Huelga General 29 septiembre: Decreto de Servicios Mínimos de la Generalitat de Catalunya – Vaga General 29 setembre: Decret de Serveis Mínims de la Generalitat de Catalunya – Viajeros Online\nHuelga General 29 septiembre: Decreto de Servicios Mínimos de la Generalitat de Catalunya – Vaga General 29 setembre: Decret de Serveis Mínims de la Generalitat de Catalunya\nDiari Oicial de la Generalitat de Catalunya – Núm. 5721 – 23.9.2010 <?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office">\nTRE/453/2010, de 22 de setembre, per la qual es garanteixen els serveis essencials que s’han de prestar a la Comunitat Autònoma de Catalunya durant la vaga general del dia 29 de setembre de 2010.\nVistes les convocatòries de vaga formulades pels sindicats Comissions Obreres (CCOO) i Unió General de Treballadors (UGT), Coordinadora Obrera Sindical (COS), Confederació General del Treball (CGT), Intersindical – Confederació Sindical de Catalunya (I-CSC), Unió Sindical Obrera de Catalunya (USOC) i In- tersindical Alternativa de Catalunya (IAC), previstes per al dia 29 de setembre de\n2010, de 0:00 a 24:00 hores i que afecten tots els treballadors i treballadores de la\nComunitat Autònoma de Catalunya;\nVist que, segons les convocatòries, en les empreses en què el treball estigui organitzat a torns continuats la vaga s’iniciarà amb el començament del torn de nit del dia 28 i finalitzarà amb l’acabament del torn de tarda del dia 29; si el torn de tarda s’inicia el dia 29 i finalitza el dia 30, la vaga es realitzarà durant tota la jornada de treball, si almenys el 50% de la jornada de treball es correspon amb el dia 29; si la jornada laboral comença abans de les 0:00 hores del dia 29, la vaga començarà a l’inici d’aquesta jornada;\nEn el sector de la premsa escrita diària en la seva edició en paper, agències informatives, així com aquelles empreses que realitzen la seva impressió, la vaga començarà a les 7:00 hores del dia 28 de setembre i finalitzarà a les 7:00 hores del dia 29 de setembre. En aquest sector, el personal d’administració podrà acollir-se a la mateixa convocatòria de caràcter general del dia 29, sempre que la seva funció no estigui lligada a redacció o producció.\nIgualment, els treballadors i redactors que realitzin exclusivament diaris digitals o pàgines web, amb contingut informatiu, faran la vaga el dia 29 en les mateixes condicions que la resta de treballadors. Si els redactors i treballadors fan la seva tasca informativa tant per a la producció en paper com per a la digital, començaran la vaga a les 7:00 hores del dia 28 de setembre i la finalitzaran a les 7:00 hores del dia 29 de setembre.\nAtès que es tracta d’una vaga general que afecta totes les activitats que es desenvolupen en el territori de Catalunya i que afecta tant personal laboral com funcionari i estatutari, cal vetllar per tots els serveis considerats essencials per a la població, que garanteixen drets constitucionals, llibertats públiques o béns constitucionalment protegits, i fixar-ne un contingut mínim, indispensable per garantir drets vitals i necessitats bàsiques, efectuant una restricció ponderada, justificada i proporcional del dret de vaga;\nAtès que, d’acord amb el que estableix el Decret 120/1995, de 24 de març, la consellera de Treball té la facultat per a la determinació dels serveis mínims dins de l’àmbit territorial de Catalunya, en el cas de vagues de personal laboral d’empreses, entitats o institucions encarregades de la prestació de serveis essencials sobre els quals recaigui la titularitat de la competència, així com en cas de vagues de per- sonal funcionari, laboral i estatutari que presti els seus serveis en departaments, organismes o entitats de la Generalitat de Catalunya;\nAtès que cal distingir entre la fixació de serveis mínims per garantir els drets essencials de la ciutadania, objecte d’aquesta Ordre, i dels serveis de seguretat i manteniment, que correspon fixar-los a les empreses una vegada escoltada la repre- sentació de les persones treballadores; aquests serveis de seguretat i manteniment garanteixen la seguretat de les persones i coses durant la vaga, així com el manteniment i preservació dels locals, maquinaria, instal·lacions i matèries primeres, amb la única finalitat que es pugui reprendre el treball sense dificultat, tan bon punt finalitzi la vaga, tal com estableix l’article 6.7 del Reial Decret Legislatiu 17/1977, de 4 de març, sobre relacions de treball, i jurisprudència constitucional, entre la que cal citar la sentència 11/1981, de 8 d’abril;\nAtès que l’autoritat governativa ha de dictar les mesures necessàries per tal de mantenir el servei essencial, tenint en compte que aquesta restricció ha de ser jus- tificada i proporcional amb l’exercici legítim del dret de vaga, reconegut a l’article\n28.2 de la Constitució i jurisprudència d’aplicació;\nAtès que en sectors com la sanitat, el transport de mercaderies per carretera i en empreses com Transports Metropolitans de Barcelona i Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya es va arribar a acords entre les associacions sindicals i empresarials més representatives durant els anys 2005 i 2006, sobre els criteris a seguir en cas de vagues sectorials o generals, que es tenen en compte en aquesta Ordre;\nAtès que els serveis que presten les empreses que cobreixen els números telefònics d’urgències i emergències resulten necessaris i imprescindibles per atendre necessitats vitals i, per això, l’atenció de les urgències d’ordre públic, bombers, policia, violència de gènere, protecció civil, salvament marítim, urgències de serveis sanitaris i altres d’anàlegs han de considerar-se serveis essencials per a la comunitat, ja que la seva interrupció afectaria drets i béns constitucionalment protegits, ja que mitjançant la comunicació s’atenen els serveis esmentats;\nAtès que el subministrament d’energia elèctrica, gas, abastament d’aigua potable, evacuació d’aigües residuals i enllumenat públic són elements imprescindibles per al desenvolupament de les necessitats ciutadanes que afecten la salut, la salubritat i la seguretat públiques i són mitjans necessaris per al desenvolupament d’altres drets, així com per donar servei als centres sanitaris i, en general, a totes aquelles empreses i institucions que presten serveis essencials pels ciutadans;\nAtès que els serveis de vigilància i d’extinció d’incendis de determinades instal·lacions és indispensable per mantenir la seguretat de la ciutadania, dret reconegut a l’article 17 de la Constitució, s’haurà de prestar aquest servei ininterrompudament durant la durada de la vaga, i també la prestació a d’altres activitats que requereixin custòdia;\nAtès que el servei de transports de mercaderies i viatgers que duen a terme les empreses del sector s’ha de considerar un servei essencial per a la comunitat, ja que la seva interrupció afectaria drets i béns constitucionalment protegits, com són el dret a la circulació que estableix l’article 19 de la Constitució;\nAtès que en el cas del transport de mercaderies cal garantir el transport d’aquelles que abasteixen els establiments sanitaris i aquelles que, per la seva naturalesa perible, no siguin susceptibles de conservació més enllà de 48 hores;\nAtès que el moviment més elevat de viatgers i desplaçaments es produeix en les anomenades hores punta, coincidint amb les hores d’entrada i sortida de la feina, dels centres d’ensenyament i centres socials i sanitaris i afecta d’una manera espe- cialment greu les persones sense vehicle particular, les persones grans, les persones amb disminució, i les persones que resideixen a zones més aïllades, que són les que substancialment depenen del mitjà col·lectiu de transport, és pel qual cal garantir el desplaçament durant les anomenades hores punta;\nAtès que per garantir la seguretat del trànsit tant en les poblacions com en les carreteres i els túnels és necessari el control permanent de les instal·lacions i els semàfors, i tenir la capacitat d’actuació immediata en cas de situacions de risc, com poden ser accidents, incendis, etc., per fer front a les incidències o emergències que es produeixin;\nAtès que per poder garantir la seguretat de la circulació viària cal assegurar el pas en les àrees de peatge, com a element regulador, tant per les vies automàtiques com per les vies manuals, amb una presència mínima de personal, per així mo- dular-les en funció de la intensitat de les situacions de risc que puguin produir-se com a conseqüència del trànsit, així com assegurar les activitats de control i de manteniment, d’assistència i de senyalització d’incidències a causa de la seva re- lació directa amb la seguretat, per la qual cosa totes aquestes activitats han de ser considerades essencials;\nAtès que la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals i els ens que en depenen tenen, entre altres, una funció informativa que cal considerar un dret essencial dels ciutadans, el qual ha de realitzar-se conforme als principis assenyalats a l’article\n20 de la Constitució;\nAtès que els serveis funeraris s’han de considerar serveis essencials ja que afecten drets com la salut i la salubritat, i altres prestacions bàsiques, recollits a l’article 43 de la Constitució, s’ha de garantir la recollida dels difunts quan no es disposi de les instal·lacions adequades que permetin ajornar-ne el trasllat, d’acord amb el que s’exigeix a la Llei de policia mortuòria sanitària i, en cas que se superi la capacitat de les instal·lacions de refrigeració, s’efectuarà el trasllat a les sales de vetlla i al cementiri o la incineradora; segons el cas, caldrà realitzar també la feina de neteja de nínxols així com les feines de paleta, i mantenir una dotació mínima per realitzar els serveis administratius i d’atenció als familiars;\nAtès que el ser vei que presten els centres d’assistència, teleassistència i serveis socials que no depenen directament de l’Institut Català d’Assistència i Serveis Socials del Departament d’Acció Social i Ciutadania de la Generalitat de Catalunya, s’ha de considerar de caràcter essencial per als interessos ge- nerals de la comunitat perquè afecta a un col·lectiu especialment vulnerable, que depèn de l’assistència de terceres persones per realitzar les seves funcions vitals imprescindibles;\nAtès que la vaga afecta entre d’altres activitats un servei tan essencial com és el de la salut i la protecció de la vida, reconeguts als articles 15 i 43 de la Constitució, caldrà disposar la realització d’uns serveis mínims adequats i proporcionals al servei essencial que es garanteix per tal de donar cobertura a totes les actuacions sanitàries que no admetin demora;\nAtès que la dispensa de medicaments de les farmàcies és un servei essencial i prioritari en tant que té incidència directa en la salut i la vida, s’haurà de garantir el funcionament de les farmàcies de guàrdia;\nAtès que de la tasca dels centres educatius també deriva un dret fonamental de la ciutadania com és el dret a la conciliació entre la vida personal i laboral que deixen els seus fills sota la tutela de les llars d’infants i les escoles, així com el dret a la seguretat dels alumnes menors de dotze anys que accedeixen als centres, cal garantir un servei de vigilància i atenció;\nAtès que cal garantir el servei de restauració, tant si el servei es presta directament per personal del centre com si es subcontracta a empreses de càtering externes, en totes aquelles institucions o residències que garanteixen serveis essencials per a la ciutadania pel fet d’acollir menors, persones amb disminució, persones grans, malalts o reclusos, que no estan capacitats ni en disposició d’organitzar-se de forma autònoma, si bé a les escoles només és necessària la presencia d’un número mínim de monitors per garantir la seguretat;\nAtès que l’Administració de la Generalitat de Catalunya, emparada en la norma constitucional i l’Estatut d’Autonomia, presta serveis de caràcter essencial que cal garantir, com les funcions d’assistència sanitària i assistència social, de prevenció d’incendis i salvament, de salut pública, ambiental i animal, d’atenció a la infància i l’adolescència o els relatius a l’administració judicial i, tenint en compte que cal garantir l’accés a les dependències administratives, que permetin fer efectius els drets esmentats, a més de permetre l’accés als registres administratius per totes les actuacions sotmeses a terminis l’incompliment dels quals pugui comportar la pèrdua o perjudicis greus de drets o interessos de terceres persones;\nAtès que el dret a la seguretat és un dret essencial de la població, cal garantir els serveis d’extinció d’incendis, salvament i protecció civil en general, així com els controls sanitaris i veterinaris;\nAtès que els serveis públics d’assistència a persones amb dificultats per valer-se de forma autònoma és un servei essencial i cal garantir l’adequada atenció