Ecodiari: Front comú entre el Govern i la Taula de Consens per a esmenar «a la totalitat» el Pla estatal de Protecció del Delta\n| Actualitzat el 09/02/2021 a les 12:21h\nEl pla proposat pel Ministeri preveu que un total de 832 hectàrees del Delta passen a domini públic\nEls representants de la Taula de Consens, -conformada per les dues Comunitats de Regants del Delta de l’Ebre i els ajuntaments de Deltebre, Sant Jaume d’Enveja, Sant Carles de la Ràpita, Camarles, l’Ampolla i l’Aldea-, i les conselleries de Territori i Agricultura s’han emplaçat este dilluns en una reunió d’urgència a crear un front comú per esmenar el Pla estatal de Protecció del Delta que el Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic va traure a exposició pública el passat dimecres.\nGovern i territori preveuen en les properes setmanes presentar un conjunt d’al·legacions per intentar revertir allò que preveu el Ministeri sobre el Delta.\nEn paraules de Xavier Curto, portaveu de la Taula de Consens, “més que un pla de protecció és un pla de retirada, i podríem dir que de retirada incontrolada”. I és que el pla proposat pel Ministeri preveu que un total de 832 hectàrees del Delta passin a domini públic i quedin a disposició de l’avenç del mar. Això afecta de ple, per exemple, part de la urbanització Riumar, la platja de la Marquesa, o el camí de Guarda dels Alfacs, que també es dona per perdut. Segons Curto, el Pla per a la Protecció del Delta de l’Ebre ha desatès les propostes fetes des del territori.\nPla aeri d'un dels canals oberts pel Filomena a la barra del Trabucador, amb la badia dels Alfacs al fons. Foto: Quim Vallès / ACN\nA la reunió, hi ha estat també presents el conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, i la consellera d’Agricultura, Teresa Jordà.\nSegons Jordà, el pla confeccionat per l’Estat “condemna a mort el Delta de l’Ebre”. “Davant d’aquesta unilateralitat plantem cara”, ha afegit. La consellera ha fet una crida “a tot el país” per fer “un front comú”.\nEl Govern de la Generalitat, d’acord amb la Taula de Consens, defensa mantenir tant com es puga la morfologia actual de la plana deltaica, “al contrari del ministeri”. I per això, si cal, recorreran a Europa: “Farem el que faci falta, si ens hem de plantar a Europa ens plantarem a Europa”, ha reblat la consellera d’Agricultura.\nPer la seua banda, el conseller de Territori ha exigit a l’Estat que “rectifiqui el seu mètode de treball unilateral sense comptar amb el territori, ni la Generalitat”. Calvet ha demanat la creació d’una comissió mixta i que s’abordi “un pla de protecció ambiciós amb la gestió dels sediments fluvials i que es garantisca mentrestant els treballs de contenció de la línia litoral amb la gestió de les sorres litorals i els camins de guarda”.\nSegons Calvet el pla també evita que el territori puga accedir als fons ‘Next Generation’ de la Unió Europea, “perquè és un pla que mata el territori” i ha lamentat que l’Estat “ignori i obviï” tot el treball previ fet des del territori.\nEn les properes setmanes, a més de presentar unes al·legacions tècniques al pla, la taula de Consens també preveu oferir a la ciutadania una sèrie d’al·legacions ciutadanes per tal que s’hi pugui afegir el màxim de gent i entitats possibles. Tot plegat amb la intenció “d’inundar” segons han explicat, el Ministeri de Transició Ecològica amb la postura defensada des del Delta de l’Ebre.\nTroben pesticides d’alt risc per als organismes aquàtics en sediments del Delta de l’Ebre\nLa Taula de Consens estudia als Països Baixos models de protecció per al Delta\nEls Agents Rurals incorporen bicicletes elèctriques al parc mòbil\nEl Ministeri aprova l'avaluació ambiental per moure 317.000 metres cúbics de sorres per protegir el Delta\nEl Delta de l'Ebre registra un màxim històric d'ocells aquàtics hivernals tot i perdre capacitat d'acollida\ndelta de l'EbrePla estatal de Protecció del DeltaTaula de ConsensXavier CurtoDamià CalvetTerritoriTeresa JordàAgricultura\n09:00La CHE i l'ACA obren un expedient per sancionar el vessament al riu de la central nuclear d'Ascó\n08:58La nuclear d’Ascó admet haver causat el vessament del lubricant que durant tres dies ha tacat el riu l’Ebre\n08:56Una extensa taca oleaginosa baixa per l’Ebre des de dilluns des de la nuclear d’Ascó\n08:50Móra la Nova acollirà els dies 10 i 11 de juny el Congrés de la Transició Energètica a Catalunya\n25/05Sant Joan les Fonts recupera els aiguamolls artificials de Begudà\n25/05Neix al Pinell de Brai la primera comunitat energètica, gestionada per la ciutadania a Catalunya\n25/05L’IRTA participa en un projecte científic europeu per conservar la nacra del mediterrani\n25/05Un trencalòs perd la vida al Solsonès per un xoc amb una línia elèctrica\n28/05La CHE i l'ACA obren un expedient per sancionar el vessament al riu de la central nuclear d'Ascó\n25/05El Govern activa els mecanismes previs al fons de transició nuclear d'Ascó i Vandellòs\nReplantar-losEsperar que es regenerin per si mateixos Vots emesos: 867


Setmana de falles i bàsquet al BASKET CLUB CANALS – ConeixerCanals\nLa setmana passada es van ajornar partits com a consequència de la setmana fallera, per tant farem un breu resum dels partits disputats.\nEls benjamins i infantils van perdre els seus partits a Almàssera i València respectivament, on van experimentar una milloria en el seu joc i van competint poquet a poquet en esta lligueta de campions de grup.\nEls alevins ajornaren el partit a València.\nEls cadets van guanyar i continuen com a líders invictes. Enhorabona pels de Natxo.\nSenior A i junior ajornaren els respectius partits\nFinalment el Senior B va guanyar front El Verger en un partit molt trabat on la zona plantejada pel equip local ens es va atragantar. Menys mal que havia jugadors inspirats i vam poder traure el partit endavant. Este cap de setmana doblet per terres alacantines. Dissabte Pedreguer i diumenge Dènia… entremig sopar de germanor. Sempre bàsquet i amistat¡¡¡\nNo te pergues la jornada de dissabte de matí al pavelló munipal. Vine a animar als més menuts a partir de les 10h.


Entre Wall Street i l’Íbex-35… hi ha la Troika (I) (Joan Carrero, 27.02.16) – L'HORA\nEntre Wall Street i l’Íbex-35… hi ha la Troika (I) (Joan Carrero, 27.02.16)\nPer intentar explicar moltes de les claus ocultes d’aquestes setmanes de negociacions a Madrid, alguns responsables de Podem i altres grups d’esquerra, així com alguns bons analistes, es refereixen amb una certa freqüència als interessos i maniobres de les grans empreses de l’Íbex-35. Segurament no van gaire errats. Com ha exposat David Hernández, per exemple, en essència es tractaria de posar en marxa a Espanya un pla B, una mena d’opció Renzi (Sánchez+Rivera). Atès que la lamentable situació del PP fa inviable el pla A (PP+Ciutadans) i atès que la gran coalició (PPSOE) també s’ha anat veient inviable, es tractaria d’evitar tant sí com no que Podem esdevingui una força majoritària que arribi al Govern com ha passat amb Syriza a Grècia.\nCiutadans no només hauria complert la funció d’apuntalar el PP sinó també la de fragmentar la tendència al canvi. Se l’hauria potenciat com a alternativa a un PP tan corrupte que fa aigües per tot arreu. I se l’estaria encara potenciant, fins i tot acorralant més encara al PP per tal que entri en un període de regeneració i s’abstingui en el moment de la propera votació de Pedro Sánchez a la presidència. Mentrestant, cal donar a Pedro Sánchez la talla del gran estadista que ens traurà de l’atzucac (mentre es radicalitza la imatge de Pablo Iglesias i s’afavoreix la d’Alberto Garzón), obligant a callar tota veu crítica dins del PSOE.\nJo només solo denunciar aquelles coses de les que no tan sols n’estic segur sinó que a més en tinc informació contrastada, però la veritat és que aquestes anàlisis em semblen bastant assenyades i coherents. De fet, els successius posicionaments de Felipe González (el de les portes giratòries d’entrada i sortida des de la política a alguna de les més potents empreses d’aquest Íbex-35) van ser molt clars: primer va demanar a Pedro Sánchez que deixés governar el PP, per finalment sol·licitar a aquest, sempre vehementment, que deixi governar Pedro Sánchez. Crec que es tracta d’un canvi de posicions molt revelador venint de qui ve: d’un eximi personatge que, en l’alta política, està al servei dels més importants poders econòmics nacionals i internacionals.\nEm pregunto si fins i tot el mateix ministre de l’Interior en funcions, Jorge Fernández Díaz, el de tantes intervencions dignes de ser oblidades, no estarà aquest cop tan desencaminat quan parla d’assetjament judicial al PP. Moltes veus s’han alçat indignades davant la sola insinuació que la justícia no fos tan independent com hauria de ser. Però jo em pregunto per què llavors va caure com una llosa sobre el jutge Baltasar Garzón, arribant a acabar fins i tot amb la seva carrera, quan aquest va intentar anar de debò contra els alts càrrecs del PP responsables del cas Gürtel. Així que Fernandez Díaz ha de saber alguna cosa de tot aquest tipus d’hipotètiques maquinacions econòmico-político-judicials. Potser el que li falta és tan sols confirmar les seves denúncies referint-se a situacions anteriors en les que el seu PP semblaria haver jugat més aviat el paper de co-assetjador. Segur que així les seves insinuacions haurien tingut molta més credibilitat i força.\nCom dic, són relativament freqüents les al·lusions al possible paper de l’Íbex-35 en aquest moment crucial. No obstant això, poques vegades sento o llegeixo referències a alguna cosa molt més decisiva que els resultats de les esmentades negociacions a Madrid: la Troika ja ho ha anat avisant… el nou govern haurà de fer més retallades! A aquesta elitista cúpula europea (més aviat globalista) li importa un rave qui governi a Espanya amb tal que s’executin sense cap resistència les seves receptes de més austeritat. I aquestes directrius de Brussel·les, tan decisives per a la societat espanyola, no em semblen prou tractades pels nostres polítics tan enfeinats en les seves negociacions. Als del PPSOE, que han estat i seguiran sent els qui apliquin tals receptes, no sembla interessar-los gaire parlar-ne. I per als altres, potser no és el moment de donar una imatge de radicals antieuropeus. O potser hi hagi altres motius, que ara se m’escapen (manca de perspectiva àmplia?), que expliquin tant silenci sobre una cosa tan seriosa, cosa que ens porta el record dels grans sofriments del poble grec.\nLa setmana passada vaig relativitzar també les negociacions a l’espanyola en comparar-les amb la transcendència per a nosaltres de les primàries estatunidenques. Primàries en què sembla que amb Bernie Sanders es reactiva la gran lluita entre els interessos particulars de les grans “famílies” financeres i els de tot el poble estatunidenc. Es tracta d’una lluita que ja dura segles però que últimament estava latent, atès que aquestes “famílies” han aconseguit segrestar eficaçment l’Estat. Però entre Wall Street i l’Íbex-35… hi ha la Troika (la Comissió Europea, el Banc Central Europeu i el Fons Monetari Internacional) i l’Eurogrup. I amb ells vénen l’austeritat i les retallades. Unes retallades que convertiran en raquític el marge d’actuació que li quedarà al nou Govern d’Espanya. Per la qual cosa he considerat convenient dedicar aquest i el proper article (com a mínim) a una cosa que tant ens afecta.


