa casa de pescadors situada al carrer més bonic de la nostra Marina residencial, a 5 minuts del centre de la ciutat d'Empuriabrava.\nLa casa té una superfície habitable de 245m2.\nParcel·la de 150m2 amb tres plantes:\nA la planta baixa, hi ha: una terrassa, un lavabo, garatge.\nA la primera planta: cuina americana, menjador lluminós i espaiós que s'obre a una bonica terrassa amb vistes al canal.\nA la planta superior: un gran saló menjador amb llar de foc, dos dormitoris amb bany privat que donen a una terrassa amb magnífiques vistes.\nTercera planta: dos amplis dormitoris amb terrassa amb vistes al port esportiu d'Empuriabrava i al mar, un bany.\nLa casa té un amarratge de 20X6m abans dels ponts.\nTreballs previsibles, fem el vostre pressupost sense compromís. Confieu-nos en el nostre saber fer.


Revisió del 13:54, 6 gen 2012\nRevisió del 15:55, 16 ago 2011 (modifica)\nRevisió del 13:54, 6 gen 2012 (modifica) (desfés)\nEs va destacar com un dels millors centrecampistes de perfil defensiu d'Europa en els [[anys 1990|anys 90']] i [[anys 2000|00']]. Dotat d'una gran fortalesa física (malgrat que només amida 169 cm i pesa 70 kg), és un treballador incansable que desenvolupa una gran activitat en el centre del camp, robant balons.pilotes al contrari i mantenint un alt nivell de pressió defensiva.\nEn gener del 2004, el [[FC Barcelona]] va aconseguir que la [[Juventus Football Club|Juventus FC]] li cedís al jugador per a encarar la segona volta de la lliga, en la qual l'equip estava bastant malament situat. Des del club se li va situar com un dels artífexs del subcampionat de Lliga 2003-04. A l'acabar la cessió, el club li va fer ofertes perquè es quedés, però va preferir marxar-se a l'[[Inter de Milà]] per la temporada 2004-05. La temporada 2005-06 la va disputar en el [[Tottenham Hotspur]], cedit per l'[[Inter de Milà]] sense costcap alguncost.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/8741431»


Els treballs arqueològics al sector de Can Cruzate descobreixen les restes d'una casa romana - Ajuntament de Mataró\nEls treballs arqueològics al sector de Can Cruzate descobreixen les restes d'una casa romana\nEl president de l'Institut Municipal d'Acció Cultural (IMAC), Sergi Penedès, ha visitat avui les excavacions arqueològiques que s'estan duent a terme a l'illa de Can Cruzate i que han localitzat fins ara les restes d'una casa benestant romana dels segles I i II dC i nombrosos objectes de l'època.\nLes excavacions arqueològiques s'efectuen en un sector que equival aproximadament a una tercera part de l'illa. Es van iniciar el passat mes de setembre i està previst que concloguin a finals de novembre.\nL'illa de Can Cruzate ocupa una superfície de 975 m2entre la plaça de l'Ajuntament, la plaça Gran, el carrer d'en Palau, el carrer de Santa Maria i El Carreró. L'empresa municipal Promocions Urbanístiques de Mataró, SA (PUMSA) promou la millora d'aquest àmbit del centre històric de Mataró.\nLes arqueòlogues Roser Pou i Esther Medina dirigeixen els treballs, que es van adjudicar a l'empresa ATICS, SL amb un pressupost de 203.305 euros, IVA inclòs.\nUna casa i material arqueològic abundant\nEn el sector excavat s'han localitzat les restes d'una casa benestant romana, una "domus", que feia cantonada al dos carrers principals d'Iluro €el "cardo maximus" i el "decumanus maximus"- i que molt possiblement ocupava una illa sencera. De la "domus" romana s'ha pogut documentar l'atri, un pati interior de forma rectangular que constava d'un enorme estany central descobert €"impluvium"- voltat per un porxo. A partir de l'atri es distribuïen i s'organitzaven una sèrie de passadissos i diverses estances senyorials de la casa.\nL'estat de conservació de les restes trobades és excel·lent. Les parets de l'"impluvium", que en alguns punts assoleixen més de mig metre d'altura, conserven, a l'igual que el paviment, tot l'arrebossat original que l'impermeabilitzava. A cada angle dels murs de l'"impluvium" hi ha les empremtes de les columnes que sostenien el sostre del porxo, el paviment del qual estava fet amb una mena de morter que destaca per la seva raresa, ja que va ser construït amb petites pedres de color negre. En una de les dependències annexes a l'atri s'hi ha conservat part del paviment, un mosaic fet amb tesel·les blanques i negres amb motius decoratius geomètrics.\nTambé s'han recuperat en altres estances de la casa els estucs que revestien les seves parets, que ens mostren una decoració de motius geomètrics pintada amb vius colors -vermell, negre, groc i verd-.\nLa casa va estar habitada durant els segles I i II d.C. A finals del segle II d.C. algunes de les estances van deixar d'estar en ús, si bé l'abandonament definitiu de la casa ha de situar-se en el segle V d.C.\nEn un altre indret del solar s'ha localitzat una fosa de mides considerables excavada en el sòl natural, farcida amb materials arqueològics datables del segle V-VI d.C. i un potent mur de cronologia més tardana.\nEl material arqueològic trobat ha estat abundant i en algun cas excepcional. Destaca una gerra de vidre sencera i el fragment d'un vas, també de vidre, que presenta la inscripció d'un nom, PETRUS, i una decoració d'una figura humana, amb una estètica i una iconografia que correspon a les etapes inicials del cristianisme. Altres peces que cal destacar són un braçalet de bronze, una agulla d'os decorada amb el cap d'un personatge mitològic (possiblement de Silè), una llàntia de metall i més d'una trentena de monedes. Aquest material ha estat dipositat al Museu de Mataró, on ja està en procés de restauració.\nRestes de la casa benestant romana\nPart del material trobat, on hi destaca la gerra de vidre


Una gran pintada taca un mural al portal de la botiga tancada d'El Ingenio / JR\nEls grafits fa temps que s’han convertit en una expressió artística, atractiva en alguns casos, incívica en altres. A tall d’exemple, Renfe destina més 15 milions d’euros a l’any a netejar els grafits dels seus trens, una quantitat que equival a la compra de tres nous trens de Rodalies. I més enllà del material d’aquesta companyia, els grafits també s’han instal·lat en certs indrets de la ciutat, danyant patrimoni històric. És el cas del barri Gòtic, on diversos dels seus edificis històrics han aparegut ruixats amb tinta.\nÉs el cas dels metraquilats amb què es van protegir unes pintures restaurades fa pocs anys al passatge de la Pau. Aquestes pintures, com expliquem al TOT Barcelona, han quedat ocultes sota gargots, una mena de números i altres símbols enigmàtics que fan de signatura d’uns grafiters que han deixat empremta sobre les plaques, entelant un patrimoni amb gairebé dos segles d’existència i furtant-lo de la vista dels vianants.\nDe fet, fa pocs dies un grafiter va enfilar-se a una façana del darrere de la Basílica del Pi per marcar un mur amb unes lletres de grans dimensions. El resultat? Un valuós escut del segle XIV fet malbé i una denúncia de la parròquia davant dels Mossos. Els veïns del barri es queixen de la imatge de degradació que provoquen aquests i altres grafits en patrimoni històric, alerten que el turista marxa amb la sensació que Barcelona està bruta i abandonada en veure en quin estat es troben murs, parets i portes del Gòtic.\nI què pot fer l’Ajuntament? Explica que la brigada de neteja no pot esborrar les pintades d’edificis privats catalogats i traspassa la responsabilitat de fer-ho a la propietat. Però sí que pot fer altres mesures a través dels districtes, que sí que poden requerir el titular a treure-les. Si no en fa cas, el consistori pot pagar la despesa i després passar-li la factura. A la resta d’edificis, compta amb uns equips de neteja que esborren el rastre dels grafits a mesura que es produeixen. Calcula que els grafits que van esborrar el 2021 equivalen a 279.422 metres quadrats.\nBarceloní emprenyadíssim. maig 05, 2022 | 08:24\nEls grafitti son dolents SEMPRE . I els grafiters uns delinqüents mereixedors de presó perpètua no revisable.