a les seves necessitats sanitàries, fisiològiques i d’higiene bàsiques;\nAtès que els centres penitenciaris i els centres d’atenció especial de menors tenen en comú una característica molt rellevant pel que fa a la seva naturalesa, consistent en què presten serveis públics a ciutadans que no gaudeixen de la seva plena capacitat ni de la seva total llibertat, sinó que es caracteritzen pel fet de prestar serveis a unes persones que es troben en una posició, tant jurídica com de fet, sensiblement reduïda o limitada respecte la resta de la ciutadania; en aquest casos la manca de capacitats o llibertats ha de ser suplerta per l’Administració, de tal manera que la reducció de la prestació dels serveis habituals en aquests àmbits no pot ser considerada de la mateixa manera que per a la resta de ciutadans;\nAtès que en supòsits de vagues d’àmbit i durada similar es van dictar les Ordres TRE/325/2010, de 7 de juny, publicada al DOGC núm. 5648, d’11 de juny,- TRE/433/2008, de 2 d’octubre, publicada al DOGC núm. 5230, de 7 d’oc- tubre,- TIC/156/2003, de 7 d’abril, publicada al DOGC núm. 3861, de 9 d’abril,- TRE/200/2002 a TRE/204/2002, de 17 de juny, publicades en el DOGC núm. 3659, de 18 de juny, i considerant tant per la durada com pels efectes i àmbit personal que en l’actual vaga hi ha una situació de similars característiques a les anteriors, caldrà tenir-les en compte com antecedents;\nAtès que cal tenir en compte que en tractar-se d’una vaga general, que és una situació diferent i molt més complexa, en la qual es produeix una interacció de tots els sectors, a diferència de les vagues únicament sectorials, la fixació dels serveis a establir ha de tenir en compte que l’equilibri de tots els drets en joc no pot ser el mateix que el que s’ha de garantir en les vagues sectorials, la qual cosa justifica una minoració ponderada en la fixació de determinats serveis mínims respecte dels que es fixen en una vaga sectorial, en la qual la resta de serveis funcionen normalment;\nAtès que s’ha donat audiència als sindicats convocants de la vaga per tal que formulin una proposta sobre l’establiment dels serveis mínims, les quals es recullen en les actes dels dies 16 i 17 de setembre de 2010, i a les patronals PIMEC i Foment del Treball, tal com consta a l’acta 20 de setembre de 2010;\nAtès que s’han demanat informes a la Secretaria General dels Departaments de la Presidència, de la Vicepresidència, d’Interior, Relacions Institucionals i Parti- cipació, d’Economia i Finances, de Governació i Administracions Públiques, de Política Territorial i Obres Públiques, de Justícia, d’Educació, de Cultura i Mitjans de Comunicació, de Salut, d’Agricultura, Alimentació i Acció Rural, d’Innovació, Universitats i Empresa, d’Acció Social i Ciutadania, de Medi Ambient i Habitatge i de Treball, a més de a la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, a la Federació de Municipis de Catalunya i a l’Associació de Municipis i Comarques;\nAtès el que disposen l’article 28.2 de la Constitució; l’article 170.1.i) de l’Estatut d’autonomia de Catalunya; l’article 10.2 del Reial decret llei 17/1977, de 4 de març; el Decret 120/1995, de 24 de març, de la Generalitat de Catalunya; i les sentències del Tribunal Constitucional 11/1981, de 8 d’abril; 26/1981, de 17 de juliol; 33/1981, de 5 de novembre; 51/1986, de 24 d’abril; 27/1989, de 3 de febrer; 43/1990, de 15 de març, i 122/1990 i 123/1990, de 2 de juliol,\nORDENO: Article 1\nLa situació de vaga formulada pels sindicats Comissions Obreres (CCOO) i Unió General de Treballadors (UGT), Coordinadora Obrera Sindical (COS), Confederació General del Treball (CGT), Intersindical – Confederació Sindical de Catalunya (I- CSC), Unió Sindical Obrera de Catalunya (USOC) i Intersindical Alternativa de Catalunya (IAC), previstes pel dia 29 de setembre de 2010, de 0:00 a 24:00 hores, amb les particularitats que s’expressen al començament d’aquesta Ordre, i que afecten a tots els treballadors i treballadores de la Comunitat Autònoma de Catalunya, queda condicionada al manteniment del serveis mínims següents:\n1.1 Funcions d’atenció telefònica de tot tipus d’urgències i emergències com les sanitàries, de policia, d’ordre públic, de violència de gènere, de protecció civil, de bombers, del salvament marítim, elèctriques, d’aigua i gas, d’informació de trànsit: El servei es prestarà amb el personal necessari i imprescindible per poder realitzar les comunicacions de la forma habitual.\n1.2 El subministrament d’energia elèctrica, de gas, d’abastament d’aigua potable\n, d’evacuació i el tractament d’aigües residuals i l’enllumenat públic: El funcionament de les instal·lacions i la reparació de les avaries urgents que no es puguin ajornar més enllà del període de durada de la vaga i que puguin afectar la salut, la seguretat o la salubritat públiques.\n1.3 Seguretat i extinció d’incendis: En fàbriques i dipòsits d’explosius, centrals nuclears i tèrmiques i altres centres de producció d’energia, el mateix règim que en un dia festiu.\n1.4 Transport de mercaderies: El transport de les mercaderies imprescindibles per abastir els establiments sanitaris. Pel que fa a la resta de mercaderies es transportaran les que per la seva naturalesa perible no siguin susceptibles de conservació més enllà de 24 hores.\n1.5 Transport de viatgers urbà i interurbà:\na) Rodalies de Catalunya operat per Renfe:\nServei de transport en les hores punta, de 6.30 a 9.30 del matí i de 17.00 a 20.00 de la tarda: 25%\nb) Ferrocarril Metropolità de Barcelona, SA:\n25% del servei en les franges horàries de 6:30 a 9:30 hores i de 17:00 a 20:00 hores.\nc) Transports de Barcelona, SA:\n25% del servei en les franges horàries de 6:30 a 9:30 hores i de 17:00 a 20:00 hores Restaran en funcionament aquelles línies que cobreixin desplaçaments sense mitjà de transport alternatiu, entenent per mitjà de transport alternatiu el ferrocarril metropolità, els ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya, el tramvia o la Renfe.\nd) Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya:\ne) Resta de transports de viatgers urbans i interurbans i Tram:\n1. Servei de transport urbà i interurbà: el 25% del servei en hores punta, de 6.30 a 9.30 i de 17.00 a 20.00 hores.\nEn tot cas, es realitzarà un desplaçament complert d’anada i tornada.\n2. Servei de transport de persones amb disminució: servei habitual.\n3. Transport escolar per accedir a centres públics d’infantil i primària que no tenen transport públic alternatiu de les zones rurals: manteniment del servei.\n4. Servei de llançadora de les terminals de l’aeroport: 50% durant tota la jornada.\nf) Clàusules d’aplicació general: En relació amb les línies d’autobusos, l’empre- sa, d’acord amb el seu comitè d’empresa, podrà establir la distribució del nombre d’autobusos per línia, sempre que en còmput global no superi el màxim fixat anteriorment.\nLa sortida del transport des del punt d’origen començarà a l’inici de la franja horària fixada i caldrà efectuar el trajecte fins a la seva destinació, i qualsevol altre que sigui necessari per a la seguretat i pel següent inici del servei.\na) Barreres troncals i barreres d’entrada i sortida de l’autopista:\n– En el supòsit que la barrera estigui atesa habitualment entre 1 i 4 persones: 1 persona\n– En el supòsit que la barrera estigui atesa habitualment entre 5 i 8 persones: 2 persones\n– Si la barrera està atesa habitualment per més de 8 persones: 3 persones\nb) Personal de manteniment, comunicacions i seguretat, centre d’operacions i\nassistència a l’usuari: 25% del personal habitual.\n1.7 Servei de grues: La retirada dels vehicles que obstaculitzin la circulació viària, els vehicles estacionats en passos de vianants i els que ocupin les places d’aparcament reservades a les persones amb discapacitat, i el seu trasllat al dipòsit de vehicles. També s’ha de garantir l’assistència dels vehicles avariats i accidentats.\n1.8 Empreses que realitzen operacions relatives a la viabilitat i vigilància en poblacions, carreteres i túnels: Els equips d’urgència per fer front a les incidències o emergències que obstaculitzin la circulació o puguin incrementar la inseguretat a l’hora de circular.\n1.9 Corporació Catalana de Radio i Televisió:\na) Emissió de notícies (telenotícies i radionotícies): 50% del servei\nb) Emissió de la informació necessària en cas que es produeixi una emergencia per a la població.\n1.10 Serveis funeraris:\na) Recollida dels difunts fins a les sales de refrigeració: 100% del servei.\nb) Trasllat a les sales de vetlla i al cementiri o la incineradora: s’haurà de realitzar aquest servei sempre que se superi la capacitat de les instal·lacions de refrigeració.\nc) Feines de neteja de nínxols i de paleta, si s’escau.\nd) Serveis administratius i d’atenció als familiars: 50% del servei.\n1.11 Personal d’empreses que realitzen funcions d’assistència i serveis socials:\na) El servei de menjadors socials: personal imprescindible per la prestació del servei.\nb) Ajuda a domicili: s’han de prestar els serveis urgents, necessaris i inajornables.\nc) Residències de persones amb disminució: servei habitual en règim de festiu. d) Residències per a la gent gran: servei habitual en règim de festiu.\ne) El servei de comunitats infantils/juvenils: el manteniment dels serveis habituals per part del personal educatiu d’assistència directa al menor i serveis habituals del personal de cuina, transport i vigilància.\nf) Centres d’atenció especial, residències, pisos-llar: només el personal necessari per garantir els serveis que es presten en un dia festiu.\ng) Centres de dia: funcionament normal en el servei de restauració i 50% en la resta de serveis.\nh) Teleassistència: servei habitual de teleoperadors i personal assistencial.\n1.12 Assistència sanitària en els centres i els establiments sanitaris assistencials de titularitat pública i privada:\na) Assistència sanitària en els centres i establiments sanitaris de la Xarxa Sanitària d’Utilització Pública (XSUP):\n1. El normal funcionament del servei d’urgències, tant l’atenció de malalts externs com l’atenció dels malalts ingressats a les unitats d’observació d’urgències, a criteri del metge encarregat del malalt.\n2. El normal funcionament de les unitats especials: unitats de cures intensi- ves, unitats de vigilància intensiva, unitats coronàries, unitats d’hemodiàlisi, neonatologia, parts i tractaments de radioteràpia i quimioteràpia, així com totes aquelles altres que puguin tenir la consideració d’unitats especials d’urgència vital.\n3. S’han de garantir els tractaments de radioteràpia i quimioteràpia en situaci- ons urgents i de necessitat vital i, en altres situacions, a criteri del facultatiu que atengui el malalt.\n4. S’haurà d’atendre l’activitat quirúrgica inajornable derivada de l’atenció ur- gent i greu a criteri de la direcció mèdica, escoltat el cap de servei, tant pel que fa referència al preoperatori com al postoperatori.\n5. Mentre estigui ingressat, tot malalt haurà de ser respectat en el seu dret a ser atès, tant des del punt de vista assistencial, com des del bàsic d’infermeria i hoteler.\n6. En els centres d’assistència extrahospitalària, es garantirà l’assistència urgent durant l’horari habitual de cada centre. Aquest servei es prestarà amb un 25% de la plantilla, tot i que quan es garanteixi amb un dispositiu assistencial unipersonal s’haurà de considerar aquesta situació com a mínim i es prestarà amb l’assistència normal pròpia dels serveis especials i ordinaris i altres dispositius d’atenció continuada.\n7. El servei de neteja mantindrà l’activitat normal en les àrees d’alt risc. Tenen aquesta consideració els serveis següents:\n– Serveis d’urgència\n– Àrea quirúrgica (quiròfans i avantquiròfans).\n– Unitat de vigilància intensiva, reanimació (postoperats) i unitats coronàries.\n– Unitats de grans cremats\n– Unitats de prematurs\n– Unitats de diàlisi\n– Unitats d’asèptics i malalts infecciosos\n– Sala de parts i paritoris\n– Àrees de malalts immunodeprimits (trasplantats, hematologia i oncologia)\n– Laboratori d’urgències\n– Servei d’esterilització\n– Cuines i serveis d’alimentació\n– Sales de necròpsies\n– Desinfecció terminal (neteja d’habitacions en casos d’alta de malalts en processos infecciosos)\n– I tots aquells altres serveis que puguin tenir aquesta consideració\n– Dins les àrees d’alt risc, el servei de neteja inclourà l’evacuació de roba bruta i residus.\n8. El servei d’hoteleria ha de garantir el menjar de tots els malalts ingressats.\n9. El serveis de neteja i d’hoteleria han de quedar garantits, tant si aquest servei el realitza el personal propi de cadascun dels centres, com si estan encomanats a empreses concessionàries.\n10. Transport sanitari: s’haurà de garantir el servei per atendre totes les urgències sanitàries de qualsevol tipologia i requeriment, per tractaments oncològics, de diàlisi i d’oxigenoteràpia. Igualment, s’haurà de garantir el servei per a la realització deproves que siguin urgents a criteri del facultatiu.