Una rotonda belga es vesteix de verd amb les jardineres Zebra® de ZICLA\nInici » Project » Una rotonda de Izegem (Bèlgica) es vesteix de verd amb les jardineres Zebra® de ZICLA.\nNOM DEL PROJECTE: Reducció de la velocitat dels vehicles a una rotonda\nCIUTAT: Izegem – Bèlgica\nUBICACIÓ: Carrer Vijfwegenstraat\nDATA D’INAUGURACIÓ: 2017\nLa reducció de la velocitat de la circulació dels vehicles a les rotondes és un element clau de tota estratègia de seguretat viària. Les ciutats busquen calmar el trànsit dels seus carrers de manera efectiva i atractiva, apostant per solucions flexibles que s’adaptin a les necessitats de cada projecte.\nEl carrer Vijfwegenstraat és una de les principals artèries de la ciutat de Izegem a Bèlgica ja que connecta l’estació de tren amb importants serveis públics de la localitat, travessant de nord a sud.\nL’excés de velocitat era un dels majors problemes d’aquest carrer. L’ajuntament de Izegem va instal·lar a l’any 2015 barreres New Jersey per eliminar un dels dos carrils d’accés a una de les rotondes d’aquesta via, amb l’objectiu de reduir la velocitat dels vehicles i augmentar la seguretat de tots els usuaris del carrer.\nL’escàs atractiu visual dels elements de formigó que es van instal·lar i la seva baixa visibilitat va fer que els responsables del departament de transport busquessin una solució més atractiva que millorés la visibilitat d’aquesta zona.\nFinalment, el 2017, l’ajuntament de Izegem va retirar les barreres New Jersey i va apostar per la instal·lació de 40 unitats de la jardinera de la família Zebra® de ZICLA. Aquesta jardinera compleix la funció de segregar fluxos de trànsit però també ha estat dissenyada amb el propòsit d’embellir l’espai públic. Les seves bandes retroreflectants fan que sigui molt visible en entorns urbans.\nLa jardinera Zebra® és un producte fabricat amb plàstic reciclat, totalment reciclable, de gran durada. Requereix un reg mínim de les plantes gràcies a que disposa d’un dipòsit d’aigua integrat, amb una capacitat de 7 litres.


▷ ⭐Definició de escatocol⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de escatocol\nDefinició de escatocol\nara pots veure La definició i uns quants exemples de com utilitzar la paraula escatocol, en aquesta col·lecció de rectificacions ortogràfiques pots descobrir com es pot usar en un context real aquest mot i fer servir un dels sinònims que et proposem de la llista completa que pots trobar aquí també veuràs la seva Definició perquè et sigui moltíssim més simple comprendre què significa escatocol.\nPart final d’un document, on consten la data, els noms i la signatura dels atorgadors i dels testimonis i que, eventualment, conté també el segell.\n¿Cóm es diu escatocol en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice escatocol en catalán?\nSi vols saber com s’escriu en espanyol escatocol has de entendre que la seva traducció és escatocol pots trobar en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar escatocol\nImprovac ha creat un nou paradigma en la producció porcina en reduir amb seguretat i eficàcia la […] presència de les dues fonts principals d’olor sexual (la […] androstenona i l’escatol) sense recórrer […] a la castració quirúrgica.\nSegons el procés d’alliberament d’esteroides testiculars es bloqueja, el fetge recupera la seva capacitat per eliminar l’escatol del cos del porc.\nAquest nivell mínim d’olor sexual […] […] pot ser resultat d’un nombre reduït de criptórquidos o animals que no s’han castrat (sobre els quals Improvac serà eficaç) o de l’absorció a través de la pell del escatol (un component clau de l’olor sexual) present en un entorn humit i brut.\nEl segon major […] contribuent, l’escatol, es produeix en […] els bacteris de l’intestí gros en tots els porcs, tant […] en mascles sencers, com en castrats o en les femelles.\nHi ha un gran enigma amb les concentracions, no fa olor tot igual a diferents concentracions «, va explicar aquest expert, que va indicar també que […] els gelats de vainilla, per exemple, porten una petita […] concentració d’escatol, present també […] en els excrements.\nEls dos components principals són l’androstenona (una substància produïda en els testicles similar a la testosterona) i l’escatol, produït pels bacteris de l’intestí del porc.\nL’altre component involucrat en el […] olor sexual -el escatol- és també eliminat.\nL’activitat testicular també redueix la […] capacitat del fetge per eliminar una […] substància anomenada escatol, produïda per […] els bacteris de l’intestí i que també contribueix a l’olor.\nDe fet, els estudis mostren que després de la segona injecció de Improvac i el desenvolupament de títols elevats d’anticossos […] enfront del GnRF, els nivells de […] testosterona, androstenona i escatol cauen ràpidament i romanen [.. .] suprimits durant un mínim de 8 setmanes.\nImprovac inhibeix l’activitat testicular, impedeix la producció de androstenona i permet que el fetge metabolitzi […] i elimini l’escatol amb més eficàcia.


Capdepera i es Mercadal són les zones on més ha plogut, amb 63,5 l/m2 i 23,4 l/m2, respectivament\n3 min. Palma 21/09/2020 18:05\nEl darrer dia d'estiu deixa una jornada d'intenses pluges a diferents punts de Mallorca i Menorca. La zona de precipitació més intensa ha estat el nord-est de les Balears, i ha afectat principalment el Llevant de Mallorca i l'illa de Menorca, en concret es Mercadal.\nLes Balears es troben en alerta groga aquest dilluns i també demà dimarts i el nord i nord-est de Mallorca està en alerta taronja. Durant les pròximes hores encara podran caure ruixats ocasionals, però no s'espera que siguin tan intensos.\nPrecipitaciones (l/m2) registradas hoy en @IllesBalears (hasta las 15 h.l.)\n63.5 Far de Capdepera\n3.4 Port de Pollença\n2.8 Serra d'Alfàbia\n2.4 Colònia de Sant Pere\n0.4 Escorca, Son Torrella https://t.co/jatmxFwobJ\nColors de tempesta😀 pic.twitter.com/QTPIb5UtEh\n— balearsmeteo (@Meteodemallorca) September 21, 2020\nSegons les dades publicades per l' Aemet, la zona més afectada aquest dilluns ha estat Capdepera, concretament a la zona del far. S'hi han registrat 63,5 l/ m2 entre les 14 i les 15 h. A més, s'han produït inundacions a la platja de Son Moll i al passeig de Cala Rajada.\nA la mateixa zona de Capdepera s'ha registrat un intent de cap de fibló que finalment s'ha dissipat després de la pluja. Les fortes precipitacions, a més, han fet que al torrent de sa Font de sa Cala hi baixàs aigua per primera vegada en 44 anys.\nPer primera vegada en 44 anys baixa aigua pel torrent de sa Font de sa Cala. En mitja hora ha caigut el diluvi universal a la zona de Capdepera i Cala Rajada. @TempsIB3 @MiquelSalamanca pic.twitter.com/vEEeGmrAFT\n— Pere Fuster Nadal (@PereFusterNadal) September 21, 2020\nA Menorca, es Mercadal ha estat la zona on més ha plogut. A les 15 h s'hi havien registrat 23,4 l/m2. El mal temps també s'ha fet notar a altres indrets de les illes com Pollença, amb 14,2 l/m2; Artà, amb 5,2 l/m2, i el Port de Pollença, amb 3,4 l/m2.\n23 litres han caigut aquest migdia as Mercadal. Es torrent ja ha començat a córrer! pic.twitter.com/QwHOQIRdzV\n— MeteoMercadal (@meteomercadal) September 21, 2020\nLes tempestes del nord-est han perdut força, però s'espera una ruixada a la zona de Banyalbufar i Andratx, encara que de poca intensitat. Cal recordar que Banyalbufar ja va sofrir els efectes d'un cap de fibló el passat 29 d'agost, que afectà 736 hectàrees i 300.000 arbres, la majoria pins.\nLa previsió de l' Aemet per a aquest dimarts és d'intervals de niguls amb xàfecs i tempestes ocasionals localment fortes a partir del capvespre a Menorca i el nord-est de Mallorca. Les temperatures no sofriran canvis però podrien baixar. Es preveuen vent suau i brises costaneres .\nPrimeros problemas e inundaciones después de la tormenta @TempsIB3 @Meteodemallorca @AEMET_Baleares @MiquelSalamanca @AJANSACLAR @RTVEBalears @IB3noticies pic.twitter.com/ii7A4Co9KE\n— Nicolás Cumberlege (@nickcumberlege) September 21, 2020