Plana d'inundació - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nPlana d'inundació del riu Paranà, Brasil (2012).\nVista de la plana d'inundació en l'illa de Wight\nPlana d'inundació amb grava a Alaska, 1902\nUna plana d'inundació en hidrologia és la part de la vall d'un riu, adjacent al llit fluvial, formada per sediments dipositats pel riu en èpoques de crescuda. Forma una part de la plana al·luvial.\nA les planes d'inundació es formen meandres que erosionen les seves ribes en el seu desplaçament cap avall. Generalment les planes d'inundació presenten sediments no consolidats: acumulacions de sorra, grava llim o argila que sovint són aqüífers importants. Les planes d'inundació geològicament velles sovint es representen en el paisatge per terrasses fluvials que romanen relativament més altes que la plana d'inundació actual.\nLes planes formen un ecosistema amb la major biodiversitat de tots els biòtops amb una riquesa d'espècies que no es troba enlloc. Durant la fase d'inundació sedimenten molts nutrients, el que va les planes valuoses per l'agricultura. Una bona gestió activa de les planes pot reduir considerablement el risc d'inundació.\nLa destrucció i la renaturalització de les planes d'inundació[modifica]\nUna visió només productivista ha contribuït a una deterioració de molts rius i les seves planes d'inundació. Les noves tècniques de conreu a les zones rurals l'assecament d'aiguamolls així que la construcció de carreteres asfaltades i la urbanització desconsiderades van impermabilitzar excessivament les zones inundables, fet que va conduir a una evacuació masa ràpida de les aigües en cas de precipatacions intenses, un augment del risc d'inundació, una reducció del potencial autonetejador de l'aigua i una destrucció de la biodiversitat. La intervenció de l'home en rectificar el curs dels rius al segle xx, per tal d'accelerar el desguàs, sovint va provocar l'efecte contrari en augmentar encara el cabal i accelerar l'erosió. Al costat de mesures "dures" d'ingenyeria tradicionals (alçar les parets, apregonar el llit…) avui es comença a preconitzar intervencions més naturals per a allentir el desguàs: tornar a crear zones d'inundació naturals fora de les zones habitades, renaturalitzar el curs, reconstituir meandres tallats, utilitzar un empedrament permeable de les carreteres, tot i aplicar teulats verds.\nLa directiva marc de l'aigua europea del 2000 obliga a conservar o si s'escau a restaurar els valors ecològics i abandonar una visío unícament productivista.\nVegeu també: Terra fora del dic\n↑ «plana d'inundació», Termcat, [consulta el 16 de juny de 2013]\n↑ «plana.3». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ 3,0 3,1 3,2 Marta González del Tánago, «La restauració dels llits i riberes fluvials», Camins d'argent: El debat de l'aigua i de l'estat dels rius, València, Universitat de València, 2003,\n↑ Gestió dels cursos d'aigua del bosc per ajudar a combatre els riscos d'inundació al llarg d'Europa, Generalitat de Catalunya, s.d.,\n↑ Vicenç Rosselló i Verger, «El component físi en l'ús de l'espai als Països Catalans», Primer Congrés Català de Geografia: conferències, Institut d'Estudis Catalans, 1991, pàgina 50\n↑ Narcís Prat & Carles Ibàñez, Avaluació crítica del pla hidrològic nacional i proposta per a una gestió sostenible de l'aigua del Baix Ebre, Barcelona, Institut d'Estudis Catalans, 2003, pàgines 54-55, ISBN 9788472836938z\n↑ Per un exemple vegeu: Anna Ribas & David Saurí, «La gestió del risc d'inundació a Girona», Revista de Girona, octubre 1993, pàgines 88-92\nBernadí Gelavert, Atles de delimitació geomorfològica de xarxes de drenatge i planes d'inundació de les Illes Balears, Govern de les Illes Balears, 2002\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Plana d'inundació\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Plana_d%27inundació&oldid=28604635»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 14 nov 2021 a les 23:56.