\n11. S’haurà de garantir el normal funcionament del servei de coordinació d’urgències i els sistemes d’emergències mèdiques, en atenció a les especials característiques de l’assistència prestada.\n12. La resta de serveis no previstos en els apartats anteriors funcionaran amb el mateix règim que en un dia festiu, exceptuant aquells centres on la plantilla sigui igual a la dels dies laborables, en que passarà a ser del 50% (en situació de nombre imparell s’arrodonirà el personal de servei sempre per excés).\nb) Assistència sanitària en els centres privats dedicats a l’hospitalització, assistència, consulta i laboratoris d’anàlisis clíniques que no formin part de la XSUP:\nS’estableixen els mateixos serveis mínims que en l’apartat anterior, excepte pel que fa als centres d’assistència extrahospitalària en els quals es mantindrà el personal imprescindible per garantir l’assistència urgent o inajornable -per les característiques del tractament durant l’horari habitual de cada centre, com en un dia festiu.\nc) Serveis farmacèutics: Es mantindran amb el personal laboral adient que presti\nserveis en els torns de guàrdia i nits que estiguin establerts.\n1.13 Farmàcies de guàrdia: 100% del servei.\n1.14 Centres docents públics i privats no universitaris i llars d’infants: Una persona de l’equip directiu de cada centre (direcció, cap d’estudis, responsable de coordinació pedagògica, o secretari/ària).\nPer a l’ensenyament infantil i primària (de 3 a 12 anys): 1 docent per cada 6 unitats.\nPer a llars d’infants: 25% de la plantilla.\n1.15 Personal que presta els seus serveis en l’Administració de la Generalitat de Catalunya, no previst en els apartats anteriors: Serveis comuns a tots els centres de treball:\na) Personal directiu: una persona per unitat orgànica o centre de treball.\nb) Servei de registre de documents o, en el seu cas, Oficina d’Atenció Ciutadana\n(OAC), servei de control d’accés als centres públics i servei de telefonia:\n– Centres de treball que tinguin fins a 100 treballadors/es: 3 persones.\n– Centres de treball de més de 100 treballadors/es: 4 persones.\nc) Serveis als quals correspongui la tramitació de les actuacions de terminis preclusius o d’actuacions l’incompliment de les quals pugui comportar la pèrdua o perjudicis greus de drets o interessos de terceres persones: una persona per servei afectat.\nd) Serveis d’emergències: el personal necessari i imprescindible.\ne) Parc mòbil: un xofer per a cada Departament, un per al secretari general del Departament d’Interior, Relacions Institucionals i Participació, un per a la directora general de Prevenció, Extinció d’Incendis i Salvaments i un per atendre, si fos el cas, el director general de Protecció Civil.\nEntitat Autònoma del Diari Oficial i de Publicacions (DOGC): 5% del personal.\nResidència Blume del Consell Català de l’Esport: el mateix servei que en cap de setmana.\na) Centres i serveis assistencials de serveis socials de l’Institut Català d’Assistència i Serveis Socials (ICASS): el mateix personal que en un dia festiu.\nb) Centres d’acolliment, centres residencials d’acció educativa i comunitats infantils de la Direcció General d’Atenció a la Infància i Adolescència (DGAIA): el manteniment dels serveis habituals per part del personal educatiu d’as- sistència directa al menor i serveis habituals del personal de cuina, transport i vigilància.\nc) Xarxa d’albergs de Joventut dependents de l’Agència Catalana de la Joventut:\n50% del personal de cuina, garantint en tot cas una persona per torn.\nd) Unitat de detecció i prevenció del maltractament infantil (UDEPMI): el per- sonal necessari i indispensable per atendre les urgències.\nUn veterinari als Serveis Centrals i a cada Servei Territorial, a disposició del servei.\nA cada oficina comarcal hi haurà un veterinari oficial, localitzable i a dis- posició del servei, llevat de les comarques del Segrià, la Noguera, el Bages, Osona, el Vallès Oriental i l’Alt Empordà, on hi haurà dos veterinaris en aquesta situació.\nAls laboratoris hi haurà un veterinari en disposició de servei.\nEscoles de capacitació agrària amb residència: 50% del personal de restauració.\nResidències d’estudiants dependents del Departament d’Educació:\na) Menjadors i cuina: 50% del personal.\nb) Vigilància: una persona.\na) Direcció General de Prevenció, Extinció d’Incendis i Salvaments: el personal de guàrdia de: el cos de bombers, els tècnics especialistes (manteniment d’helicòpters i operadors de control), oficials de primera (taller-radio), el personal sanitari del GEM i el personal contractat amb motiu de la campanya forestal.\nb) Direcció General de Protecció Civil: el personal de guàrdia.\nc) Centres d’Informació del Trànsit:\n1. Una persona cap de sala.\n2. Una persona operadora.\n3. Una persona pilot d’helicòpter/horari ordinari.\n4. Una persona periodista per la informació del trànsit.\nd) Personal de la Direcció General de la Policia: personal conductor polivalent distribuït per les diferents regions policials i serveis centrals: 7% de la plantilla.\nAigües Ter-Llobregat: el personal de producció i distribució en règim de turnicitat tancada, així com el personal de guàrdia permanent.\nServei Meteorològic de Catalunya: una persona tècnica de predicció i vigilància per torn.\nCos d’Agents Rurals: l’inspector/a en cap, els/les caps d’àrea regional i un efectiu per comarca. Si s’activa el Pla Alfa nivells 2 o 3, s’afegiria un efectiu per comarca. El personal necessari per atendre el servei de comunicacions i suport.\nDirecció General de Carreteres (Centre de control de trànsit de Vic): el mateix servei que en dia festiu.\nInstitut geològic de Catalunya: el mateix servei que en dia festiu.\na) Serveis de resposta a alertes alimentàries i brots epidèmics:\n1. Serveis Centrals de l’Agència de Protecció de la Salut: un tècnic de la divisió de gestió de riscos.\n2. Serveis Centrals de la Direcció General de Salut Pública: un tècnic epidemiòleg.\n3. Per cada Servei Regional: un tècnic de l’Àrea de gestió de riscos i un tècnic epidemiòleg.\n4. Per cada equip de protecció de la salut: 1 tècnic\nb) Servei veterinari oficial d’escorxadors (VOE): Als escorxadors frigorífics,\nper raó del nombre de veterinaris que habitualment tinguin adscrits:\n1. Escorxadors que disposen habitualment d’1 a 3 veterinaris: 1 veterinari\n2. Escorxadors que disposen habitualment de 4 a 5 veterinaris: 2 veterinaris\n3. Escorxadors que disposen de més de 5 veterinaris: 3 veterinaris\nc) Policia Sanitària Mortuòria: Un tècnic en cada servei regional de l’Agència de Protecció de la Salut. Departament de Treball\nInspecció de treball: servei de guàrdia d’Inspecció i Subinspecció. Departament de Justícia\na) Personal de la Secretaria de Serveis Penitenciaris, Rehabilitació i Justicia Juvenil: 70% del personal, distribuït segons les necessitats dels serveis.\nb) Personal dels Centres educatius de Justícia Juvenil i Equips d’Execució de Mesures de Medi Obert:\n1. Atenció directa al menor: manteniment dels serveis habituals.\n2. Personal tècnic del servei de mediació i assessorament i equip d’execució de mesures en medi obert: 50% del personal.\n3. Personal d’assistència sanitària: manteniment dels serveis habituals.\n4. Personal de serveis: 80% del personal.\nc) Personal de l’Administració de Justícia:\n1. Jutjats que estiguin de guàrdia: 100% dels efectius adscrits a cada tipus de guàrdia\n2. Tribunal Superior de Justícia: 1 gestor o 1 tramitador en cada sala i i 1 auxili\nper a la Sala Contenciosa i 1 per a la Civil i Penal i Social.\n3. Audiències provincials, Sales Civils i Penals: 1 gestor o 1 tramitador per cada secció i 1 auxili per cada 4 seccions.\nBarcelona: 1 tramitador o 1 gestor per cadascun dels serveis de registre i repartiment i el personal del torn diari de la informàtica de la guàrdia i 1 funcionari per al servei de presentació d’escrits i trasllat de còpies urgents i de termini.\nFora de Barcelona: 1 funcionari\n5. Servei comú de registre d’escrits d’òrgans col·legiats: 1 funcionari per al servei de registre i repartiment.\n6. Jutjats de Primera Instància i Instrucció: 1 gestor o 1 tramitador per cada dos jutjats, a l’ordre civil i 1 gestor o 1 tramitador per cada jutjat, a l’ordre penal\n7. Jutjats de Primera Instància, Jutjats Mercantils i Jutjats Contenciosos admi- nistratius: 1 gestor i 1 auxili , per cada quatre jutjats, i 1 tramitador per cada dos jutjats.\nEn l’àmbit concursal de Barcelona 1 funcionari per a la presentació d’escrits.\n8. Jutjats d’Instrucció: 1 gestor 1 tramitador i, per cada quatre jutjats, 1 auxili\n9. Jutjats Penals:\nA Barcelona: 1 gestor, per cada dos jutjats, 1 tramitador per cada tres jutjats i 1 auxili per cada quatre jutjats.\nFora de Barcelona: 1 gestor i 1 tramitador per jutjat i, per cada dos o tres jutjats, 1 auxili.\n10. Jutjats Socials:\nA Barcelona: 1 gestor i 1 auxili per cada quatre jutjats, i 1 tramitador per cada dos jutjats.\nFora de Barcelona: 1 gestor o 1 tramitador a cada jutjat i, per cada dos jutjats, 1 auxili.\n11. Jutjats de Vigilància Penitenciària: 1 gestor, 1 tramitador i 1 auxili.\n12. Jutjats de Violència sobre la Dona:\nA Barcelona ciutat: 1 gestor, 1 tramitador i 1 auxili per a tots els jutjats\nResta de territori: 1 gestor, 1 tramitador i 1 auxili\n13. Jutjats de Menors: 1 funcionari a Barcelona, 1 funcionari a Tarragona, 1 funcionari a Lleida i 1 funcionari a Girona.\n14. Jutjats de Pau: 1 funcionari.\n15. Registre civil:\nDe Barcelona ciutat: 1 funcionari de la secció de defuncions, i un 1 gestor o 1 tramitador, per a atendre les altres funcions de registre.\nFora de Barcelona ciutat: 1 funcionari\n16. Fiscalia: 1 gestor, 1 tramitador i 1 auxili, a cadascuna de les fiscalies.\n17. Seccions i Adscripcions de la Fiscalia: El funcionari que estigui adscrit a la guàrdia i en les que no hi hagi guàrdia 1 funcionari per cada Secció i/o adscripció territorial.\nPer atendre qualsevol incidència derivada de la Llei Orgànica reguladora de la responsabilitat penal dels menors tot el personal adscrit a la guàrdia.\n18. Institut de Medicina Legal de Catalunya:\nServei de guàrdia en àrees i partits judicials: 100% dels efectius adscrits a la guàrdia.\nPartits judicials on hi hagi adscrits un o més metges forenses: 1 metge forense. Servei de Patologia Forense i Servei de Clínica Medicoforense de Barcelona:\nel 30% dels metges forenses, un funcionari/ària del cos de tramitació processal i administrativa i un funcionari/ària del cos d’auxili judicial, per cada centre de treball.\nServei de Laboratori Forense a Barcelona: un funcionari/ària del cos de tramitació processal i administrativa.\nServeis Centrals de l’IMLC ( 6a planta Edifici G): un funcionari/ària del cos de tramitació processal i administrativa i un funcionari/ària del cos d’auxili judicial.\nEl nombre de funcionaris que s’esmenta en aquest apartat es mantindrà també en cas que el nombre de jutjats sigui inferior a l’establert en la determinació dels serveis mínims.\n1.17 Entitats afectades per la vaga no incloses en els apartats anteriors que pres- tin algun dels serveis essencials a la ciutadania descrits a la fonamentació jurídica d’aquesta Ordre: el mateix règim que en un dia festiu.\nLes empreses, escoltat el comitè de vaga o, si hi manca, els representants dels treballadors, determinaran el personal estrictament necessari per garantir la pres- tació normal dels serveis mínims que s’estableixen en aquesta Ordre. Aquests serveis mínims els prestarà, preferentment, si s’escau, el personal que no exerceixi el dret de vaga.\nEls cessaments i les alteracions en la feina per part del personal necessari per al manteniment dels serveis mínims que determina l’article 1 seran considerats il- legals als efectes del que estableix l’article 16.1 del Reial decret llei 17/1977, de 4 de març, en relació amb l’article 54 del Reial decret legislatiu 1/1995, de 24 de març, de l’Estatut dels treballadors.\nNotifiqueu aquesta Ordre als interessats per al seu compliment i trameteu-la per a la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.\nBarcelona, 22 de setembre de 2010\nLL9pRr8Ol1 23 septiembre, 2010\nArtículo anterior Huelga General 29 de septiembre: billetes de tren de renfe y vuelos de compañías nacionales – Vaga General 29 de setembre: bitllets de tren de renfe i vols de companyies nacionals\nSiguiente artículo Brasil – Rio de Janeiro – Informació turística i gua de la ciutat\nHistórico de notícias 4 noviembre, 2010 30 octubre, 2018\nHistórico de notícias 7 noviembre, 2009 30 octubre, 2018\nEl Ministro de Fomento Español rechazado de su vuelo / El MInistre de Foment Espanyol fet fora del seu vol\nHistórico de notícias 4 julio, 2011 30 octubre, 2018\nSpanair modifica horarios y Vueling comunica cancelaciones de vuelos a Venecia por Huelga en esa ciudad