10 Maig, 2021\tCròniques, Primer Equip 413 Views\nEls santsencs van encarrilar el partit amb un gol just abans del descans i un a l’arrencada de la segona meitat i van arrodonir la victòria amb dos gols al tram final del partit. És una de les majors golejades a domicili de la història del Sants a Tercera Divisió\nDia de contrastos a Nou Barris en el derbi barceloní de Tercera Divisió. Pel Sants, un punt i a part després d’una exhibició de capacitat ofensiva i solidesa defensiva per escapar-se del descens i reforçar l’autoestima col·lectiva amb la mirada posada la recta decisiva del curs. Per la Montañesa, un punt final a una temporada per oblidar després de certificar virtualment el descens a Primera Catalana.\nUn diumenge, però, que independentment del resultat va ser un dia gran de futbol entre dos equips que feia més de deu anys que no es veien les cares i que es van retrobar en un ambient espectacular per part de l’afició local, capitanejada per la Irreductible de Nou Barris. Incansable durant els noranta minuts, fins i tot acabat el partit i amb el descens consumat van animar els seus jugadors incondicionalment. Sinergia absoluta. Ambientàs. Futbol en essència.\nJa sobre el camp, l’alineació de Tito Lossio va ser gairebé idèntica a la del diumenge passat en la victòria contra la Pobla de Mafumet. Un únic canvi a l’onze: Thommy va ocupar la plaça d’Ivan, que ahir estava sancionat per acumulació de grogues.\nI el partit ja va començar animat, amb una Montañesa que va tenir una mica més de pilota que el Sants al tram inicial de l’enfrontament. Els de Ramon Calderé van tenir la primera aproximació a la porteria rival al minut 3, amb una falta a la frontal que Marc va estavellar al travesser. Primer avís.\nAra bé, a l’altra àrea, a poc a poc el Sants va anar creant perill. Al minut 11, Favio va despenjar una centrada de Miguel, Guillermo va controlar la pilota amb el pit, però la seva rematada va sortir molt desviada. Poc després, ho va provar Calatrava, amb una jugada a l’extrem dret que va arrencar amb un parell de retalls i que va acabar amb un xut molt centrat que va refusar Nil i que Favio no va poder aprofitar.\nSuperat el quart d’hora de partit, el Sants s’anava trobant més còmode a la gespa i tenia cada cop més domini. Un dels principals protagonistes blanc-i-verds va ser Miguel, que va fregar el gol en tres ocasions. La primera, al 17’ amb un xut perillós des de fora de l’àrea que Nil va desviar. Quatre minuts més tard, en una jugada gairebé calcada, va provar-ho amb un xut col·locat que buscava l’escaire de la porteria local i que va obligar Nil a estirar-se i enviar la pilota a córner. En el centre des de la cantonada, Calatrava va penjar la pilota i el cop de cap de Batalla al segon pal va marxar desviat. Finalment, al 26’, Nil va tornar a aparèixer amb una gran estirada per refusar un nou xut exterior de Miguel. Era el tercer intent.\nEl Sants insistia i seguia buscant el primer gol. Al minut 32, Favio va estar a punt d’aconseguir-lo, però no va poder rematar al segon paluna gran centrada de Thommy des de l’extrem esquerre després d’una bona jugada individual d’Abdul i, tot seguit, Calatrava ho va intentar amb un xut col·locat que va sortir fregant el travesser.Dos minuts més tard, Abdul va centrar una pilota arran de terra, Favio va rematar des de la frontal de la petita i Alba, central de la Montañesa, va treure la pilota gairebé a la línia de gol.\nEls santsencs tenien més presència ofensiva i més arribades, però la Montañesa contenia l’atacsantsenc i ho provava tímidament. Al 37’, per exemple, un cop de cap de Dani a la sortida d’un córner va sortir fregant el travesser.\nI al minut 43, per fi, el Sants va aconseguir avançar-se al marcador. La Montañesa va refusar una pilota a l’àrea, Thommy va reciclar l’atac amb una xilena a la mitja lluna, Batalla va allargar la jugada un bon de cap a l’esquena de la defensa i Favio, també amb el cap, va fer el 0 a 1 des de la frontal de la petita. Just a la recta final del primer temps,el gol queia pel seu propi pes i el Sants aconseguia el premi després de 45 minuts insistents en atac.\nA la represa, els de Lossiova estirar la pressió a la sortida de la Montañesa i van fer una recuperació que va acabar decidint el partit. Thommy va pispar la possessió a la defensa, Favio va allargar la cama i la pilota va arribar a Guillermo, que va fulminar la porteria amb un xut potent que va ser impossible per Nil. El Sants col·locava el 0 a 2 i donava l’estocada a la Montañesa tot just arrencar la segona meitat. A partir d’aquell moment, tot va anar de cara pels santsencs.\nPoc més tard, Miguel ho va tornar a intentar, aquest cop amb una bona jugada individual dins de l’àrea; va retallar amb encert els defenses locals, però quan intentava regatejar al porter, Nil es va anticipar i va atrapar la pilota. En línies generals, el segon temps va ser menys actiu en atac que a la primera part, però el Sants també va acostar-se a la porteria rival.\nD’entre les oportunitats blanc-i-verdes, una jugada ràpida des de l’extrem esquerre de Thommy, que va deixar la pilota enrere per Favio i Alba va aparèixer per treure amb la cara la seva rematada. I, més tard, una aproximació de Calatrava, que va recuperar una pilota a l’exterior de l’àrea, va fer un parell de retalls, però Nil va reaccionar per aturar la rematada al pal curt. Batalla va recuperar la pilota després del refús, però el porter local va poder atrapar la seva centrada.\nAl minut 79, el míster local, Ramon Calderé, va protestar una de les decisions de l’àrbitre i el col·legiat li va mostrar la segona groga per protestar i el va expulsar. Instants de tensió i polèmica entre les banquetes.\nI ja a la recta final del duel, el Sants va arrodonir el marcador amb dos gols que poden ser importants en el gol average general. Primer, al minut 87 Calatrava va penjar una pilota deliciosa des de la zona de tres quarts, Jordi López la va baixar amb el cap i Juli, que acabava d’entrar, va arribar tot sol per caçar la pilota i fer el tercer des del punt de penal. Una setmana després del seu retorn de quatre mesos fora de la competició per lesió, el d’Osona tornava a somriure. Casualment, en l’última golejada blanc-i-verda a Tercera, el 5 de gener del 2020 a l’Energia contra la Pobla, Juli també va fer un gol.\nI en l’últim minut de partit, Alba va fer una falta a Jordi Lópeza l’àrea en una jugada d’atac per la dreta i l’àrbitre va assenyalar penal. Després d’un estira-i-arronsa entre Jordi López, Favio i Calatrava per qui havia de picar-lo, Jordi López va ser l’encarregat, va enganyar el porter i va tancar el marcador.\nDiumenge que ve, el Sants rebrà l’Igualada a l’Energia en l’estrena de la segona volta. Els de Lossio hi arribaran amb la moral reforçada i amb l’objectiu d’allargar el bon moment col·lectiu per fer un pas més cap a la salvació. No s’hi val a badar.\nEl 0 a 4 d’ahir a Nou Barris és un enorme resultat per un equip que està poc acostumat a golejar. I hem volgut fer un repàs a l’hemeroteca.\nD’entrada, és el tercer 0-4 que signa el conjunt blanc-i-verd amb Tito Lossio a la banqueta i significa la tercera millor golejada de la seva etapa com a entrenador:\nD’altra banda, a Tercera Divisió el Sants només ha aconseguit una golejada a domicili més àmplia que la d’ahir en tota la seva història. Va ser el 27 de novembre del 1966 contra l’Hospitalet. Aquell dia el resultat va ser 0-5 amb un hat-trick de Viñas, un gol de Villodres i un en pròpia porteria. Tot i això, hi ha nou precedents de golejades per quatre gols de diferència fora de casa: un 2 a 6, cinc 1 a 5 i tres 0 a 4.\nVilanova i la Geltrú 2-6 Sants (12 d’octubre del 1961)\nL’Hospitalet 1-5 Sants (20 d’abril del 1958)\nManresa 1-5 Sants (19 d’abril del 1959)\nFinalment, fins ara el Sants i la Montañesano s’havien enfrontat mai a Tercera Divisió. Abans-d’ahir, els dos conjunts s’havien vist les cares en divuit ocasions. El Sants, per tant, havia visitat el camp de la Montañesa nou vegades, amb quatre derrotes, dos empats i tres victòries. El d’ahir és el major triomf de la història, una victòria que el Sants no aconseguia des del 1985.\n1984-85 | 2-0 | Regional Preferent, grup 2 (14 d’abril del 1985)\n1985-86 | 1-2 | Regional Preferent, grup 2 (13 d’octubre del 1985)\nMONTAÑESA: Nil, Santos (Pedro, 51’), Alba, Hayek (Jafer, 57’), Verdú, Marc, Ion, Soriano (Ivan, 73’), Brian, Dani i Bidari.\nSANTS: Antonell; Rubi (Cura, 56’), Paz (Èric Ruiz, 73’), Batalla, Abdul; Miguel, Ot (Mulero, 84’); Calatrava, Guillermo (Juli, 84’), Favio i Thommy (Jordi López, 84’).\nGOLS: 0-1 (Favio, 43’), 0-2 (Guillermo, 49’), 0-3 (Juli, 87’) i 0-4 (Jordi López, 94’, de penal).\nÀRBITRE: Marcos Fernández Quintero (Barcelona). Grogues als locals Marc, Alex Fernández (encarregat de material), Lluís Milà (segon entrenador) i Pedro i als visitants Guillermo, Rubi, Paz, Jordi Cura (delegat), Ot i Jordi López. Expulsió per doble groga a l’entrenador local Ramon Calderé.\nNext Força Sants! 06/05/2021


Corpus. L’Auca de la Processó. Un Passeig per la Història i per la Festa – Fes Ta Festa – La cultura popular a la ràdio i a internet\n20 maig 2021Fons Amades\nFou publicat per l’Associació Cultural Joan Amades l’any 1997 de la mà d’edicions El Mèdol de Tarragona i dintre de la col·lecció Llegat Consol Mallofré, núm. 4. Respecte al recull, en la contraportada es resumeix que: “Corpus és un llibre de Joan Amades però amb tres autors. O millor, són dos llibres de tres autors. L’auca de la processó és un treball inacabat de Joan Amades que comenta la festa a partir de l’auca impresa per Jaume Estivill l’any 1815. Amadeu Carbó i Antoni Serés han tingut cura d’acabar el treball d’Amades i també fan la segona part del llibre.\nUn passeig per la història i per la festa és fruit d’un interessant treball de recerca que ens dona una visió clara de la festa del Corpus i, el que és més important, de la seva essència, que es manté viva en forma d’elements festius a les festes majors més destacades de Catalunya”.\nEll llibre compta amb un pròleg signat per Albert Rumbo i, en relació a les descripcions que el folklorista fa en l’auca, acostar el text que dedica a Les Trampes on explica que: “Hom aplica aquest nom pintoresc i estrany als dos timbalers que precedeixen la processó. Generalment van darrere dels gegants avui i abans de la colla dels entremesos, i toquen de manera insípida i alternada els instruments de percussió. Aquests personatges són dos i duen cada un dues timbales. Van cavalcats en dos ases que carreguen els instruments un a cada costat. Havien pertangut al Consell i per tant a la ciutat, i d’ací que vesteixin gramalles de vellut carmesí i que duguin brodat al pit i al darrere l’escut de la ciutat, que també es pot veure en les faldellins i gualdrapes de vellut que guarneixen les timbales. El poble té un concepte còmic i poc respectuós d’aquests timbalers.\nEl toc de les timbales és excessivament simple i insípid i a les orelles populars equival a la pintura fonètica:\ntot són trampes.\nAquestes frases fan al·lusió a les tenebrositats dels comptes municipals i han donat origen al nom pintoresc que els és aplicat.\nLa tradició explica que aquesta tonada genial se la va empescar un timbaler famós anomenat Pau Timbales, que s’hagué d’enterrar set anys per poder concentrar ben bé tota la seva atenció i el seu saber per tal d’aconseguir creació semblant. Aquest personatge potser és la ridiculització d’un timbaler del Consell que va acudir al cenacle per demanar que li fos augmentada la retribució que rebia en atenció al mèrit del seu art. Encara que les cròniques no ens ho diguin, hom pot suposar que la petició del cap de timbalers devia ésser presa amb el to ridícul que mereixia i arribà a originar el tipus pintoresc d’en Pau Timbales que la parèmia ens retreia com un personatge tarambana, inconsistent i frèvol.


Venda Casa adossada a Begur, Ref: 41226 | Domus Begur\nInicio > Venda > 41226\nVenda casa adossada amb piscina a Begur, Centre - (Ref. 41226)\nFantàstica casa aparellada cantonera, situada en zona residencial a dos minuts del centre de la població i a uns 4 km de les platges de Sa Riera i Aiguablava. La seva excel·lent ubicació la fa gaudir d'unes vistes panoràmiques al mar i al castell de Begur. Disposa a la planta baixa, d'una àmplia i acollidora sala d'estar - menjador amb sortida a porxo i jardí, cuina independent, rentador, habitació doble i bany de cortesia. A la planta superior, bany complet i tres habitacions dobles, una d'elles tipus suite amb bany privat i sortida a terrassa. Ampli garatge i zona comunitària amb piscina\nVull més informació sobre la propietat amb referència: 41226


SuscríbeteRssEnviar a un amigoNewsletterTwitter\tDestacados\tIrsiCaixa >> Investigación >> Seminarios y Congresos\tSeminarios y CongresosTodosSiguientesÚltimos 16.02.12 - 16.02.12Jornada de Divulgació i Reflexió per a estudiants de secundàriaLink del congréshttp://www.irsicaixa.es/divulgacioÉs el mateix el VIH que la sida? Quanta gent està infectada pel VIH i quanta gent se n’infecta de nou cada dia? Creus que t’exposes a algun risc davant aquest virus? El voldries quantificar?...Més informació\n16.02.12 - 16.02.12Sessió d'actualització científica per a professors de secundàriaLink del congréshttp://www.irsicaixa.es/divulgacioConferències d’actualització científica a càrrec d’investigadors d’IrsiCaixa Presentació dels recursos educatius del programa IrsiCaixa Divulgació A CosmoCaixa Barcelona i a...Més informació\n02.02.12 - 29.03.12Taller per a estudiants de secundària: Investiga la vacuna del VIH! Open lab SidaLink del congréshttp://www.activitatseducativesfundaciolacaixa.es/cosmocaixa-barcelona/activitats/799911-investiga-la-vacuna-del-vih/ Vine a investigar amb un candidat a vacuna d’IrsiCaixa! IrsiCaixa està investigant una vacuna per protegir les persones contra el virus de la sida (VIH) i actualment ja ha identificat...Més informació\n02.02.12 - 02.02.12Jornada de Divulgació i Reflexió per a estudiants de secundàriaLink del congréshttp://www.irsicaixa.es/divulgacio És el mateix el VIH que la sida? Quanta gent està infectada pel VIH i quanta gent se n’infecta de nou cada dia? Creus que t’exposes a algun risc davant aquest virus? El voldries...Més informació