Henri Michaux: Sis poemes de "Plume"\n(Namur 1899-París 1984)\nTres poemes de Plume\n(Traducció catalana de Salvador Jàfer) Primera edició: Henri Michaux, «Tres poemes», L'Espill, núm. 6-7 (1980), p. 109-131.\nL'insotmês | Us escric des d'un país llunyà | Pervenir\nAbandonant el balcó per on desfila el Món, quan s'ha de tornar sense mal de ventre a la gola freda de la jornada rosegadora, davant centenes de pots que s'han d'omplir precipitadament, quan s'ha d'abandonar el gran buit admirable on sojornàvem...\nTristesa del despertar!\nEs tracta de redescendir, d'humiliar-se.\nL'home troba la desfeta: el quotidià.\nCom que ha perdut els testimonis de l'esplendor, ja no sap quê dir. Podria passar per un imbècil, un mediocre, un homenet de no-res, encara que fa ben pocs instants es trobava entre les Majestats, ell mateix damunt d'una trona, entre els sobirans emmascarats, i que amb una gran pompa la gent el seguia, mentre, alçant-se més amunt, cada vegada més amunt, abordava la plataforma suprema, on només el sol de les grans trompetes de la victòria podien acostar-se-li.\nS'ha acabat. Debades el pobre sobrepujà amb una espenta irresistible el curs del seu destí. Debades s'elevà.\nLi cal, en un instant, i cosa incerta és si la tornarà a veure, abandonar la vera família, els celestials seus, per tornar entre els estranys que es diuen els seus parents i ja no el coneixen.\nMira al seu voltant. Se sent atabalat.\nLa jornada l'agafa com un tren òmnibus agafa la càrrega de jornalers. Au, anem, en marxa! I s'ha d'allunyar.\nAixí i tot, es pregunta com podria tornar al paradís perdut (poc importa que a vegades siga un infern).\nMedita l'evasió, perquê els «molls» són els durs, no es deixen ni vêncer ni convêncer, i es reformen sencers i engrandits sota la bota.\nTots els mitjans li vénen bé. No cal opi. Tot és droga per a qui tria per a viure l'altra banda.\nAtacant el seu cor amb colps de cafê, o fins i tot només de cansament, o fins i tot només d'imaginació i del fluid intens del seu desig, alça el vol.\nObserva de seguida el món dels objectes immòbils, però que comencen a cantar, a donar la nota.\nEls immobles de les avingudes, com cridats a esdevenir vaixells immensos, comencen a carenar-se.\nVoltes entre les voltes dels monuments comencen a oscil·lar lentament.\nSostres descendeixen dels sostres sense parar... i sense tornar a pujar mai.\nRostres, sorgits del seu propi rostre, l'esguarden pertot.\nEls polsos li canten ben alt, en tenor. Tot i que els entrellats interiors estan erts.\nEnmig de la tempesta escolta el Món com sona verament. Oh! Com ressona d'estrany! El veu tal com és, groc, essencialment groc i barrejat amb un poc de fang i d'ocre.\nEstà en la trajectòria i la vida pren tot un altre sentit. Cadascú ve darrere d'una altra candela. És la persecució vertiginosa, i no hi ha pont en un remolí.\nEl cor comença a saltar-li com una bala.\nI el seu pit és, a hores d'ara, el trontoll del llac de l'emoció.\nCom bambolles, horitzons sempre nous apareixen, travessen, s'eixamplen, esclaten, reapareixen, s'estiren, s'eixamplen, i més, i més...\nProgressivament i ràpidament formades, cuirasses d'estrems l'aïllen ara, com la seua idea profunda aïlla el somnàmbul i el recolliment de la nit, dels seus paranys i la greu manca de llum.\nDins la calma perfecta que precedeix les aparicions, el seu ésser galvanitzat espera la revelació. (Aquella pot venir o no, perquê està sota un altre domini.) De totes formes, el vessant se sobrepassa de seguida, perquê sempre hi ha un altre vessant, i hi recau.\nAquest redoblament de fatiga, decebedora i tot amb un primer abordatge, li resulta una ocasió nova de perdre peu i desertar de l'odiós compartimentatge del món.\nCapità en la derrota, destrueix les darreres bastides, ho nivella tot en la cendra, acompleix la ruïna.\nAixí haurà estat un gran constructor. Sense moure ni un dit, haurà estat un gran aventurer.\nNi colp ni caiguda. Cal saber davallar.\nÉs el joc de la pedra que rutla.\nObre la finestra. Un instant després, retorna de moltes hores de vol. Tal és el Temps per a ell. Així és la seua vida.\nUs escric des d'un país llunyà\nElla diu: Ací només tenim un sol al mes, i dura ben poc. Dies abans ja ens freguem els ulls. Però ni així. Temps inexorable. Sol només arriba a la seua hora.\nDe seguida s'han de fer un fum de coses, mentre hi haja claredat, per bé que no tenim gairebé ni temps de mirar-nos una mica.\nLa contrarietat ve a la nit, és llavors que cal treballar, i tant si cal!: naixen nans contínuament.\nQuan caminem pel camp, li confia ella encara, resulta que et trobes pel camí masses considerables. Són muntanyes, i cal, més prompte o més tard, començar a doblar els genolls. De poc aprofita que ens hi resistim, no podríem avançar més, fins i tot si ens fêiem mal.\nNo és per ferir que ho dic. Podria dir altres coses si volia ferir de veres.\nAcí l'aurora és grisa, diu ella encara. Sempre no fou així. No sabem qui acusar. A la nit el bestiar llança grans bramuls llargs i aflautats a l'acabament. Se sent compassió, però quê s'hi pot fer?\nL'olor dels eucaliptus ens envolta: benestar, serenitat, però no ens pot preservar de tot, o penseu realment que ens podrà preservar de tot?\nVull afegir encara una cosa, més aïna una pregunta.\nL'aigua flueix també al vostre país? (no recorde si m'ho haveu dit) i fa venir estrems, si de veres és ella.\nMe l'estime? Ben bé no ho sé. Un se sent tan sol a dins quan és freda. Quan és càlida és tota una altra cosa. Llavors? Com jutjar-ho? Com un jutgeu vosaltres, digueu-m'ho, quan parleu d'ella sense disfressa, amb el cor a la mà?\nUs escric des de la fi del món. Cal que ho sapieu. Els arbres s'estremeixen sovint. N'arrepleguem les fulles. Tenen un nombre foll de nervadures. Però i quê? Ja no hi ha res entre elles i l'arbre, i ens dispersem fastiguejades.\nPer ventura la vida a la terra no podríem passar-la sense vent? O cal que tot tremole sempre, sempre?\nTambé teniu moviments subterranis a casa, com còleres que vinguessen davant vostre, com éssers severs que voldrien arrabassar confessions?\nNo es veu res, i quê importa de veure-hi? Res, i així i tot tremolen. Per què?\nAcí vivim amb un nuc a la gola. Heu de saber que, encara que molt jove, jo ho era encara molt més, i les meuess companyes també. Quê significa això? Hi ha de segur en tot açò alguna cosa horrible.