Hansínuhús - Stykkishólmur Stykkisholmur Islàndia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVeure tots els 15 allotjaments a Stykkisholmur.\nHansínuhús - StykkishólmurSilfurgata 14, Stykkisholmur, Stykkisholmur, Islàndia, 340 - Veure al mapaExcel·lent8,6Basada en5comentarisHansínuhús - StykkishólmurVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Stykkisholmur, no busqui més enllà de Hansínuhús - Stykkishólmur. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Hansínuhús - Stykkishólmur també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Stykkisholmur. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen bany, camp de golf (a 3 km) estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Stykkisholmur, el Hansínuhús - Stykkishólmur és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nAllotjaments a Stykkisholmur


Demanen prioritzar l’atenció als pacients davant l’«allau» de baixes - Diari de Girona\nDemanen prioritzar l’atenció als pacients davant l’«allau» de baixes\nEl sindicat Metges de Catalunya ha fet una crida als Centres d’Atenció Primària perquè prioritzin l’atenció als pacients per davant de gestions burocràtiques. El sindicat ha denunciat en un comunicat que l’«allau» de peticions de baixes per covid-19 està «desbordant» els centres de salut i ha advocat per instaurar la «declaració autoresponsable» per alliberar de tràmits administratius el personal facultatiu. Així mateix, ha demanat al col·lectiu que posposi la gestió de les baixes fins al final de l’horari de visites, «sense sobrepassar la jornada laboral establerta». Si això no és possible, el sindicat recomana als professionals que traslladin les gestions pendents a les direccions dels equips d’atenció primària perquè es reprogramin.\nDavant de la saturació causada per l’auge de casos d’òmicron, Metges de Catalunya ha instat les administracions a fixar «mesures extraordinàries» com la declaració autoresponsable, per tal que els pacients amb covid-19 puguin tramitar la seva baixa laboral directament amb l’empresa, sense necessitat de recórrer als centres de salut, «extremadament castigats i asfixiats per la falta de personal».\nMalgrat que la gestió d’alta serà automàtica, el sindicat ha assegurat que la mesura no resoldrà el «col·lapse» de les consultes, ja que «continuarà sent el personal facultatiu qui haurà de supervisar i autoritzar abans les baixes».\nPimec demana rigor i diàleg\nLa patronal Pimec ha demanat «rigor i diàleg» a la Generalitat per resoldre els problemes per tramitar les baixes laborals per la covid-19 i que, assegura, ja està comportant dificultats a les empreses. Per això, ha reclamat que es convoqui el Consell de Diàleg Social per debatre les restriccions actuals i decidir quin full de ruta cal seguir.