Més de 7.000 associats ens avalen\nPer a gosPer a gat\nNous serveis i cobertures\nMés qualitat, més salut\nHem ampliat els serveis, els equipaments, les tècniques mèdiques empleades, els horaris d’atenció i la capacitat d’UCI.\nPodràs parlar amb el veterinari sense moure’t de casa amb el sistema de videoconsulta i amb servei d’entrega a domicili.\nOncologia, traumatologia, neurologia, oftalmologia, dermatologia, etologia, medicina interna, cirurgia, odontologia…\nMés de 125 professionals\nComptem amb un equip dedicat a la seva atenció: veterinaris, infermers, tècnics de laboratori, atenció al client…\nXarxa de centres propis\nDisposem de dos hospitals totalment equipats i 8 centres mèdics a prop seus, repartits entre Barcelona i la Catalunya Central.\nComptem amb atenció ininterrompuda a través dels nostres hospitals amb servei d’urgències 24 hores al dia els 365 dies de l’any.\nUna assistència adreçada a la medicina preventiva\nA l’HVC apostem per anticipar-nos als possibles problemes. És un mecanisme que permet al client anar al veterinari o bé fer telemedicina al més mínim signe de malaltia o preocupació, sense que el cost económic sigui una limitació.\nD’aquesta forma podem fer una detecció precoç de les malalties i fer-ne un tractament més efectiu.\nSense límit d’import, intervencions o tractaments\nA diferències de la majoria d’assistències veterinàries, les assisèncties HVC Bàsic i Plus no tenen límits d’import ni de sinistres. Per exemple: si cal operar quatre cops en un any, es farà amb les cobertures del pla contractat.\nA més, qualsevol accident que pateixi el seu animal quedarà cobert amb el descompte pertinent.\nSense exclusions per edat, raça o malalties prèvies\nTant l’assistència HVC Bàsica com la Plus són per a tothom. Això vol dir que tots els gossos o gats de qualsevol edat, raça i condició pot gaudir dels seus beneficis.\nAl grup HVC vetllem perquè tots els animals tinguin dret a gaudir de la millor qualitat de vida possible i la nostra assistència mèdica és la millor manera de fer-ho.\nHVC per a gos\nHVC per a gat


Atansar-nos a Combregar amb reverència – Parròquia Sant Pere de Rubí\n02/06/2018 | By Mn. Joaquim In Full Parroquial\nEn celebrar la festa del Cos i de la Sang de Crist, m’agradaria reflexionar sobre com ens atansem a rebre nostre Senyor en la comunió i com podem millorar en vistes a una participació més profunda i fructuosa en el sagrament de l’Eucaristia. Hem de ser conscients que no anem a rebre quelcom, sinó a algú, al Fill de Déu, Creador de l’Univers i redemptor nostre. Rebem el Crist en l’Eucaristia en cos, sang, ànima i divinitat, i per la comunió ens fem una sola cosa amb Ell. Per això, l’actitud amb la qual ens atansem a combregar ha d’estar en consonància amb la nostra vida i amb la fe que professem, tenint sempre en la ment allò que ens diu l’apòstol Sant Pau:\nAixí, doncs, qui mengi el pa o begui la copa del Senyor indignament serà culpable de profanar el cos i la sang del Senyor. Que cadascú s’examini a si mateix, abans de menjar el pa i beure la copa, perquè qui menja i beu sense tenir present que es tracta del cos del Senyor, menja i beu la pròpia condemna. (1 Corintis 11,27-29).\nA la llum del que ens diu la Paraula de Déu, ¿quines han de ser les nostres actituds per rebre nostre Senyor en la comunió?\nUna vida cristiana ben cultivada és el marc en el qual hem de rebre el Senyor; també hem d’assistir a l’església amb senzillesa i modèstia, i que això es noti en el nostre aspecte extern, net i decent en el vestit; l’assemblea litúrgica no és un passi de models ni una platja on anem a refrescar-nos. Podem dir que aquestes són les actituds remotes que sempre hi han de ser presents i manifestar-se en nosaltres.\nDins de l’Església, hem d’estar atents a allò que es diu, es viu i se celebra; cal, doncs, tenir els sentits ben desperts i el cor i l’intel·lecte ben oberts perquè la nostra participació en la litúrgia sigui fructuosa. En atansar-nos a combregar, cal que anem en la fila amb una actitud humil i recollida, sense distraccions i sense parlar amb altres persones. Quan estiguem davant del Senyor, a punt de rebre’l, hem de fer un gest de reverència –les rúbriques del Missal així ho indiquen– que pot anar des d’agenollar-se per rebre la comunió, fer una genuflexió, a inclinar el cap, per posar de manifest així la nostra adoració a Jesús, present a l’Eucaristia. Quan el sacerdot o ministres ens mostra el pa consagrat i ens diu: «El Cos de Crist», hem de respondre: «Amén» amb veu clara, puix que això constitueix el nostre assentiment i és una proclamació de la nostra fe davant la comunitat cristiana.\nFinalment, cal rebre la comunió amb reverència. Està permès rebre-la en la boca o parant la mà. Si hom la rep a la mà, cal observa el que ja al seu temps ensenyava sant Ciril de Jerusalem:\nQuan t’apropis, doncs, avança no amb les mans esteses ni amb els dits separats, sinó fes de la mà esquerra un tron per a la mà dreta, perquè aquesta ha de rebre el Rei, i rep el cos de Crist a la palma de la mà, dient: «Amén». Després d’haver santificat els ulls amb el contacte amb el sant cos, pren-lo amb cura i procura de no perdre’n ni una engruna. Si en perdessis, seria com si perdessis un dels teus propis membres. Ja que, digues, si algú et donava unes engrunes d’or, ¿no te n’apoderaries amb tot interès procurant de no perdre’n ni una, ni de sofrir-ne cap dany? ¿I no vetllaràs amb molta més sol·licitud per una cosa més valuosa que l’or i que les pedres precioses, a fi de no perdre’n ni una engruna? (Catequesi XXIII, 21).\nI ja amb el Senyor a dins nostre, restem en actitud de pregària tot donant gràcies a Déu.\nPrevious StorySereu els meus testimonis\nNext StoryDona’m Senyor d’aquesta aigua


Cigrons amb gambes, recepta deliciosa | Factor Gastronòmic\nIngredient principal / Llegum / Cigrons amb gambes\nEls llegums són d’aquells productes que combinen amb gairebé tot. El seu sabor lleuger i la seva textura agradable els confereix la base ideal per congeniar amb tot allò que se’ls posi per davant. I, si són bons, es poden menjar fins i tot sols, acompanyats d’un bon raig d’oli d’oliva, verge extra això sí. També es poden coure amb verdures o carn i servir-ho tot plegat, una menja molt nutritiva i reconfortant com molt bé saben els pagesos del nostre país i aquelles generacions més grans que encara recorden com els llegums formaven una part important de la seva dieta. Això, avui en dia, malauradament s’ha perdut i cada cop mengem menys llegums. Una pena i una inconsciència que s’ha d’intentar, i ja s’intenta, corregir a base de pedagogia.\nSi amb verdura i carn són bons, els llegums quan s’ajunten amb el marisc adquireixen uns matisos inesperats substancialment plaents. Molt plaents. Els millors plats de llegums els tinc indefectiblement associats a les espardenyes, les cloïsses, les gambes o els escamarlans. I podríem ampliar aquest llistat amb molts altres mariscs i no ens equivocaríem pas. La unió llegum-marisc seguiria resultant imbatible. Plats com les mongetes amb cloïsses, els cigrons amb espardenyes o els cigrons amb gambes o escamarlans no tenen rival. Per la senzillesa de la seva elaboració i l’efecte exponencial d’aquesta amalgama de sabors tan ben avinguts.\n½ got del suc de coure els cigrons\n1 copeta de brandi (o vi blanc)\nPreparació dels cigrons amb gambes\nTallar les antenes de les gambes perquè no es cremin quan les daurem. Salar-les lleugerament.\nEn una cassola mitjana, posar una mica d’oli d’oliva i daurar a foc viu les gambes pels dos costats, només uns segons per evitar que es facin massa. Retirar i reservar per després.\nEn el mateix oli, sofregir la ceba picada lentament, remenant sovint perquè no es cremi.\nIncorporar l’all picat i sofregir uns minuts més.\nAfegir l’alcohol i deixar evaporar-lo.\nIncorporar l’aigua de cocció dels cigrons, salar al gust, remenar i coure un parell de minuts.\nAfegir els cigrons cuits i les gambes. Coure un minut a foc lent perquè les gambes agafin escalfor i apagar el foc.\nSi voleu afegir una picada, fer-ho en aquest moment. Per fer la picada només cal picar tots els ingredients en un morter, primer l’all i el julivert amb una mica de sal, després afegir les avellanes i, quan tinguem feta la picada, deixatar-la amb una mica d’aigua de cocció dels cigrons.\nServir els cigrons amb gambes en un plat fons, amb els cigrons de base i les gambes al damunt.