\nI abans quan, com ja us he dit, érem més joves, teníem por. S'haurien aprofitat de la nostra confusió. Ens haurien dit: «Vet ací, us enterren. Ha arribat l'hora!» Nosaltres pensàvem, és veritat, podrien ben bé soterrar-nos aquest vespre, si es confirma que ja és l'hora.\nI no gosàvem ni córrer massa: pantaixants, després de la correguda, arribar davant d'un fossar ja llest, i sense el temps de dir un mot, ni un sospir.\nDigueu-me, quin és, doncs, el secret de tot açò?\nHi ha constantment, continua ella, lleons al poble, que s'hi passegen sense cap destorb. Sempre que no se'ls faça cas, ells no en faran, de nosaltres.\nPerò si veuen córrer al seu davant una joveneta, no volen excusar el seu desassossec. No! De seguida la devoren.\nÉs per això que ells passegen a tota hora pel poble on no tenen res a fer, perquê badallarien onsevulga que fos, no?.\nDes de fa molt, molt de temps, li confia ella, estem en debat amb la mar. Ben poques vegades, blava, dolça, creuries que està contenta. Però no durarà gens. La seua olor, d'altra banda, ho confirma, una olor de podrit (si no fos la seua amargura).\nAcí hauria d'explicar l'assumpte de les ones. És terriblement embolicat, i la mar... Si us plau, tingueu confiança en mi. Per ventura us enganyaria jo? No és més que un mot, ella. No és més que una por. Existeix, us ho jure. Se la veu constantment.\nQui? Doncs nosaltres, nosaltres la veiem. Ve de molt lluny per engatussar-nos i esferir-nos.\nQuan vindreu vós mateix la veureu, i us quedareu bocabadats. «Guaita!», direu, perquê és estupefaent.\nLa mirarem junts. Estic certa que no tindré por mai més. Digueu-me, això no arribarà mai?\nNo puc deixar-vos en dubte, continua ella, en una manca de confiança. Voldria tornar-vos a parlar de la mar. Però hi ha un obstacle. Els rierols avancen; però ella, no. Escolteu, no us enfadeu, us ho jure, no estic intentant enganyar-vos. Ella és així. Per més fort que s'agite, es detura davant un poc d'arena. És una gran obstaculitzada. De segur que ella voldria avançar, però la cosa és així.\nMés avant, potser un dia, avançarà.\n«Estem més que mai envoltats de formigues», diu la carta. Inquietes, panxa en terra, llancen grans polsegueres. Ni s'interessen per nosaltres.\nNi una tan sols alça el cap.\nÉs la societat més tancada que puga haver-hi, tot i que s'escampen constantment al defora. No importa, els seus projectes per fer, les seues preocupacions... elles són entre elles... a tot arreu.\nI fins ara ni una sola ha alçat el cap devers nosaltres. Abans es deixaria esclafar.\nElla li escriu encara:\n«No us podeu imaginar tot el que hi ha al cel, cal haver-ho vist per creure-ho. Així, mireu, els..., però no vull dir-vos-en el nom de seguida.»\nMalgrat l'aspecte de pesar molt i d'ocupar quasi tot el cel, no pesen gens, tan grans com són, tant com un infant acabat de nàixer.\nNosaltres els diem núvols.\nÉs veritat que en raja aigua, però sense comprimir-los ni triturar-los. Això seria inútil de tan poca que en duen.\nPerò, amb la condició d'ocupar llargàries i llargàries, amplàries i amplàries, profunditats i profunditats, i de fer-se els inflats, arriben a la llarga a deixar caure algunes gotiues d'aigua. I ja estem llestes i mullades. Ens en fugim furioses per haver-nos pillat, perquê ningú no sap el moment en quê deixaran caures les gotiues; a vegades s'estan dies sense deixar-les caure. I ens estaríem vanament a casa esperant-les.\nL'educació dels estremiments no es fa bé en aquest país. N'ignorem les vertaderes regles i quan l'esdeveniment apareix ens agafa al descobert.\nÉs el Temps, ben cert. (Passa també així entre vosaltres?) Caldria arribar abans que ell, sabeu quê vull dir, només una miqueta abans. Coneixeu la història de la puça al calaix? Sí, és clar. Que veritat és, eh que sí? Ja no sé quê més dir. Quan ens veurem per fi?\nSegles per venir.\nEl meu present ver, sempre present,\nJo que vaig nàixer en aquesta època en quê es dubtava encara d'anar de París a Beijing, quan la vesprada era avançada, perquê es temia de no poder tornar a la nit.\nOh, segles per venir, com us veig.\nUn petit segle desconcertant, esclatant, el 14OOê segle després de J.C., sóc jo qui us ho dic.\nEl problema era fer aspirar la lluna enfora del sistema solar. Un bell problema. Era la tardor de l'any 134957, que va ser tan càlid, quan la lluna començà a moure's a una rapidesa que il·luminà la nit com vint sols d'estiu, i se n'anà seguint el càlcul.\nSegles infinitament allunyats,\nsegles d'homuncles que viuen de 45 a 200 dies, alts com un paraigua tancat i posseïdors de saviesa com pertoca, segles de 138 espècies d'homes artificials, tots o gairebé tots, creients en Déu naturalment! i per quê no? volant sense llàstima a través dels cossos, bé en l'estratosfera, bé a través de 20 pantalles de gas de guerra.\nPerò no, no us veig.\nJovenetes de l'any dotze mil, que des de l'edat en quê un es mira a l'espill, haureu aprês a mofar-vos dels nostres pesats esforços de mal deslligats de la terra.\nCom em feu ja mal.\nNomés per ser un dia amb vosaltres donaria, sense pensar-ho, tota la meua vida.\nNi un diable, ja veieu, que me l'oferesca.\nLes petites històries d'avions (encara érem al petroli, ja sabeu, els motors d'explosió), les profundes imbecil·litats d'experiències socials, infantils encara, ja no ens interessaven, us ho dic cert.\nComençàvem a detectar l'eco radioelèctric en direcció a Sagittàrius, situat a 2.250.000 quilòmetres, que retorna després de 15 segons, i un altre un poc més borrós situat a milions d'anys de llum; i no sabien quê fer-se'n.\nVosaltres que coneixereu els ultradeterminants del pensament i del caràcter de l'home, i la seua sobrehigiene, que coneixereu el sistema nerviós de les grans nebuloses\nque haureu entrat en contacte amb éssers més espirituals que l'home, si existeixen\nque viureu, que viatjareu en els espais interplanetaris, Mai, Mai, no MAI, ja podeu intentar-ho, mai no sabreu quina miserable barriada va ser la Terra. Com érem de miserables i esfambrats de més Gran.\nSentíem la presó per tot arreu, us ho jure.\nNo cregueu els nostres escrits (els professionals, ja sabeu...).\nEns mistificàvem com podíem, no era cap broma el 1937, encara que no s'hi esdevingués res, res més que la misèria i la guerra.\nEns sentíem allà, clavats dins el segle.\nI qui arribaria fins al cap? No gaires, no pas jo.\nSentíem la deslliurança despuntar allà lluny, allà lluny, per a vosaltres.\nEnmig les llàgrimes, vêiem l'escala immensa\ndels segles, i vosaltres al cap,\nI us envejàvem, oh! com us envejàvem i us odiàvem, no seria cosa de creure, us odiàvem també, us odiàvem...