Mostra bibliogràfica: Fons històric sobre Llevadores i Puericultura (1866-1950). (2011)\nLa Biblioteca del Campus de Ciències de la Salut de Bellvitge ha organitzat una mostra virtual del seu fons històric sobre puericultura i llevadores. Tot el material que integra la mostra forma part del fons de la biblioteca que ha estat prèviament digitalitzat. Podeu consultar els documents originals a la biblioteca del Campus de Bellvitge.\nMaterial elaborat pel CRAI Biblioteca del Campus de Ciències de la Salut de Bellvitge\ncc-by (c) CRAI UB, 2011


Estúpidos No, Gracias | Megui Cabrera - Radiofonic@\nEstúpidos No, Gracias\n29 de noviembre de 2007 - 14:28\t - El meu llibre\nDarrerament, estic llegint aquest audiollibre per la Once. Sempre és interessant llegir llibres que potser mai llegiries si no fos perquè ho has de fer a la teva professió. Veritablement, aquesta tasca dóna molta cultura general. En fi, que us el recomano per tal de viure, conviure o sobreviure amb la resta de companys a les organitzacions laborals.\nAixò m'ha fet pensar en algun que altre estúpit/da integral que m'he creuat a la meva vida laboral, el buit que li han fet la resta de companys-"amics" i m'ha fet reforçar el meu punt de vista (pensava que gens pragmàtic, per ideal). Ser amable, no significa ser dèbil ni submís. Significa ser absolutament respectuós amb l'altre. I per mi, això no ho paga cap sou, ni de suposada estrella mediàtica ni de funcionari.\nAh, i perdó pels qui s'hagin sentit ofesos per llegir la paraula "estúpit" (hi ha gent que encara té sensibilitat a aquest món). Reconec que a mi m'ha sobtat inicialment. Però, en un dels capítols, l'autor justifica de forma flagrant que més que acosador o acosadora (de mobbing o bulling), se'ls ha d'anomenar estúpits o estúpides. Així que davant la reflexió d'aquest reputat autor, Robert I. Sutton, escollit al 2002 com un dels deu millors autors de llibre en l'entorn del management, no hi ha res més a afegir.\n← Amor Felí


Alerten sobre la greu fragmentació dels rius mundials - Elhuyar Aldizkaria\nAlerten sobre la greu fragmentació dels rius mundials\nUn nodrit grup d'investigadors de la Universitat McGill i de la World Wildlife Fund (WWF) ha realitzat la primera avaluació global dels rius del món. A través de les dades de satèl·lit, han donat a conèixer la situació i extensió dels rius d'abocament lliure en la revista Nature. Els resultats indiquen que només el 37% dels rius llargs del món té emissions lliures des de la deu fins a la mar.\nEls investigadors han assenyalat que les preses i embassaments són els principals causants de la pèrdua de continuïtat dels rius i de la connexió entre ells. Es calcula que en el món existeixen prop de 60.000 preses grans i 3.700 preses hidroelèctriques en construcció. Segons els investigadors, el moviment i l'intercanvi d'aigua, éssers vius, sediments i aliments i energia en els rius es deu a la seva capacitat de mobilitat lliure. Aquesta complexa xarxa de rius del món, no obstant això, està totalment suspesa.\nEls rius, les vies sanguínies del nostre planeta\nEls rierols sans compleixen moltes funcions, entre les quals destaquen la formació contínua de sediments que mantenen els deltes de la mar. Quan l'aigua no pot funcionar lliurement, els rius deixen de complir aquestes funcions. L'investigador i catedràtic de la UPV/EHU Arturo Elosegi Irurtia ha expressat la seva preocupació davant aquest fet: “Quan s'instal·len preses, l'arribada de sediments a la mar és molt menor i els deltes ja estan desapareixent. Els llocs de pesca marítima també estan sent afectats per la falta de sediments i nutrients”.\nArturo Elosegi, investigador de la UPV i expert en ecologia de rius. Ed. UPV/EHU\nLa biodiversitat en aigües dolces també suposa una gran pèrdua: “Gairebé tots els éssers vius del riu necessiten rius sense fragmentar. El cas dels salmons és el més conegut, però els no migrants també necessiten un riu sense fragmentar. Per exemple, els musclos d'aigües dolces, que abans eren molt abundants, són avui animals totalment amenaçats perquè migren en les brànquies dels peixos”.\nEs calcula que Europa està pitjor que la mitjana: Només el 12% dels rius de més de 1000 km d'Amèrica és d'abocament lliure, 25% a Amèrica del Nord, 51% a Sud-amèrica, 33% a Àsia, 47% a Àfrica i 60% a Austràlia. “A Euskal Herria també la situació és molt dolenta, els rius estan molt fragmentats, i en els petits rierols la situació és pitjor del que diuen en l'informe”, ha aclarit Elosegi. “A Guipúscoa hi ha més de 900 preses, però molts porten segles sense utilitzar. I aquí segueixen, obstaculitzant el moviment de l'aigua, la matèria i els éssers vius”.\nHidroelèctrica, una font d'energia discutible\nEls autors de l'estudi han realitzat una proposta de priorització de les fonts renovables d'energia eòlica i solar pels danys que la hidroelèctrica causa en les comunitats fluvials. “A Noruega obtenen molta energia de les centrals hidroelèctriques”, afirma Elosegi. "A Guipúscoa, no obstant això, hi ha més de 60 centrals elèctriques –tots els rius estan plens de centrals– i la producció hidroelèctrica conjunta és igual a quatre aerogeneradors. Estem destrossant tots els rius perquè a penes es produeixi res".


A l’etapa d’Educació Infantil contribuim al desenvolupament emocional i afectiu, físic i motor, social i cognitiu dels infants, en col·laboració amb les seves famílies, proporcionant-los un clima i entorn de confiança on se sentin acollits i amb expectatives d’aprenentatge.\nEl segon cicle d’Educació Infantil (3, 4 i 5 anys) consta de tres cursos: P3, P4 i P5.\nAprendre a ser i actuar de manera cada vegada més autònoma:\nProgressant en el coneixement i domini del propi cos\nAssolint seguretat afectiva i emocional.\nAdquirint hàbits bàsics d’autonomia.\nAprendre a pensar i comunicar per mitjà dels diversos llenguatges així com, iniciar-se en les habilitats matemàtiques bàsiques.\nAprendre a descobrir i tenir iniciativa observant i explorant l’entorn natural i físic, participant en activitats socials i culturals.\nAprendre a conviure i habitar el món en la diversitat, comportant-se d’acord amb unes pautes de convivència que el facin avançar en la relació amb els altres i en la resolució pacífica dels conflictes.


Lambda llança una campanya per a acabar amb els mites del VIH | Valencia Extra\nLambda llança una campanya per a acabar amb els mites del VIH\nEl grup de voluntariat LGTB Positius de Lambda ha desenvolupat la campanya “TINC VIH, I? “, que s’ha llançat mitjançant les xarxes socials, per a sensibilitzar a la població més jove de la necessitat de trencar els falsos mites a través de la informació.\nEls principals mites que són desmentits i que es destaquen dins de la campanya de Lambda són: el fet que les persones amb VIH no poden tenir una vida afectiva sexual satisfactòria, no poden tenir una vida professional, no poden compartir objectes quotidians com un got d’aigua o no poden practicar esports. I la manera de desmentir-ho és a través de l’afirmació, amb un sí, sí que poden.\nLa campanya “TINC VIH, I? “, llançada l’1 de desembre i a la qual se li pretén donar continuïtat durant tot el mes mitjançant les xarxes socials de Lambda i les dels seus col·laboradors, ha tingut molt bon acolliment entre els internautes. En la seua primera setmana ha superat les 30.000 visualitzacions i ha aconseguit generar diàleg i reflexió.\nPere Salmerón, encarregat del Servei d’Atenció Psicoemocional a la persona que viu amb VIH de Lambda, comenta que “en l’actualitat, la por al rebuig és el principal temor i font de malestar en la persona que viu amb VIH, temor molt més acusat que aquell relacionat amb la pròpia salut. És fonamental que la persona amb VIH s’empodere per a fer front a possibles situacions de rebuig”.\nSegons les dades oficials de l’últim informe epidemiològic del Ministeri de Sanitat, hi ha hagut un augment de noves infeccions en població jove menor de 35 anys i, per açò, és urgent seguir amb les tasques de sensibilització, especialment, en aquest segment de la població.\nLa millor forma per a connectar amb el públic jove, que ronda entre els 20 i 35 anys, és acudint als canals en els quals es mou, és a dir, les xarxes socials. Per açò, el grup LGTB Positius va decidir realitzar una campanya gràfica a través de Facebook, Instagram i Twitter.\nEl grup LGTB Positius, creador de la campanya, està format per lesbianes, gais, persones trans i bisexuals que conviuen amb el VIH i que treballen per a eliminar l’estigma cap a les persones amb la infecció, fomentant la informació i la integració de totes les persones amb VIH en la societat valenciana