Equip | Monsite\nNascut a Berga el 1983, és Enginyer Tècnic en telecomunicacions, Especialista en administració electrònica, Grau Superior en interpretació de cant clàssic i Màster en gestió cultural. És en l’àmbit musical en el qual ha desenvolupat més intensament la seva tasca. Ha estat alumne de Xavier Sabata, Margarida Lladó, Assumpta Mateu, Lynne Dawson, Lambert Climent i Ofèlia Sala i ha treballant també amb mestres com Francisco Poyato, Alan Branch, David Bowman o Malcolm Martineau.\nEn el camp solista, ha interpretat en diverses ocasions obres com el Rèquiem de Brahms, de Fauré, de Saint-Saëns o Mozart, el Magnificat de Bach així com també diverses cantates, i obres contemporànies actuant en sales de concert com l’Auditori o el Palau de la Música Catalana. Va ser guardonat en diverses categories amb els premis Mestre Blanc o al concurs per joves cantants de l’Associació Catalana de Professors de Cant. També va obtenir les beques de la Fundació Anna Riera i la Fundació Victòria dels Àngels i va ser escollit per realitzar el programa de joves talents New Generation Program del festival de lied Life Victoria de la Fundació Victòria dels Àngels. Com a cantant de cor ha estat membre de la plantilla del Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana gràcies al qual ha pogut treballar amb directors de reconegut prestigi com Marc Minkowski, Esa-Pekka Salonen, Frans Brüggen o René Jacobs i amb orquestres com la London Symphony o Les Musiciens du Louvre, entre d’altres.\nTot i la seva formació eclèctica ha dedicat bona part del seu temps a la gestió i actualment dirigeix l’Institut de Música d’Andorra la Vella. Prèviament va ser secretari acadèmic de l’Escola Municipal de Música de Berga i del Conservatori de Música dels Pirineus on també va exercir de professor de cant, cor i banda. En el camp de la direcció, ha dirigit, entre d’altres, obres com els Rèquiems de Mozart, Fauré o Rutter, l’Stabat Mater de Haydn o l’estrena a Espanya de la versió original del Rèquiem de l’autor gal·lès Karl Jenkins. Ha dirigit formacions com o l’Orquestra de Cambra Terrassa 48 o l’Orquestra del Teatre Instrumental participant en festivals com el Festival de Música Antiga dels Pirineus. Com a director de banda, ha actuat diverses vegades a la Fira Mediterrània i ha estat director musical de l’espectacle Ecos de la Patum realitzat conjuntament amb el grup de teatre Comediants sobre la festa Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO. És director dels Petits cantors des del gener del 2022.\nFora de l’àmbit musical ha dedicat temps a la investigació històrica amb diversos treballs com, per exemple, la troballa de les partitures més antigues que es conserven de la Patum de Berga. Així mateix, també ha exercit funcions en el camp polític com a regidor de l’Ajuntament de Berga i vicepresident del Consell Comarcal del Berguedà. En l’àmbit associatiu, ha format part de la Junta d’Òmnium Cultural del Berguedà, ha estat membre de la Junta de la Fundació del Casal d’Europa del Berguedà, ha estat col·laborador de Ràdio Berga, és col·laborador de Televisió del Berguedà, ha col·laborat habitualment amb la formació de Banda de la Cobla Ciutat de Berga o també ha estat membre la Polifònica de Puig-reig.\nComença els estudis de piano a l’edat de 6 anys a Bourg-Madame, i després a l’Escola Marguerite Long i al Conservatori Nacional Regional de Tolosa.\nA ls 11 anys obté el primer premi virtuositat del Concours Musical de Francia.\nSegueix masterclasses de V. Yankoff, F. Clidad, A. Queffelec, J. Rouvier, L. Cabasso, A R El Bacha.\nDespres de la medalla d’or, és admès al Conservatori Nacional Superior de Mὑsica de Paris a la classe de G. Pludermacher i C. Desert on obtè el premi (TB) al 2007. Es perfeccciona amb V. Coq, pianista del trio Wanderer.\nEn el marc de « Joves Talents » dóna diversos concerts a Paris.\nActua com a solista i cambrista al Festival d’Hix a Cerdanya, amb el quartet Parisii, el violoncel.lista X. Phillips, el violonista Da Min Kim, participa al Festival de Prades, al Festival de Saillagouse amb el quartet GlinKa , al Festival AMusikenvignes, al Festival Cambra Romanica d’Andorra amb en Jordi Albelda, jove violoncel.lista andorrà molt talentós, i també amb divers conjunts de musica de cambra.\nAcompanya regularment la Capella Santa Maria de Puigcerdà, el Cor de Camilleres de Saillagouse , el Cor de Carol en Musica i el Cor Transfronterer de Cerdanya.\nProfessora de Llenguatge Musical dels Petits Cantors d'Andorra.\nNeix el 3 d'abril de 1988 a Barcelona. Inicia els seus estudis als 6 anys al Conservatori Professional de Música de Badalona on va estudiar violí, piano i flauta de bec.\nHa rebut consells de violinistes com Joan Orpella, Anna Beget, Gonçal Comelles i Marco Fiorinni.\nActualment forma part de l'Orquestra Simfònica Simfonova i l'Orquestra Barcelona Filharmonia. Ha tocat sota la direcció d'Alfons Reverté, Mark Friedhof, Manel Valdivieso, Daniel Antolí, entre d'altres.\nHa tocat en diversos països europeus i participat a diversos festivals musicals així com enregistrat anuncis i concerts televisius.\nLlicenciada en Magisteri Musical per la Universitat de Barcelona i Màster en Dificultats d'Aprenentatge i Trastorns del Llenguatge per la Universitat Oberta de Catalunya. Amplia la seva formació fent cursos de Rítmica Jaques Dalcroze i relacionats amb el món de l'educació.\nHa desenvolupat la carrera pedagògica com a professora de música en centres d'educació primària de la Generalitat de Catalunya i en escoles de música de Barcelona i Andorra. Des de 2017 és professora de violí, piano i llenguatge musical a l'Institut de Música d'Andorra la Vella.


Apartment Center Parcs De Eemhof 1 Zeewolde Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nApartment Center Parcs De Eemhof 1-, Slingerweg, Zeewolde, Països Baixos, 3896LD - Veure al mapaApartment Center Parcs De Eemhof 1Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 20 fotos\nAl visitar Zeewolde, vosté es sentirà com a casa a Apartment Center Parcs De Eemhof 1, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Zeewolde. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen habitació familiar. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, nevera, caixa forta a l'habitació, plat de dutxa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent piscina exterior. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Apartment Center Parcs De Eemhof 1.


Els dies 16,17 i 18 de març, una delegació de la Junta Directiva del Clúster de la Bioenergia de Catalunya, va realitzar un viatge a Dinamarca, per conèixer el model danès del biogàs. L’objectiu: copsar les principals oportunitats que ofereix el biogàs especialment en la producció de biometà, i en l’aprofitament sostenible del biogàs generat no només en instal·lacions agropecuàries, sinó també d’instal·lacions de gestió de residus i d’estacions depuradores d’aigua residual.\nEl viatge va ser organitzat per la Taula per a la gestió sostenible de la Ramaderia a Osona, que integra les principals cooperatives ramaderes de la regió, i pel Sr. Narcís Margall, col·laborador del Ministeri d’Afers exteriors del Govern danès i de la delegació d’empreses de biogàs, amb interessos comercials per Catalunya. Alhora, es va comptar amb la presència d’entitats, com la Cambra de Comerç de Barcelona, l’Agència de Residus de Catalunya, l’IRTA i l’IREC.\nDurant els tres dies es van dur a terme visites a les principals instal·lacions de biogàs de Dinamarca, com la planta de Vinkel, amb una capacitat de tractament de 400.000 tones/any de dejeccions ramaderes i altres residus orgànics. Actualment, produeix 25 milions de metres cúbics de biometà que s’injecten a la xarxa de gas.\nEl CBC també va aprofitar l’ocasió per conèixer l’activitat de dues organitzacions daneses com l’Associació del Biogàs de Dinamarca i el clúster Food & BioCluster, en la promoció del model danès del biogàs. Aquesta visita va servir per aprendre sobre les diverses accions i projectes duts a terme i, al mateix temps, tractar possibles oportunitats de col·laboració entre empreses catalanes i daneses.\n← El CBC posa de manifest el paper de la biomassa com a energia estratègica i resilient a la FECSEl biogàs a Catalunya té un gran potencial i l’administració té la capacitat de fer-ho possible →


13 juny 2021 17:21\ndBalears | 14 maig 2021\nLa UOB Ensenyament continua exigint que s'aclareixin tots els aspectes que envolten el polèmic nomenament de la nova cap d'Inspecció Educativa, Camila Tudurí.\n«En resposta a la pregunta parlamentària formulada des de l'oposició el passat dimarts 11 de maig, Martí March va deixar sense respondre un dels principals interrogants que encara pengen d'aquest assumpte: com així més d'un mes després de l'anunci fet per la Conselleria encara no s'ha publicat en el BOIB el nomenament de la nova cap d'Inspecció Educativa?», ha remarcat la UOB.\nA través dels serveis jurídics del sindicat, han sol·licitat formalment a la Conselleria que doni resposta a aquesta qüestió. A banda d'això, també han sol·licitat l'informe elaborat pels serveis jurídics de la Conselleria que segons Martí March avala el canvi normatiu efectuat respecte a la regulació del Departament d'Inspecció Educativa.\nDes de la UOB Ensenyament volen deixar clar que «d'entrada no pretenem qüestionar la idoneïtat de la persona escollida sinó el fet que el procés s'hagi desenvolupat sense amagar una intencionalitat política, seguint la normativa vigent i respectant els principis de mèrit, capacitat, transparència i publicitat. Com a sindicat compromès amb una educació pública i de qualitat consideram que es tracta d'un deure moral el fet d'exigir transparència als nostres governants quan dubtam d'un procediment administratiu».\nAixí, reafirmen que el cos d'Inspecció Educativa ha d'estar «lliure de qualsevol sospita d'ingerència política sigui quin sigui el partit que governi la Comunitat Autònoma». «No farem cap passa enrere fins que tota la comunitat educativa sàpiga ben cert que s'han seguit les passes previstes per escollir la persona que té la responsabilitat de supervisar la correcta aplicació de la normativa educativa», han conclòs.


Desorganització i inexperiència, característiques de les forces rebels\nAGÈNCIES Trípoli 01/04/2011 00:08\n260x366 Un rebel en un control als afores d'Ajdabia. / FINBARR O'REILLY/REUTERS Un rebel en un control als afores d'Ajdabia. / FINBARR O'REILLY/REUTERS\nEl primer ministre britànic, David Cameron, ha demanat als col·laboradors del dictador libi Muammar al-Gaddafi que abandonin el règim i segueixin l'exemple del fins aquest dimecres ministre libi d'Afers Estrangers, Mussa Kussa. La coalició internacional considera que la deserció de Kussa, que és a Londres i serà interrogat per les autoritats britàniques per l'atemptat de Lockerbie, és un cop dur per a Gaddafi. A més, el Regne Unit assegura que no li ha ofert protecció per evitar ser jutjat.\nTot i això, els Estats Units consideren que el dictador libi manté les forces suficients per resistir als atacs de la coalició internacional. El cap d'estat major nord-americà, Mike Mullen, ha assegurat en una compareixença al Congrés dels EUA que el potencial militar de l'exèrcit lleial a Gaddafi encara és deu vegades superior al de les tropes rebels. Mullen ha assegurat que els bombardejos aliats han reduït fins al 20% les capacitats militars de les forces de Gaddafi. Segons aquest militar, el problema més gran dels rebels és la manca d'organització i coneixements en els combats, ja que al voltant d'un miler de milicians han fet entrenament militar.\nDe fet, les forces de Gaddafi han continuat guanyant terreny als insurgents. Els combats entre els dos bàndols s'han centrat a uns 40 quilòmetres de Brega, un important port petrolier. Els sublevats asseguren que mantenen el poder sobre aquesta població, que l'exèrcit libi ha bombardejat amb artilleria.\nD'altra banda, l'OTAN ha assegurat que investigarà les afirmacions que ha fet l'arquebisbe Giovanni Innocenzo Martinelli a Trípoli, on ha afirmat que un testimoni li havia explicat que havien mort 40 persones per la caiguda d'un edifici després d'un atac aeri de la coalició.


Veure, pensar i sentir: ESCOLES SENSE AULES A SUÈCIA\nlluna 30 de gener de 2012 a les 19:30\nUns espais molt moderns i bonics però freds. Tal com dius hi ha massa tecnologia i cap joguina ni material manipulatiu. M'agrada veure diferents tipus d'escola i segur que totes tenen punts positius i negatius, però aquesta no m'acaba de fer el pes.\nAnònim 12 d’abril de 2012 a les 19:18\nCOM ES FA...? AMPOLLES ARC DE SANT MARTÍ\nQui no ha dit alguna vegada: "tinc ganes de provar això! Quan tingui temps a l'estiu, ho faré!" i després no troba el temps? ...