Helena Guillén: "El govern utilitza els Jocs per a refredar el conflicte amb l'estat"\nHelena Guillén: “El govern fa servir els jocs per refredar el conflicte amb l’estat espanyol”\nEntrevista a la portaveu de la plataforma Stop JJOO, que denuncia que el govern cerca un xec en blanc amb la consulta\nActualització: 14.04.2022 - 18:08\nHelena Guillén és una de les portaveus de la plataforma Stop JJOO, que s’oposa que el Pirineu aculli els Jocs Olímpics d’Hivern del 2030. Guillén lamenta que el govern no s’hagi atrevit a fer una sola consulta sobre els jocs i critica que encara no hi hagi tots els detalls de la candidatura sobre la taula, inclosos els informes d’impacte ambiental i socioeconòmic. “Què ens demanen que votem? Volen que anem a cegues? Si és així, el que volen és un xec en blanc per a fer el que vulguin”, diu, i lamenta que la Generalitat no tingui un pla de desenvolupament de país i que tan sols identifiqui macroprojectes i macroesdeveniments com a motor de l’economia.\n—Com valoreu la proposta del govern de dividir el Pirineu en dues consultes sobre els Jocs Olímpics d’Hivern?\n—Nosaltres valorem positivament que es faci la consulta, tot i que defensem el no als jocs. Cal recordar que sense la pressió que ha exercit la plataforma, segurament, ara no hi hauria una consulta el 24 de juliol i el govern hauria tirat pel dret. Dit això, no ens sembla gens just que s’hagi apartat el Ripollès, el Berguedà i el Solsonès de la consulta principal. Aquestes tres comarques, si es fan uns jocs olímpics, seran territoris directament afectats i en rebran els efectes negatius encara que s’hi oposin. Tal com passa cada cap de setmana amb el turisme i el col·lapse de les carreteres.\n—Queden poc més de tres mesos per a la data de la consulta i el govern encara no ha posat sobre la taula tots els detalls de la candidatura.\n—És preocupant. Ara per ara ja hauríem de tenir sobre la taula tot el projecte detallat i acompanyat d’informes seriosos i ben fets sobre l’impacte ambiental, social i econòmic dels jocs. Què ens demanen que votem? Volen que anem a cegues? Si és així, el que volen és un xec en blanc per a fer el que vulguin. Cal explicar tots els detalls per respecte al territori, però també per transparència. Nosaltres proposem una esmena a la totalitat. El monocultiu del turisme i de l’economia dels macroesdeveniments tan sols agreujarà la situació delicada del Pirineu, però una consulta justa, on es vota una cosa tan transcendent, s’ha de fer amb tota la informació, que permeti el debat i l’anàlisi d’igual a igual.\n—Teniu previst de fer campanya?\n—Ara la plataforma va organitzant xerrades a totes les comarques del Pirineu i també per presentar el manifest científic. A més, fem molta feina de carrer amb encartellades, paradetes informatives i assemblees obertes. Evidentment, farem campanya pel no, però encara l’hem de definir. Alhora, hem convocat la manifestació del 15 de maig a Puigcerdà, que serà una demostració de força i de transversalitat de l’oposició als jocs.\n—Ara per ara, d’informe sobre el canvi climàtic tan sols se n’ha publicat un de la legislatura passada que només té una pàgina.\n—I va costar cent euros… Explicat així sembla un acudit, però és flagrant. Les conseqüències ambientals són un dels principals motius pels quals ens oposem als jocs. Tanmateix, el govern insisteix amb la cantarella que seran sostenibles i equilibrats. Si és així, que ho demostrin d’una vegada. És innegable que els jocs tindran un gran impacte i que es farà un ús intensiu dels recursos del Pirineu. Caldrà fer-hi noves instal·lacions o millorar-ne d’existents i s’haurà de produir neu artificial a dojo. La Generalitat mateixa ha reconegut que moltes de les estacions no seran viables a mitjà termini: temperatures més altes, menys nevades i en cotes més altes. A mi, això no em sembla sostenible. I tot plegat, sense tenir en consideració l’impacte en la biodiversitat que pot tenir l’ús intensiu de la muntanya en un macroesdeveniment com els jocs.\n—El govern ha admès que el “Dossier Blau dels Jocs” es va fer sense consensuar-ho amb el territori. En aquest document, hi apareixen propostes com ara construir una pista d’esquí al Pla d’Anyella i una vila olímpica a Puigcerdà, tot i que són idees que quedaran obsoletes si s’arriba a un acord amb l’Aragó. Què en penseu?\n—És una prova més de la manca de transparència d’un govern que s’omple la boca de sostenibilitat, democràcia i altres grans idees, i a la pràctica actua gairebé d’amagat. Aquests jocs no han estat mai una proposta o una demanda del Pirineu, sinó que són un tripijoc que volen aprofitar quatre lobbies econòmics per enriquir-se a costa nostra. L’exemple més clar és que la idea d’acollir els jocs es va presentar abans al Cercle d’Economia que als alcaldes de les zones afectades. No els importen les necessitats reals de la gent que viu aquí dalt.\n—El govern posterior al referèndum de l’1-O i a l’aplicació de l’article 155 és el que va ressuscitar la idea de fer els jocs. Què us sembla que Quim Torra, que presidia en aquells moments l’executiu, ara signi el vostre manifest en contra dels jocs?\n—[Riu] És positiu que hagi signat el manifest. Això demostra que tenim suport de molts sectors diferents. Tant de l’independentisme com de l’ecologisme, de sectors més socials i de la pagesia. Que el govern torni a impulsar aquesta candidatura tampoc no ens ha de sorprendre. Ara mateix no tenen cap mena de pla B per al país. L’única cosa que saben fer és xutar la lluna a cop de pelotazo. En tenim un bon grapat d’exemples: l’ampliació de l’aeroport del Prat, el Hard Rock Cafè, la Copa Amèrica de vela, etc. Cal pensar quines són les necessitats reals del país i quins són els sectors que cal potenciar, en comptes de jugar constantment a la loteria. Aquí, al Pirineu, tenim molta feina per fer.\n—Hem de fer un canvi de model econòmic. Depenem majoritàriament del turisme i, per tant, de la seva temporalitat i dels seus llocs de treball precaris. I mentrestant, tenim el sector primari maltractat i sense el suport necessari perquè aprofiti totes les seves potencialitats. Podríem tenir un sector energètic propi i també una petita indústria que oferís estabilitat a la gent que es vol quedar a viure al Pirineu. Així mateix, tenim un dèficit important de serveis. Tenim una oferta formativa molt marginal i una oferta mèdica molt restringida. Hi ha molts elements a potenciar per fer el Pirineu atractiu, però el govern tan sols hi veu un lloc on fer diners.\n—Què en penseu, de l’acord tècnic que van presentar el Comitè Olímpic espanyol i el govern ara fa uns dies?\n—És obvi que aquests jocs olímpics són uns jocs espanyols. Igual que ho van ser els de Barcelona 92. Els jocs són propaganda nacional de l’estat que els organitza, per tant, dins el marc estatal espanyol, seran uns jocs espanyols. A més, sembla que el govern els utilitza com a mecanisme per a refredar el conflicte amb l’estat. No podem permetre que es faci servir un macroesdeveniment que pot marcar el futur a llarg termini del Pirineu per complir agendes polítiques curtterministes i per rebaixar tensions.\n—Què us ha semblat la reculada del president aragonès, Javier Lambán, que ara demana més pes en l’organització dels jocs.\n—Això són rebequeries dels polítics en clau nacionalista i anticatalanista. Lambán segurament també té ganes de participar en aquesta fórmula del pelotazo i emportar-se una part més grossa del pastís. A l’Aragó ja hi tenen experiència, tan sols cal recordar l’Expo de Saragossa del 2008.\n—Us ha decebut la postura tènue d’Ada Colau, que ara fa uns anys va posar el projecte dels jocs al congelador?\n—Nosaltres creiem que la decisió l’ha de prendre el Pirineu, perquè és qui rebrà els impactes directes dels jocs. I hem de reclamar les sobiranies dels mons rurals, perquè si no, per una qüestió demogràfica, s’acaba imposant sempre la voluntat de les zones urbanes. Per tant, creiem que l’última paraula l’ha de tenir la gent del Pirineu. Ara bé, que Ada Colau no hagi fet una oposició clara als jocs en els darrers mesos és decebedor, sobretot tenint en compte que Barcelona en Comú es defineix com un partit d’esquerres i ecologista.\n—Per acabar, la plataforma Stop JJOO té diversos portaveus. Ens podeu explicar una mica qui és Helena Guillén?\n—Jo sóc ramadera i tinc un ramat de vuitanta cabres. Amb la seva llet, a la granja Montmelús fem diversos tipus de formatges artesans. Si ens veniu a visitar, us n’oferirem un tast. També tinc una gossa de muntanya que es diu Ka, és molt maca, però també una mica rabiüda [riu].