El Barça reforça el seu compromís contra el càncer - Fundació FCB\nHomeActualitatNotíciesEl Barça reforça el seu compromís contra el càncer\nEl Barça reforça el seu compromís contra el càncer\nA les portes de la celebració del Dia Mundial cotra el càncer, Josep Maria Bartomeu i Jordi Monés van rebre durant el partit FCB - València representants de diversos hospitals i d'associacions de pacients\nFoto de familia a la llotja del Camp Nou el passat dissabte. FOTO: MARTA BECERRA - FCB\nAquest dimarts, dia 4 de febrer, se celebrarà el Dia Mundial Contra el Càncer. Amb aquesta efemèrdie a tocar, el FC Barcelona i la seva Fundació volen refermar el seu compromís contra aquesta malaltia. Per aquest motiu, coincidint amb el partit FCB-València, el president Josep Maria Bartomeu i el directiu Jordi Monés van mantenir una trobada amb diversos representants d’entitats que treballen per lluitar contra el càncer. Aquest grup va estar encapçalat pel conseller de Salut de la Generalitat de Catalunya, Boi Ruiz, i va comptar amb la presència de metges oncòlegs i representants de fundacions i associacions de pacients.\nTabernero: “Barcelona és un referent mundial en investigació”\nEl Dr. Josep Tabernero, director del Vall d’Hebron Institut Oncològic i una de les eminències que va participar en aquesta trobada, va recordar que “Barcelona és un referent mundial en investigació sobre el càncer a causa de l’alt grau d’implicació de la societat civil en la causa i el gran coneixement mèdic”. Tabernero també va confessar sentir-se especialment “content per l’interès del Barça i la seva Fundació en donar suport en aquest àmbit, tant a la comunitat mèdica com a les associacions de pacients”.\nImplicació constant amb la causa\nDes de fa anys, el compromís del FC Barcelona per lluitar contra aquesta malaltia pren forma a través de diverses activitats impulsades per la Fundació. Per exemple, diverses vegades al mes mentre dura l’activitat esportiva, la Fundació gestiona visites als entrenaments del primer equip d’infants malalts greus, que en molts dels casos pateixen càncer. Recentment la Fundació també ha editat el conte ‘La Força del Barça’, apadrinat per Leo Messi. Els fons de les seves vendes aniran destinats a projectes d’investigació sobre el càncer en la infància liderats pel grup de recerca translacional en càncer infantil del Vall d’Hebron Institut de Recerca (VHIR), que dirigeix el Dr. Josep Sánchez de Toledo.


Des de la Font del Bisbe: d’abril 2014\nDe Vilarroja a Fontajau, del Pont Major a Sant Narcís, de Sant Daniel a Santa Eugènia...( Una ciutat, Girona, on els ciutadans han de ser els que més ordenin)\nD’ací no pas masses dies arribarem als 35 anys d’ajuntaments democràtics. Sens dubta si alguna cosa podem salvar de la democràcia limitada que hem tingut des de la transició és la política municipal, però també he de confessar que crec que li pesa l’edat, trobem una certa fatiga de materials en els fonaments dels ajuntaments, en la seva pràctica representativa i democràtica.\nRecordo que la saba dels primers ajuntaments foren els representants del moviments associatiu, veïnals, sindical, cultural...la majoria de regidores i regidors s’havien forjat en la transició, tot reivindicant i encapçalant moviments de millora imprescindibles després d’anys i panys d’una corrupció fomentada per la dictadura.\nNo dic que els electes d’avui no siguin gent amb bona fe i ganes de servir, pot ser no tots, es cert, però el problema es que els ajuntaments s’han deixat contaminar d’una pràctica política general que redueix la democràcia a votar cada quatre anys, tot i que cada cop més gent no vota.\nEs cert també que molts ajuntaments i el nostre fins fa relativament poc temps, han tingut alcaldies amb personatges amb forta personalitat, per a lo bo i lo dolent, que han relegat, amb la complicitat sovint de la gent , la democràcia a una simple adhesió, en la mesura en que els resultats avalessin la confiança. Fou bo mentre durà? Pot ser si, però l’herència ha estat la desmobilització.\nAra amb una crisi que és més que un cicle, que toca el moll de l’os del sistema, que afecta durament les ciutats, la nostra, i especial i durament als barris, es pot perdre, si no s’ha perdut ja, la cohesió social. Els electes, al menys els que volem una ciutat, un món més just, ens posem al servei dels moviments que reprenen el camí de la democràcia directe per a fer, 35 anys després, un nou salt representatiu als nostres ajuntament.\nNo podem tirar per la aigüera la democràcia representativa, però ens cal modificar-la, empeltar-la amb la presència activa de la gent que pot contribuir a solucionar els problemes per que els viu directament. Aquest es un gran repte per que els barris de la nostra ciutat també són el centre. Els seus problemes son els de la ciutat i la ciutat ha de facilitar solucions, que no hi seran sense la seva participació directe.\nEtiquetes de comentaris: 35 anys, ajuntaments democràtics, democràcia participativa, fatiga de materials\nL’anomenada zona est, quatre barris molt diferents: Mas ramada, Vilarroja, grup Sant Daniel i Font de la Pólvora; on aquest darrer barri es per a molts gironins la part i el tot. És una de les herències del nadalisme, de l’urbanisme trabucaire, que ara més patim o millor dit, més pateixen els seus veïns.\nSeparat pel cementiri i per l’Onyar, no s’ha fet en tots aquets anys gairebé res, per lligar-los a la resta de la ciutat. Cap pla integral, cap pla de barris ha permès reinterpretar un urbanisme que s’ha fet per acumulació al llarg dels anys i s’ha anat deteriorant en la mesura que la crisi econòmica ha anat avançant. Un gran esforç social. Amb mitjans i tècnics. Amb l’ajuntament i entitats, integrant accions, ha estat insuficient.\nJa que no hi havia un pla per a fer desaparèixer Font integrant-la en el conjunt de la ciutat, s’ha fet contenció, però els dics s’han anat esmicolant i perjudicant els barris veïns. Dels sis problemes greus: seguretat, urbanístic, mobilitat, ocupació, acció social i Educació. Solament s’han tocat i parcialment els dos darrers.\nEl grup majoritari del govern anterior de coalició va fer palesa, per activa i per passiva, la desconfiança respecte a la meva actuació en les polítiques socials a la zona quan havia d’anar més enllà de la simple beneficència i fer polítiques actives integrals. Fent naufragar la necessària coordinació i treball conjunt. Els resultats foren evidents i l’electoralisme s’imposà. La por a que algú que no fos el grup majoritari capitalitzes l’èxit ho va engegar tot a orris. Acció de seguretat de proximitat, pla d’integrar les accions amb totes les àrees municipals, pla de baris...\nEn el darrer Ple posem el rellotge a zero, hem decidit treballar en aquets pla integral que mai ens hem atrevit a fer o no l’han deixat fer. Ara cal passar de la retòrica a l’acció, els dimarts ens vàrem trobar al barri amb les entitats. Vaig manifestar quins eren, al meu parer, els ingredients necessaris: 0 partidisme polític i treballar plegats, fer polítiques de sector però també barri per barri, acció integral de tots els serveis, lideratge on primes el partenariat social, la gent que hi viu 24 hores sobre 24. No tenim gaires oportunitats més, espero que no la desaprofitem!\nEtiquetes de comentaris: acció integral, electoralisme, Pla de Barris, quatre barris, Zona Esta\nEstarem amatents a les intervencions que facin els nostres representants i de les respostes que rebran dels diferents grups dels Congrés de Diputats. No estem sols, no tot comença ni acaba en el PP-PSOE. Esquerra Plural i bona part del grup mixt estaran al nostre costat, forces emergents que tard o d’hora trencaran el bipartidisme.\nPrendrem nota del que faran els diputats catalans i especialment els gironins, no entendrem que s’arrenglerin acríticament amb aquells que ens neguen el dret a decidir. Hauran de donar moltes explicacions si es que en tenen. La seva dimissió serà una exigència que estarà sobre la taula per moltes disfresses que es posin.\nEns concentrarem a 2/4 de nou a la plaça del vi, passarà el mateix a molts pobles i ciutats, per cal que ningú oblidi que el que avui plantegem a Madrid és una reivindicació popular que el Parlament vehicula, però que la seva arrel i el seu poder emana de poble.\nRes està decidit i gairebé tot està per fer i continuo pensant que tot es possible. No somnio truites, entenc les enormes dificultats però no renuncio a res. Bé, si, renuncio al statu quo. Soc conscient de la corrupció instal·lada també a Catalunya, dels interessos contradictoris de gent que diu que està al nostre costat, però això no és nou. No hi ha ni un sol procés de canvi profund en tota la història sense interessos contradictoris.\nI es en la contradicció que superarem les mateixes contradiccions, és la dialèctica dels processos, el devenir dels canvis , el paper complex de la lluita dels pobles i les seves avantguardes.\nEls que entrem al darrer terç de la nostra vida, amb sort, tenim avui el regal de viure un procés com aquest. Hem de contribuir que el protagonitzin aquells que tenen tota la vida per davant, tot el temps per a fer possible allò que, els instal·lats al statu quo, ens repeteixen un cop i altre que es impossible.\nEtiquetes de comentaris: 8A, avui, Congrés, dret a decidir, parlament\nHi ha fets que em commouen, altres que m’esperonen i alguns m’irriten. El 75 aniversari de la confraria dels manaies de Girona, tot flors, violes i romaní, és un dels darrers. Res a veure amb un altre 75 aniversari, amb una derrota i una victòria? Res a veure la seva fundació amb el nacionalcatolicisme? La memòria, diuen, és selectiva. No tinc res en contra dels actuals components de la confraria, però m’irrita la desmemoria.\nGirona ha canviat molt els darrers 30 anys, la majoria dels actuals gironins tenen les seves arrels en altres pobles i ciutats, alguns de molt llunyans, però hi ha una mena de gironí que no pot o no vol adonar-se’n. I s’entesten en defensar per activa o per passiva que tenen l’exclusiva de l’amor per Girona. El gironisme.\nPerò, el gironisme, és polisèmic, com moltes expressions construïdes ad hoc. Per a mi, és sentir una ciutat com la nostra, viva, resultat de l’acumulació de les històries que els seus habitants han aportat, oberta com ho és la cruïlla on la ciutat s’ha assentat, plural com les aigües dels rius que la banyen, tot recordant que mai passa per ells la mateixa aigua.\nPerò, també, hi ha una altre gironisme, reservat, excloent,sovint desmemoriat, que patrimonialitza una ciutat a la que veuen com si fos de la seva propietat, és l’herència de la Girona grisa i negre, la dels vencedors de fa 75 anys, la dels descendents dels “afectos i tíbios” i que exclou als “desafectos” al vell règim, que es resisteix encara a desaparèixer. “Cautivo i desarmado el ejercito rojo...” la Girona acomodatícia i/o entusiasta amb el passat recent que tant bé s’ha adaptat al nou règim.\nEl temps passa i noves generacions piquen a la porta, paga la pena que agafin el relleu i construeixin la nova Girona amb la seva pròpia lletra en aquest llibre obert que és la ciutat, i per això cal que rebin l’herència de les generacions que han escrit les pàgines anteriors amb fidelitat als fets i no un relat reconstruït a mida de la desmemoria selectiva.\nEtiquetes de comentaris: franquisme, gironisme, Manaies, nou règim, noves generacions\nEl dia 8 quan parlin els nostres representants a Madrid concentrem-nos davant dels ajuntaments. Que sàpiguen els parlamentaris ponents, que davant d’un hemicicle majoritàriament hostil, representen a la majoria dels catalans, ens representen. Que no estan sols, que parlen per nosaltres, que som molts, la majoria.\nAlgú em pot dir que m’apropio de la majoria dels catalans i catalanes indegudament, que no s’ha expressat. La resposta és senzilla, si pensa així, votem. Que ens deixin votar i ho sabrem. Per que els que ens neguen un dret tant fonamental es deixen portar o per la prepotència antidemocràtica o per la por a la democràcia.\nNo podem acceptar la imposició, la negació com si fos una solució. Volem que tothom s’expressi, que faci campanya pel que cregui honestament, que es voti, i conseqüents amb el resultat construïm un futur per a tots, sense exclusions. Un nou marc constituent on puguem canviar tot allò que ara no funciona. Guanyant-nos les majories, construint amb la majoria.\nEl dimarts, quan surti de la meva feina aniré a l’Ajuntament. Com electe, com a regidor, em reuniré amb tost aquells companys i companyes que representem a la ciutadania i escoltaré als representants del meu parlament i escoltaré també el que contestaran els grups parlamentaris espanyols i el govern. Sortirem a la plaça del vi i si el resultat previsible, el no, es confirma, refermarem la nostra voluntat de continuar perseverant amb l’objectiu irrenunciable que el poble decideixi lliurament el seu futur.\nEtiquetes de comentaris: 8N, Congres de diputats, dret a decidir, parlament\nEls perdedors de la crisi a Europa els representarà Marine Le Pen?\nEls perdedors de la crisi, la ciutadania desorientada i atemorida, forma bona part de l’electorat popular, que a França i arreu d’Europa ha girat l’esquena al Partit Socialista. En els bons moment sembla que l’electorat popular era un font que mai s’assecaria, malgrat moments puntual en els que es podia enfadar i donar el vot a la dreta, sempre al cap d’una legislatura o poc més, tornava a votar i situar les coses en el seu lloc.\nAixò ha canviat i es diu que cal un altre projecte. Però definir un altre projecte, una altra resposta, no passa per copiar la resposta de la dreta, fins i tot de la més extrema, cal donar una explicació del mon diferent de les que vehiculen aquestes, i és urgent.\nL’ interès de les classes populars no es situa a l’esquerra solament per tradició o per proximitat, la dreta també ho pot fer i ho fa, cal una construcció, com s’ha tingut en altres temps, cultural, ideològica i social. I això s’ha de construir en dos àmbits, el nacional i l’europeu.\nNegar les tesis de la dreta o assumir-les com un clon ens posa sempre en una posició d’inferioritat i subordinació. Ens cal un nou univers d’imatge, símbols i representacions, que ens doni optimisme que ens orienti en una nova visió del mon, que pugui engrescar als ciutadans.\nLes respostes de l’esquerra dels socialistes no ens valen, ni ocuparan el seu espai si repeteixen les mateixes certeses que abans del 2008, per que també han perdut credibilitat, hem d’avançar cap a una fusió creativa i plural del que avui representa Alexis Tsipras a Grècia i la nova generació d’ecologisme polític a Alemanya. Hem de donar respostes del segle XXI.\nEtiquetes de comentaris: dreta, esquerra, Perdedors, socialistes, subordinació