El Consorci de l’Habitatge renova el conveni amb Hàbitat3 per captar nous habitatges buits de particulars i destinar-los a lloguer social | Habitatge\nEl Consorci de l’Habitatge renova el conveni amb Hàbitat3 per captar nous habitatges buits de particulars i destinar-los a lloguer social\nHabitatge. L’Ajuntament de Barcelona destinarà 15 milions d’euros a un conveni que vol captar un total de 426 habitatges de privats per cedir-los durant els propers quatre anys.\nEl Consorci de l’Habitatge de Barcelona acaba de renovar el conveni amb la Fundació Hàbitat3 per tal de donar continuïtat al programa de captació d’habitatges buits de particulars per destinar-los a lloguer social.\nEl regidor d’Habitatge i Rehabilitació de l’Ajuntament de Barcelona, Josep Maria Montaner, i la presidenta d’Hàbitat3, Carme Trilla, han signat la renovació d’aquest conveni impulsat per la Taula d’Entitats del Tercer Sector de Catalunya.\nGràcies al conveni es donarà continuïtat durant quatre anys més al Programa de Cessió d’Habitatges. Aquest projecte, que s’emmarca en l’Acord Ciutadà per una Barcelona Inclusiva, contempla la captació d’habitatges buits i la cessió d’aquests habitatges al Fons de Lloguer Social per tal que es destinin a la Mesa d’Emergència i al Servei Primer la Llar.\nEn virtut d’aquest conveni, les dues administracions que formen part del Consorci de l’Habitatge de Barcelona –l’Ajuntament de Barcelona i la Generalitat de Catalunya– aportaran un total de 19 milions d’euros en 4 anualitats. D’aquests, 15 milions els aporta l’Ajuntament i 4 la Generalitat. La Fundació Hàbitat3, per la seva banda, aportarà 1,6 milions al desplegament d’aquest projecte.\nAmb la renovació del conveni es dona compliment a un dels acords assolits en la darrera Junta General del Consorci, celebrada el 21 de setembre passat. L’acte va estar presidit per l’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, i el president de la Generalitat de Catalunya, Joaquim Torra.\nPisos destinats a la Mesa d’Emergència i al Servei Primer la Llar\nAmb aquest nou conveni, que renova el programa de cessió d’habitatges, és volen captar un total de 426 habitatges de privats perquè els cedeixin durant els propers quatre anys. D’aquests 426 habitatges, un total de 350 es destinen a la Mesa d’Emergència, mentre que els altres 76 es destinaran al Servei Primer la Llar.\nFins ara, el programa gestionava 300 habitatges, dels quals 50 estaven destinats al Servei Primer la Llar. Un dels objectius de la Fundació Hàbitat3 és que els propietaris d’aquests habitatges els continuïn cedint al projecte.\nAl mateix temps, l’entitat s’ha fixat com a nou objectiu buscar habitatges buits de persones físiques i jurídiques que també es puguin incorporar al programa per tal d’incrementar els recursos residencials.\nGaranties pels propietaris dels habitatges cedits\nEl Programa de Cessió d’Habitatges preveu que la Fundació Hàbitat3 formalitzi la cessió de pisos buits amb els propietaris d’aquests pisos. Els propietaris rebran una contraprestació econòmica per aquesta cessió.\nLa Fundació també gestionarà el lloguer de l’habitatge. Els pisos es cediran a famílies que seran seleccionades mitjançant un procés tutelat pel Consorci de l’Habitatge de Barcelona per tal que garantir que compleixen els requisits per poder accedir a un habitatge social.\nEl programa també inclou la possibilitat de rehabilitar els habitatges cedits. En aquest cas, la Fundació es farà càrrec de les obres, i es repercutiran sobre el cànon a pagar al propietari del pis, fins al 80% del cost dels treballs. L’altre 20% l’assumeix el programa.\nAquest programa dóna garanties als propietaris que cobraran les rendes pel lloguer dels seus pisos durant 36 mesos, independentment de qualsevol circumstància. Aquest rendes se situen gairebé al preu del mercat.\nA més, es dóna la garantia de retornar l’habitatge al propietari en les mateixes condicions en les quals el va cedir i que els costos de gestió no són repercutibles als propietaris ni tampoc a cap de les incidències relacionades amb l’habitatge.\nGarantir el dret a l’accés a l’habitatge\nHàbitat3 és una entitat sense ànim de lucre que té com a objectiu possibilitar el dret a l’accés a l’habitatge digne a persones desafavorides, per tal de deslliurar-les de l’exclusió residencial, i perquè puguin comptar amb un pla d’acompanyament social que faciliti la seva inclusió social.\nLa Fundació realitza aquesta tasca en col·laboració amb altres entitats, i també amb les administracions públiques com l’Ajuntament de Barcelona i la Generalitat de Catalunya.\nNou impuls a la cessió d’habitatges buits per a lloguer social


Presentació del documental “Mans destres. Jaume Bruguera, bosquerol” - Museu del Ter\nInici / Novetats / Presentació del documental “Mans destres. Jaume Bruguera, bosquerol”\nPresentació del documental “Mans destres. Jaume Bruguera, bosquerol”\nDivendres 9 d’octubre a les 19h es presentarà el documental “Mans destres. Jaume Bruguera, bosquerol”. Inicialment la presentació s’havia de fer al Centre Cultural de Folgueroles en el marc de la Mostra de Cinema Etnogràfic que coordina el Museu del Ter amb un homenatge a en Jaume Bruguera, protagonista del documental. Finalment, amb motiu de la situació actual de crisi sanitària s’ha decidit amb l’ajuntament de Folgueroles ajornar la presentació pública del film i l’homenatge a Jaume Bruguera per futures dates. Es manté, però, la presentació en format en línia al canal de youtube i les xarxes del Museu del Ter el dia l’hora esmentats.\nJaume Bruguera va néixer a Sant Romà de Sau l’any 1930. Ell mateix es defineix com a home d’oficis de bosc. El documental el mostra anant a bosc, tallant i aplegant brucs per a fer-ne posteriorment en el seu taller les tradicionals escombres. Al final del documental ens ensenya també amb gran habilitat a fer escombres amb una altra planta del bosc, les cabeçudes.\nEl documental és una idea original de l’antropòleg Jacint Torrents, reconegut especialista en el patrimoni etnològic material i immaterial del món rural osonenc, sobre el que ha realitzat i publicat diversos treballs de recerca i documentació. Torrents es també un dels històrics impulsors del projecte Xarxa del Patrimoni Rural – Ecomuseu del Blat a Osona. El guió del documental i la narració també són de Jacint Torrents. La filmació i muntatge del documental ha anat a càrrec del realitzador Jordi Crusats.\nAquest documental és el primer resultat del projecte “Mans destres. Una etnografia del gest”, que es traduirà en una sèrie de documentals que posaran l’accent en la destresa adquirida per les mans d’homes i dones dels oficis més variats de la mà de l’antropòleg Jacint Torrents i amb la realització de Jordi Crusats. El projecte està produït pel Museu del Ter en el marc del programa “Etnologia en xarxa” de l’Observatori del patrimoni etnològic i immaterial de Catalunya de la Direcció General de Cultura Popular de la Generalitat de Catalunya.\nQuines històries amaguen aquestes teulades? Diume\nS'acosta el segon diumenge de mes i sortim a obser\nAvui, juntament amb els centres educatius de Manll\nBuscant el final! #manlleu #osona #arcdesantmarti\nPlou i fa sol! #Manlleu #osona #arcdesantmarti\nÉs, sens dubte, una de les joies de la visita a l\nPodeu començar pel passeig del Ter i acabar al Mu\nNi la pluja les espanta! Mirades #vorater! #manll\nAmb "El joc dels ocells del Ter" relaciona element\nEl nostre entorn! No podeu marxar de #Manlleu sens\n#Manlleu des de les alçades! Diumenge 15 d'agost\nA #Manlleu ja estem de Festa Major! Des del #Museu\nAtenció! No hem marxat de vacances, ni la colòni\nAquest dissabte 7 d'agost vàrem fer la darrera se\nDurant molts anys en Manuel i en Josep varen ser v\n[#NOVÈ2A ÚLTIMES FUNCIONS ‼] Us esperem a


Va organitzar un 'duel medieval a mort' entre els seus amants per decidir amb quin es quedava\nUna dona i el seu amant van ser arrestats pel "brutal" assassinat del seu ex-marit, apunyalat fins a la mort en un carreró de Stratford, a l'est de Londres, Anglaterra. La sospitosa està acusada d'organitzar una baralla a mort entre els dos homes per decidir quin d'ells mereixia quedar-se amb ella.\nAsta Juskauskiene, de 35 anys, va estar casada amb Giedruis Juskauskas, de 42. La dona té quatre fills, un dels quals (una nena) és fruit de la seva relació amb Giedruis, de qui es va divorciar el desembre de 2018. Asta va començar a quedar a Mantes Kvedaras, un jove de 25 anys que va conèixer per Internet després que fos alliberat de la presó a Lituània.\nTot i el divorci, la dona va continuar tenint trobades sexuals amb Giedruis mentre tenia Mantes com amant.\nEls dos homes van reclamar a la dona com "seva", per la qual cosa ella va decidir acabar la discussió organitzant una lluita "medieval" a mort en un carreró de Stratford.\nL'amant, Mantes Kvedaras, va volar a Regne Unit cinc dies abans de la "baralla" per quedar-se a la casa d'Asta a Dartford. El 17 de juny de 2019, el seu exmarit, Giedruis Juskauskas, va ser apunyalat 35 vegades en el cos i el coll i es va deixar en el lloc perquè es dessagnés fins a morir.\nKvedaras va confessar l'assassinat, durant el qual Asta es va quedar a casa cuidant dels seus fills.\nGiedruis Juskauskas i Mantes Kvedaras / Policia Metropolitana de Londres\n"UNA FIGURA MANIPULADORA I CONTROLADORA"\nLa dona va ser acusada d'organitzar l'assassinat del seu exmarit i va ser condemnada aquest divendres 10 de gener després d'un judici de cinc setmanes al tribunal de la Corona de Kingston.\nSegons el fiscal Hugh Davies, Asta hauria parlat de l'enfrontament a mort dels amants amb la seva amiga Jurgita Sulciene. "L'objectiu era que els homes resolguessin la discussió amb violència, en un duel medieval", va dir Davies, citat per la premsa britànica. "De diferents maneres, cada home va sentir que tenia drets sobre Asta Juskauskiene. La situació arribaria inevitablement a aquest punt".\n"Giedrius Juskauskias i Mantes Kvedaras òbviament es van trobar per voluntat pròpia i no per casualitat: cap d'ells estava a prop d'on vivien i els registres telefònics mostren que hi va haver repetides comunicacions entre ells durant el 16 de juny mentre viatjaven de diferents llocs al lloc de trobada. Juskauskiene és una figura manipuladora i controladora, determinant en l'orquestració d'aquests esdeveniments", va assenyalar Davies.\n"Sabia per endavant que Mantes Kvederas tenia la intenció de fer servir la violència i causar greus ferides a Giedrius. I ella va animar, va ajudar i va tenir la intenció de fer-ho".


#foradelloc: Huracà de lletres\nÉs un torrent d’emocions bellament descrites a cada pàgina. Té cinc llibres publicats, el darrer al 2017, Canteu, esperits, canteu, d’Edicions del Periscopi, una editorial que l’any passat vaig incorporar a la meva llibreria com a origen de insospitades descobertes. Anava pel mig d’aquesta obra que ja necessitava buscar llibres anteriors de Ward en alguna llengua que pogués llegir. I aquí arribo a Quedan los huesos (Siruela, 2011) i el seu primer capítol que en si mateix és tota una novel·la majestuosa.\nExplica els dies abans de l’arribada del devastador huracà Katrina a Nova Orleans, i no vull que passi si ha de destrossar la vida d’aquella munió de personatges que ens presenta de manera brillant. No em puc permetre el luxe de perdre el temps amb títols insípids: quants llibres podré llegir el que em queda de vida? És dimarts, comencem la setmana feliç:)\nArticle publicat al diari La Mañana el 29 de gener de 2019\nUnknown 30 de gener de 2019, a les 19:27\nRecomanació agafada al vol! Gràcies, un bon llibre sempre s'agraeix :)\nIgnasi Calvo 4 de febrer de 2019, a les 18:52\nQue el puguis gaudir!