Fenologia i Meteorologia a l'Alta Segarra: Dades 21 de desembre de 2013\nLa jornada ha estat molt estable des del punt de vista meteorològic, amb domini del sol i tant sols algunes boires matinals a ponent. De cara a la tarda han aparegut núvols alts per ponent degut a l'aproximació d'una cua de front fred molt feble, que aquesta nit provocarà augment dels núvols però sense més conseqüències. De cara a demà el temps serà estable, amb sol, alguns núvols i boires matinals, a l'igual que dilluns, amb temperatura suau de dia i força freda de nit. De cara a dimarts ens arribarà un front actiu a la tarda, amb pluja que serà general la nit de Nadal o les primeres hores del dia de Nadal, aclarint posteriorment. Llavors tindrem vent fort entre ponent i mestral i ambient fred, amb variabilitat i nevades a zones de muntanya.\nLes temperatures d'avui han estat clarament més baixes que no pas ahir, amb valors entre els 6 i 12ºC pel que fa a les màximes, i mínimes entre els -1 i -3ºC. El vent ha bufat fluix amb algun cop moderat al matí de mestral, la humitat ha estat moderada, i la visibilitat ha estat molt bona tot el dia.


Avui Paella, demà Sushi!: Time for a change!\nFa més d'un any que no he pujat cap post al blog. No és per qüestió de temps ni per falta d'interès pels temes culinaris. Però si heu anat seguint els diferents posts que els darrers mesos havia anat afegint giraven més entorn de temes cada cop més filosòfics i al mateix temps menys culinaris.\nEl temps m'ha anat descobrint una nova passió. La coneixença d'un mateix, la introspecció, obrir aquesta porta que ens descobreix la forma com funcionem i ens comportem. Amb nosaltres mateixos i amb els altres. Els canvis d'humor, una setmana estem eufòrics i la següent el món ens cau a sobre. I entre els dos res no ha canviat. O això creiem. I aquest gran descobriment que és el que en francès n'hi diuen "le Soi", "cette présence", "la consience". Mil temes de creixement personal. Mil raons per descobrir-nos.\nAquest tema és tant bast que costa saber per on començar. Com tampoc és fàcil saber què ens hi ha portat. O com hi hem arribat.\nAvui tinc ganes d'escriure sobre aquests temes. Capturar algunes d'aquestes idees tan fugisseres i sovint efímeres. Instantànies de l'esperit. Inspirades o no. Però en tot cas sinceres.\nI si en aquesta aventura algú més em vol acompanyar, que sigui benvingut.\nPublicat per Joan BIOSCA a les 4:25\nDos minuts de silenci


Pantalons de punt per a nadons: instruccions gratuïtes per a principiants de totes les mides - coses de bebè de puntLlegir Més\nPrincipal coses de bebè de puntPantalons de punt per a nadons: instruccions gratuïtes per a principiants de totes les mides\nPantalons de punt per a nadons: instruccions gratuïtes per a principiants de totes les mides\nPatró bàsic: mitja patent\nPantalons de punt per a nadons: mida 0 - 3 mesos\nmaniguets per a les cames\nGràfic de mida\nPer als bebès, la roba no només ha de ser bonica, també ha de ser pràctica. És per això que fins i tot la roba de punt és ideal per als petits cucs. Per teixir pantalons de bebè és, doncs, una necessitat absoluta per als teixidors.\nPantalons de punt per a nadons de llana suau i esponjosa, atractius i proves de calor alhora. Mantenen l’estómac i l’esquena calenta i no tallen el petit nadó enlloc. Un altre aspecte dels pantalons de bebè auto-teixits és que creix amb vosaltres.\nHem creat una guia gratuïta per a principiants per als nostres pantalons de bebè, que es pot reelaborar fàcilment sense tenir coneixement especial del teixit.\nLa tasca més important dels pantalons per a bebè és que escalfa bé els nadons. Per tant, és important parar atenció a un bon fil. La llana especial per a nadons és sensiblement més suau i esponjosa que la llana tradicional. Pot consistir en fibres naturals o fibres sintètiques. Per a l’hivern és adequada la llana Merino Baby Soft, a les temperatures d’estiu podeu utilitzar fils de cotó especial per a nadons.\nHem escollit un parell de pantalons per a un fil que s’iguali a la llana Siena de Wolle Rödel. Siena és una llana merina de gran qualitat i molt fina. Té una longitud de 135 m / 50 g i està disponible en molts colors suaus i forts.\nTeixíem una mida d’agulla de 3, tot i que es recomana amb un gruix de fins a 4 mm.\nSi preferiu recórrer a una barreja super-suau de poliacrílica i poliamida, el fil Rico Baby Classic de Wolle Rödel us servirà bé. També es teixeix amb la mida 3 de l’agulla.\nSegons les nostres instruccions, necessitareu un pantaló de 0 o 3 mesos per a bebès:\n100 grams de llana\n1 mida d’agulla 3 mm\n1 mida d’agulla de 3, 5 mm o 2 agulles circulars de 3 mm i 3, 5 mm, longitud màxima de corda 40 cm\nPer als punys, hem escollit el patró de mitja patent. És molt elàstic i molt còmode de portar.\nEl cos i les cames només es teixen a la dreta per a aquests pantalons de bebè.\nPuntada amb un punt recte. El patró de mitja patent en rondes consta de 2 rondes.\nConsell: per veure sempre l’inici de la ronda de manera immediata, podeu penjar un marcador de punt davant de la primera puntada.\nAquesta és només la sèrie bàsica.\n1 punt a la dreta\n1 punt de l'esquerra\nTreu 1 punt a la dreta (és a dir, el punt dret té un sobre), la coberta és davant del punt dret\nDe punt 1 esquerra\nEnganxeu una puntada a la dreta\nEnlaireu la 1ª dreta amb un sobre\n1 Ma va sortir\nTricoteu tota la ronda en aquest ordre.\nTricoteu la puntada dreta amb el sobre a la dreta\nTricoteu el punt esquerre a l’esquerra\n1 punt amb un sobre a la dreta\nTricoteu tota la ronda fins a l’inici de la ronda en aquest ordre. La 2a i la tercera ronda funcionen contínuament.\nFosa sobre 88 punts amb mida d'agulla de 3 mm\nTanca la ronda.\nAlternant a la primera ronda: 1 Ma dreta, 1 Ma esquerra, 1 Ma dreta, 1 Ma esquerra\nA partir de la segona ronda amb el patró de mitja patent en rondes. L’atac es pot teixir directament a l’agulla circular curta o a un joc d’agulla doble.\nSuggeriment: Impacte en una jugada de doble agulla: Primer feu tots els punts sobre una agulla llarga o una agulla circular.\nDes de la primera ronda, les puntes es teixen a les quatre agulles. Abans de tancar la ronda, assegureu-vos que les agulles no es torcen. Només cal posar-la a taula i ordenar. Ara tanqueu la ronda.\nPer fer una bona transició al final de la ronda, teixiu uns punts (2-4) de la 1a agulla a la 4a agulla (la darrera).\nAquests punts, que són massa, simplement es tornen a posar a la primera agulla després de 4 voltes. Teixir 3 centímetres en el patró de les costelles. Si voleu, podeu tricotar una fila de forats per un cordó després dels primers 3 centímetres. Però no ha de ser-ho.\nFila de forats 1ª ronda\nComença amb l’agulla nº 1:\nTeixiu 2 puntades juntes\nAcaba la ronda en aquest episodi.\nFila de forats 2a ronda\nTotes les puntades de punt apareixen. Tireu les puntes de la dreta que resulten del teixit juntament amb un sobre a la dreta. Tricar el sobre de la ronda preliminar com a punt esquerre. A continuació, es dóna el forat per a la corda. Tricar les puntes de l’esquerra normal a l’esquerra.