Heura Dènia Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCarrer Xalana, 10, Puerta 20H, Les Marines Beach, Dènia, Espanya, 03700 - Veure al mapa\nMés informació sobre Heura\nSituat a Denia, Heura és el lloc perfecte per gaudir de Dènia i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Heura, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nL'ambient de Heura es reflexa en cada habitació. aire condicionat, escriptori, aparell de televisió, cuina americana, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses piscina exterior, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Heura.\nNúmero de Identificación Fiscal: AT-446181-A\nCal que informeu el Heura de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 200 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Número de llicència: AT-446181-A


Piscines descobertes a Atlantic Beach (Florida) - Piscines a Duval County - Florida - Estats Units per Categoria\nPiscines descobertes a Atlantic Beach (Florida) Duval County > Florida > Estats Units\nEl nostre consell és que contactis sempre amb les instal·lacions per saber quines activitats aquàtiques ofereixen i els horaris ja que les Piscines descobertes a Atlantic Beach (Florida) (Florida) poden tenir horaris i tarifes molt diferents a les de la teva piscina habitual. Si estàs buscant Piscines descobertes a Atlantic Beach (Florida) (Florida), el més lògic és que pertanyin a gimnasos o centres esportius que també ofereixen cursets. Informa't contactant directament amb ells.\nEn Swimia.cat no tenim piscines pròpies, ens limitem a oferir-te les piscines que ens envien nedadors com tu, com aquestes Piscines descobertes a Atlantic Beach (Florida) (Florida) que et mostrem a continuació. Fes una ullada a les piscines que tenim prop de Atlantic Beach.\nVols seguir mantenint-te en forma en les teves vacances? Swimia.cat t'ofereix la forma més senzilla i ràpida per trobar Piscines descobertes a Atlantic Beach (Florida) (Florida). El lloc ideal per nedar està en piscines cobertes, ja que estan protegits davant les inclemències del temps.\nVeure totes les Piscines a Atlantic Beach\nTop Piscines per Atlantic Beach (Florida)


Del 6 d’abril al 10 de maig\nDisciplina: Dansa i música\nEs tracta d’una proposta artística de creació pròpia i de petit format, en la qual la música i la dansa s’aboquen per escenificar connexions entre l’element de l’aigua i part de la seva simbologia.\nBauma és l’escenari d’una transformació. És un indret natural, recollit i de contemplació on hi va a parar el torrent de les aigües del coneixement, el que remourà les aigües internes de qui observa, sent i s’adona. És a la vegada, el propi cos, receptiu que es deixa transformar.\nL’obra està inspirada per l’element de l’aigua i la presència d’aquesta en la vida del personatge universal St. Ignasi de Loiola (500 aniversari del seu pas per la ciutat de Manresa), qui es diu que el va travessar una verdadera transformació.\nArrel d’una recerca sobre la vida i el llegat d’aquest personatge, trobem que les dones van tenir un paper fonamental en aquesta Manresa i la seva transformació. La sensibilitat, la mirada femenina, l’aigua i la transformació son els eixos d’aquesta investigació artística.\nObjectiu: Investigar el propi llenguatge personal i el propi món interior per primera vegada en aquest format