El president del Govern, Pedro Sánchez, ha donat instruccions perquè Espanya aculli el vaixell 'Aquarius', en què es troben més de 600 persones abandonats a la seva sort a la Mediterrània, ha informat el Palau de la Moncloa.\nEl destí d'aquest vaixell serà el port de València, prèvia coordinació amb la Generalitat valenciana.\n"És la nostra obligació ajudar a evitar una catàstrofe humanitària i oferir un port segur a aquestes persones, complint d'aquesta manera amb les obligacions del dret internacional", ha afegit en un comunicat Presidència del Govern.\nAixí ho acabava d'avançar el president de la Generalitat, Ximo Puig, que ha assegurat que el Govern d'Espanya oferirà a l'ONU València com a "port segur" per al vaixell.\n"M'ha comunicat (la vicepresidenta Carmen Calvo) que el Govern situarà el port de València com el port segur per a aquesta operació humanitària que el Govern d'Espanya va a emprendre de la mà de l'ONU", ha dit Puig, que ha assegurat que és una bona notícia per a Espanya "que sigui considerat un país obert i hospitalari".\n"La Comunitat valenciana sempre ha estat una comunitat hospitalària, ja vam voler en el seu moment noliejar un vaixell per als refugiats sirians", ha incidit, recordat que l'Executiu regional també havia expressat la seva voluntat de rebre els migrants i refugiats de l'Aquarius.


PAPALLONES EN LA LLUM 2.0: L'IMPULS D'AMOR\nEt vull d’estrelles als ulls,\nprotegeix-te amor de l’amor,\nd’aquell que et fa ingràvida i et perd la consciència,\nque a la nit es desvetllen les viperines que tot mostrant la bífida,\nimpunes imputen errors.\nEl malfactor que va deixar-te la mà et voldrà per ell sol.\nSigues secret fins que t’arribi just el cercle del mon.\nPublicat per sandra Dominguez a dilluns, de novembre 17, 2014\nEduard 17 de novembre de 2014 a les 11:22\nVeig que aquest llibre d'oracions profanes va per bon camí. Creixent, desvelant lentament secrets. Molt encertat aquest darrer vers, et fa meditar.


LES OVELLES ELÈCTRIQUES: Weng weng, el 007 filipí, una troballa\nde novembre 28, 2007 Weng weng, el 007 filipí, una troballa\nInternet és un pou de sorpreses. Gràcies a la Xarxa coneixem personatges que d'altra forma seria impossible descobrir. Com m'ha passat amb el personatge Weng Weng, l'agent 007 filipí, que va tenir gran popularitat i escassa alçada. De fet, l'actor que l'interpreta, Ernesto de la Cruz, va ser l'actor de menys alçada en protagonitzar una pel·lícula, 84 centímetres. Una autèntica troballa. La seriositat amb que lluitava amb els dolents, la seua capacitat infinita per derrotar el mal i la implicació absoluta en les pelis el converteix de veritat en un autèntic superheroi. Va morir l'any 92 d'un ataca al cor, però ara s'han posat de moda els seus vídeos gràcies a la Xarxa. Quina barreja d'estils i quina gràcia que fa, to i que les pelis originals es feren amb absoluta seriositat i professionalitat...\nEtiquetes ernesto de la cruz, weng weng\ntambé hi havia aquell actor (francés em sembla) que era una especie de mini-yo d'en Felipe Gonzales; i més recentment a la pelicula Elf (del mateix director que la próxima Iron Man, així que poseuvos a tremolar) on Peter Dinklage (per altre banda, un excel.lent actor, tot s'ha de dir) duia una pinta força similar a la del ex-president Aznar (d'aquí, que la peli en versió castellana el personatge parli com si fos l'Aznar)...\nen un altre ordre de coses,\naquesta tarda he pogut probar l'emulador del CPS3 (em sembla que s'escriu així, es a dir, l'emulador de les plaques capcom, en aquest cas la tercera). tota una delicia poder jugar al Street Figther 3 a l'ordinador. i tota una proesa tecnologica si hem de fer cas a les mesures de seguretat que segons expliquen duien aquestes plaques (no sé si será cert pero diuen que em un copet de no res, la memoria de tot el joc s'esborraba, per tal d'evitar la piretaria d'altres plaques com la CSP2). ja sé que no es massa legal (de fet, per una cosa o una altre tots acabarem a la presó) pero no m'he pogut resistir...:)\n12:27 a. m., de novembre 29, 2007


Riberaonline: L'èxit del curs d'habilitats comunicatives fa que es programi una sessió pràctica per als seus alumnes\nL'èxit del curs d'habilitats comunicatives fa que es programi una sessió pràctica per als seus alumnes\nQuinze persones de diferents perfils professionals van dur a terme, els dies 10 i 11 d'abril, un curs d'habilitats comunicatives al Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre, organitzat per l'Àrea de Joventut. La formació, de vuit hores de durada, la va dur a terme l'educador, coach i (trans)formador David Domínguez Arús, i un cop finalitzada els assistents en van fer una molt bona valoració. De fet, davant del seu interès per aprofundir en coneixements d'aquest àmbit i treballar casos pràctics, s'ha proposat una sessió pràctica que es durà a terme aviat.\nDurant el curs, David Domínguez va insistir en tres aspectes bàsics a treballar en una formació d'aquest tipus: d'una banda, els punts forts i elements que afavoreixen la comunicació (el llenguatge, l'empatia...), i els punts febles i elements que la bloquegen (el no saber escoltar, el soroll...); d'altra banda, la identificació de l'estil comunicatiu d'un mateix per tal de ser-ne conscient i poder-lo millorar i, finalment, tenir en compte algunes pautes i eines útils a l'hora de fer una presentació o un discurs de cara al públic.\nI és que les habilitats comunicatives són una eina bàsica per a la vida en societat. La manera en què portem a terme la comunicació determinarà l'eficàcia del missatge que volem transmetre i que el procés sigui un èxit. Per tant, saber posar paraules a allò que pensem, saber-ho dir, saber escoltar activament i la comunicació no verbal que acompanya el procés seran una necessitat vital a potenciar pel desenvolupament personal i social de les persones.\nAixí, l'objectiu d'aquest curs doncs ha estat potenciar les habilitats comunicatives de cadascú, partint del supòsit que saber comunicar-se amb qualitat no és un fet exclusivament innat, sinó que és una habilitat que es pot entrenar, i que tothom pot desenvolupar un procés comunicatiu d'èxit gràcies a diverses tècniques, recursos i una mica de pràctica.


Van ser dues visites en les quals el món dels sentits hi té un gran protagonisme. Sentir l’olor de la xocolata només arribar ja ens va fer venir ganes de tastar-la. I així va ser, després d’un audiovisual molt dinàmic on s’explicava què és el cacau i la xocolata, vam conèixer el procés de fabricació de la xocolata i dels ous de Pasqua. Era el moment de posar en acció els cinc sentits i descobrir diferents gustos i olors de la xocolata. Va ser genial!\nA les Caves Vilarnau vam començar amb la visita a les vinyes, després vam anar a les tines i, evidentment, vam entrar a dins la bodega. Ens van explicar que per obtenir el cava calia que el vi fes dues fermentacions i aquestes es fan amb llevat (uns cucs molt petits que es mengen el sucre i es tiren pets i fan bombolles). També ens van explicar que a les vinyes hi ha rosers plantats per donar l’alarma en cas que hi hagi alguna plaga. Finalment, vam fer un taller d’olors i ens van deixar tastar el suc de raïm.\nJa ho veieu, va ser una excursió molt divertida, molt instructiva i sobretot molt sensitiva.


gall dindi mòlt vs. vedella mòlta: comparacions de salut i sabor\nTerrenys de batalla: una mirada a la galleda de terra contra la carn de vedella\nEl gall dindi mòlt versus la vedella mòlta és una batalla per als segles.\nTot i que alguns no s’atrevirien a utilitzar gall d’indi mòlt xili recepta, d'altres han substituït el gall dindi per vedella des que abans era fresc.\nDes de les hamburgueses a les cassoles fins als tacs, no hi ha dubte que els dos tipus de carn són deliciosos, versàtils i convenients per preparar àpats ràpids i saborosos.\nAquí teniu la història de la cinta sobre gall d’indi mòlta enfront de vedella mòlta en termes de valor nutricional, beneficis per a la salut i quan s’ha d’aconseguir un per l'altre.\nGelat cerebral Yaroslav Danylchenko / Stocksy United\nComparació cara a cara\nA més del color, els dos tipus de carn tenen un aspecte bastant similar en forma de terra. La carn mòlta és, bé, carn mòlta ... oi?\nTot i això, les diferències entre ells provenen del que hi ha a dins. Comparem cara a cara. A continuació es compara 3 unces de carn mòlta magra enfront de 3 unces de gall dindi magre , ambdós un 7 per cent de greix.\nVedella mòlt Gall dindi mòlt\nproteïna 25 g 23 g\ngreix 8 g 9,9 g\ngreix saturat 3,3 g 2,5 g\ncolesterol 76 mg 88 mg\nsodi 73 mg 76,5 mg\nferro 2,7 mg 1,3 mg\nzinc 5,9 mg 3,2 mg\nvitamina B6 .4 mg .4 mg\nvitamina B12 2,4 mg 1,6 mg\nCom podeu veure, tots dos són comparables. Unça per unça, el gall d’indi mòlt té una mica més de calories, greixos, colesterol i sodi en comparació amb la carn mòlta. No obstant això, la carn mòlta té més proteïnes, ferro, zinc i vitamines del grup B.\nEl greix saturat és on es diferencien (tot i que no per una tona), i per això sol ser que el gall d’indi sol obtenir punts més “sans” que la carn de vedella.\nTant el gall d’indi mòlt com la carn mòlta són excel·lents fonts de proteïnes, que poden ajudar a controlar la gana, augmentar el metabolisme i augmentar massa muscular .\nDescomposició de vedella mòlta\nPel que fa a la comparació, el gust és completament subjectiu. Si som els jutges, és probable que una hamburguesa magra de gall dindi que pugui enfrontar-se a una hamburguesa de vedella 80/20 en una competició gustativa tingui dificultats.\nObjectivament parlant, la carn de boví té un contingut més elevat en greixos per agrair la seva sucositat i el seu poderós perfil de sabor.\nTot i que una hamburguesa calenta és probablement el seu ús més popular, vedella mòlta també és excel·lent en tacs, salses de carn com bolonyesa, mandonguilles, pa de carn, xile, pastes al forn (hola, lasanya), pebrots farcits i pastís de pastor.\nA més, si voleu afegir més proteïnes, zinc o ferro a la vostra dieta, la carn de vedella supera una mica el gall d’indi. La carn mòlta també conté menys calories i menys colesterol.\nDesmuntatge de gall dindi mòlt\nEl gall d’indi mòlt conté menys greixos saturats que la carn mòlta, sense perdre res a la zona de cocció.\nDe fet, gall dindi mòlt és tan popular perquè és una opció paleo fantàstica per a aquells que busquen versions més 'magres' dels seus menjars favorits. És especialment deliciós amb tacs, verdures farcides, salses i cassoles.\nSi us agrada que la vostra carn tingui un contingut més alt en greixos, el gall dindi mòlt pot assecar-se més ràpidament durant la cocció que alguna cosa com la carn mòlta 80/20. Però si cuineu amb les versions lean, totes dues són bastant comparables.\nuna autèntica ànima bessona\nQuin és el millor per a mi?\nA més del maquillatge i la versatilitat d’ambdós tipus de carn, triar entre ambdues pot reduir-se a la preferència personal. Aquí teniu una ronda de llamps per ajudar-vos a decidir:\nVoleu optar per un perfil més atrevit, més ric o més saborós? Aneu amb vedella. (Penseu: mandonguilles tendres en una salsa de tomàquet amb puntes de vi.)\nBusqueu un sabor més clar on la carn no domini els altres ingredients? Turquia és la vostra millor aposta. (Penseu: embolcalls d’enciam d’inspiració asiàtica cruixents i refrescants.)\nMenys greix = menys humitat i el gall d’indi mòlt pot assecar-se més ràpidament que la carn mòlta amb més greix. Per evitar-ho, presteu una atenció especial a la temperatura de cocció quan feu servir gall d’indi mòlt o proveu de cuinar amb un lot que tingui un percentatge de greixos més alt.\nCom que el gall d’indi mòlt té menys greixos saturats que la carn mòlta, és una bona idea per a la salut del cor.\nUn petit estudi va trobar que menjar aliments rics en greixos saturats augmenta els factors de risc de malalties del cor en augmentar el colesterol LDL 'dolent'.\nSi el vostre objectiu és controlar el pes, proveu de cuinar amb un gall d’indi mòlt sense greixos al 99%. El gall d’indi sense greixos és l’opció més prima i amb menys calories.\nTriar entre aquestes dues opcions versàtils de carn mòlta es redueix principalment a les vostres preferències de sabor. En cas contrari, són bastant comparables en general, fora dels beneficis a llarg termini per a la salut del cor (gall d’indi mòlta) i del contingut de ferro (vedella mòlta).\nNecessiteu un sopar inspo el més aviat possible? Proveu el nostre aliment nutritiu preferit receptes de gall dindi mòlt o bé esmorzars rics en proteïnes elaborat amb restes de vedella.\nquant de son profund necessiteu\ncom engreixar els llavis\nViure Per què són tan maleïts els pèptids de col·lagen i què fan fins i tot?\nConnectar El que ningú et diu sobre la depressió (però ho faré)\nMenjar Vaig pensar que odiava la coliflor fins que la vaig fregir a la manera egípcia\nEntreteniment Mark Ruffalo Wiki: 5 fets que cal conèixer sobre l’actor ‘Thor: Ragnarok’\nMenjar 18 coses sorprenents que podeu fer a la cuina d’arròs\nCréixer 25 maneres recolzades per la ciència per cuidar-se millor\nQuin és el tracte amb l’equip de condicionament físic vibrant i realment funciona?\n9 menjars congelats saludables que no són els sopars de televisió de la vostra infància