\nDesprés de les dues fileres de forats, totes les puntes queden ara com de costum a la mitja patent una sobre l’altra. Hi ha altres 3 centímetres de punt per als punys a la mitja patent. El punyal és ara de 6.5 polzades\nDesprés del puny, es teixeix el cos dels pantalons per a nadons. Per fer-ho, canvieu les agulles de teixir. Segueix teixint amb la mida de l’agulla 3.5. Simplement, teixiu cada agulla amb la nova mida de l’agulla, de manera que es substitueixen automàticament després d’una ronda.\nAugmenteu 2 punts a cada agulla. Podeu augmentar aquestes malles distribuïdes lliurement. Hem doblat la segona puntada i la penúltima puntada a cada agulla.\nConsell per augmentar la puntada: Aixequeu el fil intermedi de la ronda preliminar i poseu-lo a l'agulla esquerra. A continuació, feu un punt a la dreta. Per a això, la puntada s’introdueix des del darrere i es fa punt.\naugment de malla\nDesprés de l’augment, la ronda compta amb 96 punts. Tricoteu això de 96 punts de 14 polzades d'alçada. Sempre a la dreta. Els pantalons tenen una longitud de 20 centímetres amb els punys.\nPerquè el bolquer tingui prou espai i que els pantalons de bebè siguin còmodes, teixim força fàcilment un petit fusell. Per a aquest embussador, fixeu el centre frontal i posterior. Per facilitar el treball, simplement poseu 3 punts a la primera agulla de la segona. Feu el mateix amb les agulles 3 i 4.\nAra poseu dos marcadors de punt de manera que 1 i 2 de l’agulla 1 i 2, respectivament, indiquin el centre. El mateix passa amb les agulles 3 i 4. A més d’aquests 2 punts, ara afegirem més punts.\nIncrementar: a cada 2ª ronda agafar una puntada al costat dels punts del mig a la dreta i esquerra.\nAugmenteu 1 punt al costat del mig dos punts (de l’agulla 1 i 2) a dreta i esquerra. El fusell ara compta amb 4 punts.\nAugmenteu una puntada a la dreta ia l'esquerra al costat dels 4 punts del puntal = 6 punts\nal costat dels 6 embussos augmenten 1 punt a la dreta ia l'esquerra = 8 punts.\nContinuar treballant fins que el gusset compti 12 punts. Agafeu sempre una ronda i feu punt a la següent ronda sense augmentar.\nA la ronda posterior a l’últim augment, s’encadenen les 10 puntes centrals de l’entrellot de l’entrecuix.\nHauria d’haver-hi 22 punts a cada agulla. Això vol dir que una cama té 44 circumferències en malla. Les cames ara treballen per separat. Per fer-ho, col·loqueu els punts d’una cama sobre una agulla circular llarga o un passador de seguretat molt llarg.\nEls punts restants de l’altra cama es distribueixen pel joc d’agulles. Així doncs, hi ha 11 punts a cada agulla. Per poder teixir la transició en la gasa sense entrecreu, només heu de posar 4 punts a la primera agulla abans de l’entrecuix. Després d’unes quantes voltes, podeu tornar a posar-les de manera que el mateix nombre de punts a cada agulla.\nLes potes són rectes fins a una longitud de 9 centímetres de punt.\nPer al puny de les cames, agafar 2 punts per agulla. De la mateixa manera que ho vau fer després del punyal. Tricar sempre dos punts a la dreta. Ara hi ha 9 punts a cada agulla. A continuació, treballa els següents dos centímetres en la mitja patent.\nLliga tots els punts.\nPer a la segona cama dels pantalons per a nadons, agafeu les puntes completes del joc de l’agulla i treballeu aquesta cama igual que la primera cama.\nAra només s’ha de cosir l’entrega oberta a l’entrecuix.\nCosiu tots els fils de treball. Si heu decidit per un cordó, tireu-lo pel patró del forat. Els pantalons de bebè estan preparats entre 0 i 3 mesos.\nAquest gràfic de talles per a pantalons de bebè només pot ser una directriu aproximada. No tots els nadons són iguals. Tot i que les calces de bebè de punt encara poden ser massa grans avui en dia, es garanteix que creixin ràpidament. I un segon, uns pantalons més petits, de punt ràpid.\nnadó 1 - 3 mesos 4 - 7 mesos 8 - 12 mesos\nfederació 32 cm 34 cm 36 cm 38 cm\nlongitud de les cames 14 cm 15 cm 20 cm 28 cm\nlongitud total 31 cm 34 cm 41 cm 52 cm\nNetegeu el caputx de la dutxa: aquests remeis casolans ajuden a descarregar\nFes-te tu mateix una polsera de cuir: instruccions per a trenar\nEl marc del llit es construeix a partir d'euro-palets | Guia de bricolatge\nSacar bolquers: instruccions i patrons de bricolatge\nRealitzar un hobby: instruccions de bricolatge en 9 passos\nCultiveu la fusta: apliqueu cera i treballeu-la\nBanda de cabell de cosir: patró de costura + instruccions de bricolatge per a diadema / lligadures de cabell\nFer castell de cavaller: construir grans castells amb nens\ncontingut observacions preliminars colors Shell / substrat gotes de color rapidesa aiguarràs cartilla Instruccions | Marvell - paper i fusta Instruccions | Teixit de marbre idees El marmell és una de les tècniques d’artesania més artístiques. Podeu embellir diversos materials i objectes: des del paper fins a la fusta. En aq\nPatrons de patents de punt: instruccions per a patents simples i falses\nBarret de teixit per a nens - Guia gratuïta + taula de talles\nJaqueta cap avall: les plomes s’agrupen al rentar-se? Què ajuda?\nLlegiu correctament el comptador d’aigua / mesurador d’aigua, totes les figures explicades\nCopyright coses de bebè de punt: Pantalons de punt per a nadons: instruccions gratuïtes per a principiants de totes les mides - coses de bebè de puntLlegir Més


Salah en mans del fisioterapeuta castellonenc, Rubén Pons - À Punt\nSalah en mans del fisioterapeuta castellonenc, Rubén Pons\nSalah ha arribat hui a València i tot indica que Rubén Pons serà l'encarregat de tractar la lesió que va patir en la Champions.\nRubén Pons atén Salah en la final de la Champions | EFE\n29 de maig 2018 - 21:30\nMohamed Salah es troba a la Comunitat Valenciana. Les càmeres han captat la imatge del davanter egipci del Liverpool quan arribava a l'aeroport de Manises. Tot indica que la finalitat d'aquest viatge es visitar el seu fisioterapeuta de confiança: el castellonenc Rubén Pons.\nRubén Pons, nascut a Benicàssim, forma part des del 2014 de l'equip mèdic del Liverpool. I en els últims dies havia transcendit que acompanyaria Salah al Mundial de Rússia per petició expressa del jugador. També va estar amb ell en la final de la Champions que el Liverpool va pedre contra el Reial Madrid. Un partit en què el davanter es va lesionar al muscle després d'una acció amb Sergio Ramos.\nAmb motiu de la final de la Lliga de Campions, À punt va entrevistar Rubén Pons i li vam preguntar sobre la relació que l'unia a Mohamed Salah. El fisioterapeuta de Benicàssim va explicar que la confiança és vital per a l'èxit de qualsevol tractament i que se sent orgullós de la relació que l'uneix a l'estrela del Liverpool.\nAra Rubén Pons torna a ser l'elegit per tractar Salah i retallar tant com siga possible els terminis de la recuperació perquè arribe, en les millors condicions possibles, al Mundial de Rússia.