Puigdemont, investit per segona vegada alcalde de Girona - Diari de Girona\nPuigdemont, investit per segona vegada alcalde de Girona\nL'alcalde va subratllar "el compromís de Girona amb el futur polític d´una Catalunya lliure, independent i socialment justa"\ngirona | acn 15.06.2015 | 07:14\nEls regidors de Girona envoltant l´alcalde Carles Puigdemont. Marc Martí\nCarles Puigdemont va ser investit alcalde de Girona per segona i última vegada amb els vots dels deu regidors de CiU. Puigdemont va aprofitar el seu discurs per refermar el compromís de l'ajuntament amb el procés. "Vindran temps il·lusionant i apassionants, perquè tindrem l'oportunitat de fer un país nou", va exposar Puigdemont que va assegurar que "en el moment oportú, aquest ajuntament ha de respondre de manera aclaparadora a la crida que se'ns faci des del Parlament". CiU governarà en minoria i, per això, Puigdemont va detallar que durant els propers dies seguirà buscant acords d'estabilitat amb els grups municipals per facilitar la governabilitat de la ciutat.\nCarles Puigdemont enfila el segon mandat com a alcalde de Girona. En el seu discurs d'investidura ja va concretar que és la segona vegada que jura el càrrec i serà l'última perquè no tornarà a encapçalar la candidatura. CiU consolida així els resultats de fa quatre anys, quan van acabar amb 32 anys d'alcaldia socialista\nEl ple va començar a les dotze del migdia amb la presència de nombroses autoritats polítiques, representants dels cossos de seguretat i de l'església. A primera fila s'hi van asseure exregidors de l'Ajuntament de Girona que no repeteixen i van veure des del públic com els nous càrrecs electes prenien possessió del càrrec, tal com ells mateixos van fer fa quatre anys.\nDesprés de constituir la mesa d'edat, els 25 regidors van prometre o jurat el càrrec. La gran majoria, 18 dels regidors, van jurar "per imperatiu legal" i, un cop llegida la fórmula exigida que promet fidelitat al rei i a la Constitució, van explicitar que treballaran per la independència de Catalunya. Van ser els representants de CiU, ERC i la CUP.\nBona part dels regidors van fer ús de la fórmula proposada per l'Associació de Municipis per la Independència (AMI). "Anuncio que resto a disposició del nou Parlament, del president i del Govern de la Generalitat de Catalunya que sorgeixin de les eleccions del 27 de setembre per exercir l'autodeterminació del nostre poble i proclamar l'estat català, lliure i sobirà", van llegir. Els únics que es van posicionar a favor de la independència han estat els regidors del PSC, Ciutadans i el PPC.


PO 08 Direcció d’obra - Directrius\nDescriure el contingut i el sistema de control del procés de direcció facultativa d'obres d'edificació, segons les obligacions recollides en la reglamentació vigent.\nAquest procediment aplica a la direcció facultativa de l'obra, la qual comprèn:\n- La direcció d'obra, entesa com la direcció del desenvolupament de l'obra en els aspectes tècnics, estètics, urbanístics, mediambientals i de seguretat i salut, de conformitat amb el projecte que la defineix, la llicència d'edificació, la resta d'autoritzacions preceptives i les condicions del contracte, amb l'objecte d'assegurar la seua adequació al fi proposat.\nAbans de l'inici de l'activitat de direcció d'obra, l'organització haurà registrat i revisat els requisits del client, d'acord amb el que estableix el procediment PO-07.\nL'activitat dels agents que componen la direcció facultativa està dirigida a ordenar i controlar l'execució de l'edifici previst en el projecte, conforme a la llicència municipal d'edificació, amb els nivells de qualitat i seguretat exigibles, i vetllant per la coordinació dels diversos mitjans posats a disposició de la direcció facultativa pel constructor o contractista principal.\nLa direcció facultativa registrarà les seues instruccions en el Llibre d'Ordres i Assistències i en aquells documents que considere necessari. Les activitats de verificació i control fetes per la direcció facultativa, per si mateixa o amb assistència de laboratoris i entitats de control, si és el cas, quedaran ressenyades en el corresponent Llibre de Gestió de Qualitat d'Obra.\nA. El procés de Direcció d'obra contemplarà, a més de qualsevol altre requisit que exigisca la reglamentació vigent en cada moment, les activitats següents:\n- Començament de les obres: acta de replantejament, la qual recollirà la data de començament de les obres i constituirà el document justificatiu del seu inici. Per a la seua formalització, la promoció convocarà els agents que han de subscriure-la.\n- Seguiment de l'obra: les visites a realitzar durant les obres seran les que la direcció facultativa considere necessàries per a la seua correcta supervisió.\nDurant el seguiment de l'obra, l'arquitecte resoldrà les incidències plantejades, coordinarà la direcció dels projectes parcials elaborats per altres tècnics, elaborarà les eventuals modificacions del projecte exigides per la marxa de les obres i supervisarà les certificacions parcials i liquidació final de les unitats executades.\n- Acabament de les obres: es procedirà a la declaració formal de la seua finalització, mitjançant el certificat final d'obra i l'acta de recepció subscrit per la direcció facultativa, on es farà referència a:\na) L'ajust de l'obra al projecte d'execució i, si és el cas, a les modificacions aprovades per l'administració pública, quedant documentades en el projecte final d'obra.\nb) La justificació del compliment del nivell de qualitat previst en projecte, mitjançant el Llibre de Gestió de Qualitat d'Obra.\nc) La suficiència dels serveis urbanístics exigibles segons la Llicència municipal d'edificació i la connexió amb les xarxes d'infraestructures corresponents.\nEl director d'obra entregarà al promotor, juntament amb el certificat final d'obra visat pel col·legi, el projecte final d'obra (si procedeix) en el qual es descriurà l'edifici executat, així com la documentació de l'obra, en els seus aspectes administratius, tècnics i d'ús i manteniment.\nEl client, aleshores, podrà sol·licitar a l'ajuntament la llicència de primera ocupació, adjuntant la informació per ells requerida.


oli d’ortiga – Remenat\nMacerat d’ortigues de Collserola en oli d’oliva ecològic\nPer via externa és útil per irritacións, enrogiment, taques, caspa, pell estressada i arrugues. Per via interna té propietats energitzants, desintoxicants i remineralitzants. Per ambdues vies s’utilitza com a tractament complementari d’artritis, artrosis, reumatismes o osteoporosi. L’efecte depuratiu hepàtic ajuda a regular els nivells de greixos a la sang, mentre que la clorofil.la estimula la circulació. Forma part del tractament en casos d’engrandiment de pròstata i com a preventiu.\nAplicar en us tòpic sobre la pell o al cuir cabellut, diverses vegades al dia. Per us intern, prendre una cullerada en dejú.\n18 mesos. Guardar en un lloc fresc i sec.\nNo hi ha efectes secundaris coneguts d’aquest oli utilitzat amb moderació. La planta fresca té un efecte urticant sobre la pell, però l’oleomacerat no. L’excés de fulla d’ortiga consumida per via interna pot irritar les mucoses digestives. Com a remei diurètic i en format d’extracte o infusió no es aconsellable en cas d’hipertensió arterial, cardiopatíes o insuficiencia renal que provoqui edemes (retenció de líquids).\nL’ortiga és una planta herbàcia perenne que s’ha utilitzat durant segles. És rica en clorofil.la, sílici, potassi, ferro, bor, vitamines A, C, K, E, B2, àcid salicílic, proteínes i histamina. En temps antics s’utilitzava l’ortiga per fabricar fibres dures i com a aliment.\nPer via externa és útil per tractar irritació, enrogiment, taques, caspa i altres afeccions de la pell i el cuir cabellut. També es fa servir per frenar la caiguda del cabell; de fet, l’oleomacerat d’ortiga es troba en molts productes de cura personal, com ara sabó i condicionador per al cabell. Les persones que tenen artritis, artrosis, reumatismes o osteoporosi poden beneficiar-se del seu efecte antiinflamatori, ja sigui amb fregues sobre la pell o per via interna. També té propietats cosmètiques, s’utilitza per a la pell estressada i sensible, i com a preventiu d’arrugues.\nPer via interna s’utilitza com a verdura, en infusió, en càpsules o prenent directament l’oleomaceració Té propietats energitzants, desintoxicants i purificadores. Depura els ronyons, disminueix el sucre en sang i estimula la producció de bilis. Aquest efecte depuratiu del fetge també ajuda a regular els nivells de greixos a la sang, alhora que la clorofil.la n’estimula la circulació.\nAjuda a lluitar contra la gota i l’engrandiment de la pròstata. És interessant per la seva elevada composició mineral, que compensa parcialment la potencial perdua de minerals associaciada als processos diurètics. Els productes elaborats a partir de les parts aèries d’ortiga poden interferir amb la producció de prostaglandines i altres productes químics que causen la inflamació. En conseqüència, l’ortiga pot tenir un efecte antiinflamatori també per via oral, així com millorar les respostes del sistema immune.\nLes parts aèries d’ortiga poden reduir la quantitat d’histamina produïda pel cos en resposta a un al·lergen. A través d’aquesta acció potencial, les parts aèries de l’ortiga consumides amb regularitat poden ajudar a reduir els símptomes d’al · lèrgia. Els resultats d’un estudi en humans són prometedors, però es necessita més recerca per obtenir resultats concloents.\nEls grecs i romans utilitzaven l’oli d’ortiga per tractar la irritació de la pell, així com per a ajudar a prevenir les arrugues. També va ser una de les plantes més utilitzades en el tractament de la tuberculosis.\nHi ha medicació derivada de l’extracte d’arrel d’ortiga pel tractament de la hiperplàsia beninga de la pròstata, ja que conté un principi actiu que bloqueja parcialment l’engruiximent associat a la testosterona.\nReforça els ossos i s’ha utilitzat tradicionalment en els casos de debilitat òssia degut a la riquesa en minerals que intervenen en la calcificació de l’os -com el silici i el bor- així com a l’efecte regulador hormonal.\nmúsculs i pell\nper la tendinitis