GENER 2015 - Zoo Pirineu Zoo Pirineu | EN\nPosted by Stania on Gener 19th, 2015\nVolem agrair als professors de les escoles de primària de la nostra comarca i al Centre de Recursos Educatius del Solsonès la seva ajuda en concedir-nos la oportunitat de venir amb els nostres animals als seus centres i presentar als alumnes la nostra tasca educativa.\nDurant les setmanes passades vam visitar 10 escoles de primària, vam poder adquirir experiència a davant dels nens de entre 3-12 anys. I va ser una experiència molt positiva: ens va donar satisfacció la bona acollida que vam rebre entre els alumnes però també la valoració favorable dels docents. Al mateix temps vam estar molt sorpresos per la valentia i flexibilitat dels nostres ocells, ja que s’havien d’acostumar a volar en espais tancats i suportar el transport. Durant aquestes setmanes vam poder comprovar, que no hi ha cap problema pels nostres animals i que alguns fins i tot prefereixen volar en gimnasos que en l’amfiteatre del nostre parc.\nEsperem, que aquesta oferta troba un interès dels professors per poder ampliar la nostra activitat educativa als col·legis de tota Catalunya.


Política de cookies - D-hubodena\nFinalment, existeix una altra classificació amb cinc tipus de cookies segons la finalitat per a la qual es tractin les dades obtingudes: cookies tècniques, cookies de personalització, cookies d’anàlisi, cookies publicitàries i cookies de publicitat comportamental.\nLa pàgina web de d-hubodena.cat utilitza Google Analytics, un servei d’analítica web desenvolupada per Google, que permet el mesurament i anàlisi de la navegació en les pàgines web. En el seu navegador podrà observar 4 cookies d’aquest servei . Segons la tipologia anterior es tracta de cookies pròpies, de sessió i d’anàlisi. Pot trobar més informació sobre aquest tema i inhabilitar l’ús d’aquestes cookies\nA través de l’analítica web no s’obté informació sobre les seves dades personals garantint la tutela de la privacitat de les persones que naveguen per la web. La informació que s’obté és la relativa al nombre d’usuaris que accedeixen a la web, el nombre de pàgines vistes, la freqüència i repetició de les visites, la seva durada, el navegador utilitzat, l’operador que presta el servei, l’idioma, el terminal que utilitza, o la ciutat a la qual està assignada la seva adreça IP. Informació que possibilita un millor i més apropiat servei per part d’aquest portal.\nFinalment, es descarrega una cookie de tipus tècnic denominada cookies_policy, pròpia, de tipus tècnic i persistent (caduca en 30 dies). Gestiona el consentiment de l’usuari davant l’ús de les cookies en la pàgina web, a fi d’evitar l’excessiva molèstia que pugui suposar mostrar repetidament informació sobre la política de cookies en la part superior de la web a aquelles persones que hagin acceptat la mateixa.\nEs mostra informació sobre la seva Política de cookies a la part superior de qualsevol pàgina del portal amb cada inici de sessió.\nModificar su configuración. Podrà obtenir més informació sobre què són les cookies, conèixer la Política de cookies de d-hubodena.cat i modificar la configuració de la seva navegació. Però això no evitarà que es mostri l’avís sobre cookies en accedir a noves pàgines del portal.\nVostè pot restringir, bloquejar o esborrar les cookies de d-hubodena.cat o qualsevol altra pàgina web, utilitzant el seu navegador. En cada navegador l’operativa diferent, la funció de ‘Ajuda” li mostrarà com fer-ho.


Diada de l'Ensenyament Públic 2016 - Santako.com\nDiada de l’Ensenyament Públic 2016\nTedi Roca 10 mayo 2016 Diada de l’Ensenyament Públic 20162016-05-10T11:49:00+02:00 No Comment\nXX Diada de l’Ensenyament.\nCrònica d’una festa passada per aigua.\nMalgrat el persistent plugim, bona part dels centres i entitats que havien de participar a la Diada del passat diumenge 8 de maig, van intentar muntar parada a la Plaça de la Vila i algunes ho van fer. Tot i que la pluja va acabar fent enrere a participants i visitants, l’actuació de la Xaranga de l’eXcèntrica, va ajudar a donar color a un dia gris.\nD’altra banda, activitats com la Mostra de Danses del Teatre Sagarra, es van dur a terme amb normalitat. Cap al migdia, i sota la tutela dels Gegants de la Ciutat, l’acte central es va traslladar a l’Auditori de Can Roig i Torres on, després de l’actuació d’alumnes de l’Escola de Música Musicaula, estudiants d’arts escèniques de l’Institut Ramon Berenguer IV van llegir el Manifest de la Diada, escrit pel Jaume Patrici Sayrach.\nEl concert de la 4a edició del Projecte “SANTA COLOMA SONA”, realitzat per alumnes de l’escola Tanit, acompanyats pel professorat de l’Escola Municipal de Música Can Roig i Torres, va tancar l’acte de manera emotiva, recordant la recentment desapareguda mestra Isabel Muñoz, una de les promotores del projecte.\nDes del Casal, volem agrair a tots els participants la feina realitzada, l’esforç per ser-hi i la paciència amb què van aguantar totes les incomoditats.\nFotografies de la Diada\nhttps://www.santako.com/diada-de-lensenyament-public-2016/https://i0.wp.com/www.santako.com/wp-content/uploads/2016/05/Cartell2Bdiada2B2016.jpg?fit=257%2C400&ssl=1https://i0.wp.com/www.santako.com/wp-content/uploads/2016/05/Cartell2Bdiada2B2016.jpg?resize=150%2C150&ssl=1 2016-05-10T11:49:00+02:00 Tedi RocaGeneralXX Diada de l'Ensenyament. Crònica d'una festa passada per aigua. ...Tedi RocaTedi Rocatedi.roca@gmail.comAdministratorSantako.com\n« Izquierda Unida tanca un acord electoral amb Podemos – Entre avui i demà, els militants i simpatitzants poden votar el text definitiu del pacte\n[Ple 25-04-2016] Intervencions de SOM Gramenet »