Estudi de Paisatge de Tavernes de la Valldigna | siete arquitectura más ingeniería\nL’Estudi de Paisatge de Tavernes de la Valldigna és un document vinculat al planejament i té com a finalitat establir els objectius i estratègies que permeten identificar i dissenyar les actuacions de conservació i posada en valor del paisatge local. Per paisatge s’entén qualsevol part del territori tal com la percep la població, el caràcter del qual és el resultat de l’acció i la interacció de factors naturals i/o humans. No només ens referim als paisatges singulars o excepcionals, sinó també i sobretot als quotidians i degradats. No és tan important la protecció, sinó la gestió i ordenació dels paisatges amb els quals convivim diàriament.\nTavernes se situa en la trobada entre els sistemes bètic i prebètic. Els últims estreps de la Serra de Corbera i el Mondúber configuren una vall (Valldigna) conreada des de temps antics, oberta al mar mediterrani per l’est i tancada per les muntanyes a l’oest. La plana al·luvial constitueix la part oriental del terme municipal, terres de marjal i dunes molt transformades. Es tracta d’un territori amb una gran diversitat ambiental on passem de la vora del mar a cims de més de 600 metres, i del medi urbà als racons més aïllats i inaccessibles.\nAquest Estudi pretén ser un instrument de dinamització i millora de la qualitat del paisatge i una eina útil per a orientar les actuacions territorials i el desenvolupament urbanístic, de manera que es preserven els paisatges rellevants i característics que conformen la seua identitat, i es definisca una estructura bàsica ecològica, funcional i visual en el municipi.\nL’anàlisi del paisatge ha sigut reservat tradicionalment a experts i especialistes en disciplines diverses. És essencial trencar aquesta tendència i que els ciutadans i agents del territori intervinguen i participen al costat de l’Ajuntament en les decisions que els afecten. És necessari incorporar les seues experiències, sentiments i valors cap al paisatge, més enllà dels valors objectius del coneixement tècnic. El paisatge és una realitat viscuda i percebuda per les persones que l’habitem, gaudim i patim.\nEn aquest procés de participació ha estat important identificar i valorar els diferents paisatges i recursos, entenent les dinàmiques transformadores i els conflictes generats, i finalment aportar idees per al futur. Volíem conèixer l’opinió dels especialistes en les diferents matèries sobre la realitat local i les possibles solucions, per a generar debat entre la població. Hem treballat per a divulgar els valors naturals i culturals locals, i conscienciar a la població sobre la importància de protegir i gestionar el paisatge, amb la idea d’un futur desenvolupament en harmonia amb el territori. Durant el procés hem parlat de planificació territorial i urbanística, però també del paper de la participació ciutadana.\nAcompanya el procés una campanya de comunicació i sensibilització amb la finalitat d’aconseguir la màxima participació i implicació de la ciutadania així com per a transmetre als participants la informació i els coneixements necessaris per a una bona experiència participativa. El lema triat és ‘Mira de prop. Tots som paisatge’, amb la intenció de fer una crida a la reflexió col·lectiva sobre el paisatge del municipi, i apareix en tots els instruments de comunicació emprats, presentacions, notes de premsa, web i xarxes socials de la Regidoria de Participació (#PaisatgeTavernes), postals, cartells, vinils, vídeos…\nHem fet servir els següents instruments de consulta i participació:\nReunions i consulta amb l’administració local, polítics i tècnics municipals, per a crear espais de consens sobre diferents qüestiones i aspectes que configuraren el contingut de l’Estudi\nEstudi d’opinió en el nucli urbà de la platja deTavernes, mitjançant entrevistes a peu de carrer a l’estiu amb l’objectiu d’obtenir una aproximació a l’experiència i coneixement del paisatge de les persones que ens visiten, ja que en aquest cas el paisatge és també un recurs turístic i de desenvolupament econòmic fonamental\nEntrevistes en profunditat a experts i persones coneixedores del paisatge local, per a conèixer la seua opinió sobre les característiques, valors, problemàtiques i reptes del paisatge del municipi\nCartografia col·laborativa, utilitzant l’eina GoogleMapsEngine, dirigida a la ciutadania en general per a cartografiar els valors i amenaces o agressions al paisatge\nLínia del temps sobre l’evolució històrica del paisatge amb els suggeriments dels ciutadans utilitzant l’eina TimelineJS\n‘Voltes pel terme’, consistents en dues sessions d’exploració del paisatge local obertes a tota la ciutadania per a conèixer la percepció social de les dinàmiques territorials i dels canvis complexos que es produeixen en el paisatge, mitjançant l’experiència directa amb aquest, i arreplegar quins són els reptes de futur\nTallers sobre la memòria del paisatge, consistents en dues sessions de treball sobre l’evolució del paisatge local amb alumnes de l’escola d’adults municipal per a recordar les transformacions en el territori de les quals han sigut testimonis\nSeleccionat en la 9 International Biennal of Landscape Architecture. Barcelona, 2016\nSeleccionat en la convocatòria de la cooperativa d’arquitectes LaCol per a ser publicat en el llibre d’edició digital ‘Construir en colectivo. Manual de participación en arquitectura y urbanismo’\nClient: Ajuntament de Tavernes de la Valldigna\nEmplaçament: Municipi de Tavernes de la Valldigna\nEquip: Alejandra Català + Laura García\nCol·laboradors: Estudi Cercle + Empar Talens + Manuel Pérez


Consells pràctics per anar de pícnic - Plusfresc\nPublicado el dia 05.04.18\nConsells pràctics per anar de pícnic\nLa primavera és l’època ideal per sortir a gaudir d’un pícnic. La temperatura ens permet estar a gust sense passar calor i el paisatge ens ofereix vistes florides i espectaculars. Ja sigui a la muntanya o a un parc, t’animem a sortir amb la família o els amics per passar una bona jornada amb un àpat a l’aire lliure. Què hem de tenir en compte perquè ens surti un pícnic rodó?\n1 Busca un bon lloc! Encara que et sembli que el sol no és molt fort, els rajos UV segueixen arribant a la teva pell. Instal·lat a sota d’un arbre que faci ombra o porta un para-sol.\n2 Vesteix-te per a l’ocasió. Porta roba còmoda i elàstica per evitar molèsties quan seguis a terra. Si t’acompanyen persones de la tercera edat o que pateixin dels genolls, pots portar una cadira plegable. I molt important: recorda’t de portar gorra i ulleres de sol!\n3 Que no t’esguerrin la festa! Quan som a l’exterior, el sol o els insectes poden jugar-nos una mala passada. Posa’t crema solar i repel·lent de mosquits.\n4 Evita la deshidratació. És fonamental portar més aigua de la que creus que necessitaràs per evitar imprevistos. Fins i tot pots portar algunes ampolles congelades perquè t’aguantin fresques tot el dia. Si hi ha alguna font, situa’t a prop per poder-te refrescar quan ho necessitis.\n5 Quin tipus de menjar és el més adequat? És aconsellable que el menjar que duguis sigui lleuger, fàcil de transportar i que no es malmeti amb els canvis de temperatura. Evita portar aliments com la maionesa. El més fàcil serà dur amanides (sempre amb la vinagreta separada), pasta o arròs fred, embotits, fruites…\n6 Com conservar els aliments frescos? Et recomanem que portis una nevereta per transportar els aliments que necessitis mantenir freds. És preferible que omplis la nevera amb blocs de plàstic congelats (o si no en tens, ampolles d’aigua congelades) que no amb bosses de glaçons. Les bosses de glaçons perden aigua un cop es desfan i podrien malmetre els aliments que tens a la nevera.\n7 Un pícnic temàtic! No cal que preparis un gran àpat per anar de pícnic. Qualsevol excusa és bona. Per exemple, pots optar per un berenar amb tuppers de fruita fresca tallada a daus perquè us sigui molt fàcil devorar-la. Una altra opció és un pícnic romàntic amb un bon vi. Recorda que si necessites una recomanació, t’esperem al nostre celler.\nJa coneixes els consells bàsics per preparar el teu primer pícnic de la temporada. Ja has triat amb qui el gaudiràs?


Elena Peralta presenta el seu llibre ''Entre las sombras de otoño''\nDia 30 de novembre a les 19,30 hores\nPresentación del libro Entre sombras de otoño\namb: Josep S. Cid. Leopoldo Ïrriguible, autor de les il.lustracions i l'autora\nÚltimament la paraula poètica ha recuperat la seva llibertat expressiva. Per això, les veus poètiques flueixen en diversos fronts. La paraula busca un llenguatge nou i viu. Elena Peralta ha buscat el seu camí de llibertat i ho ha fet, sent fidel a la seva veu. La seva poesia diu més del que aparenta, i en aquest poder de síntesi es troba una de les característiques primordials d'aquesta autora. Amb una poesia extremadament realista, desitja anar més enllà d'aquests termes que ens surten al pas de continu i que denoten un estat d'ànim crític: tristesa, por, mort, dolor. Acompanyen a aquests poemes les il·lustracions del pintor i psiquiatre Leopoldo Irriguible, molt oportunes i en sintonia els seus grisos amb els continguts de la paraula. Com la paraula, el missatge del pintor en aquest llibre és just i directe, lleument al·lusiu i original en la seva empremta geomètrica. El llibre inclou també un fantàstic pròleg d'Antonio Pujols, del que hem extret aquestes paraules.\nI s'afegeix també un CD amb la lectura de poemes. I amb la dolçor de les veus d'Elena Peralta, Andrea Navas i Enrique Gracia Trinidad. Banyades per la música de Guillermo Irriguible, qui ha creat aquesta composició expressament per a aquest llibre de poemes.\nElena Peralta. Poeta, rapsode, i divulgadora cultural.\nPertany al grup de teatre “La Luciérnaga” de l'ONCE (Madrid).\nMolt implicada en temes socials i a compartir la seva passió poètica, col·labora com a educadora al Centre Penitenciari Madrid II d'Alcalá Meco, i en el Psiquiàtric San Miguel de la Congregació de les Germanes Hospitalàries. Coordina trobades poètiques i festivals.\nHa publicat i participat en diversos llibres poètics i antologies. Ha coordinat el llibre 35 noches para un sueño, recopilación de relatos homenaje a Javier Tomeo. Ha rebut el Premi Roc Boronat 2009.


AEM 0 : 1 Osasuna | Futfem.cat\nAEM 0:1 Osasuna\nRecasens - 24.01.2021 13:00\nNatalia Fernández 67'\nAinhoa López 79'\nBeltrán 39' 58'\nAndrea Gómez 67'\n66' 69' Zugasti\n69' María Blanco\nSegona Divisió 2019/20 3-0 Segona Divisió 2020/21 0-1 Segona Divisió 2021/22 1-3\nPunts 25 34\n24-01-2021 || 20:06\n24.01.2021 || 20:06\nQuan la pilota no vol entrar en una porteria i a la mínima entra a la teva, és molt complicat poder sumar punts. Així de senzill és aquest esport del futbol, que et pots passar minuts i minuts fent coses per tal d'aconseguir anotar i no aconseguir-ho i en un sol instant, amb una jugada bàsica com una passada llarga i un xut ben col·locat en fas prou. Així es pot resumir la derrota de l'equip lleidatà avui a Recasens davant un sòlid Osasuna que torna a presentar credencials per a ser un dels candidats a jugar la temporada vinent a Primera Divisió.\n«El partit ha estat marcat pel vent, tot i que l'equip a la primera meitat ha sabut estar molt millor, amb alguna ocasió que hem tingut tot i haver de rematar amb incomoditat» explica el tècnic de l'AEM Roger Lamesa. «A la segona part no hem sortit bé i no connectàvem més de tres passades, més que mèrit del rival, nosaltres no hem estat bé», se sincera Lamesa que reconeix que avui l'AEM «no ha fet un bon partit». Per a l'equip visitant, la seva entrenadora, Kakun Mainz, reconeixia «la dificultat que suposa treure punts de Recasens» i per això ha considerat aquesta victòria «com quelcom més que tres punts».\nEl partit ha estat marcat per la presència d'un fort vent que amb ràfegues de més de 20 km/h ha afectat el joc dels dos equips. A la primera meitat l'equip de la Terra Ferma defensava la porteria que tenia el vent en contra, un fet que ha provocat algun ensurt sobretot per la incertesa que provocava el propi vent sobre les trajectòries aèries de la pilota. Tot i això, l'equip de Roger Lamesa, que ha presentat un onze amb fins a cinc novetats respecte al partit d'entre setmana davant l'Athletic Club, ha sortit molt concentrat i conscient que si volia no perdre pistonada amb els equips de dalt havia de sumar els tres punts.\nLes visitants, tal com van demostrar ja en el partit d'anada a Tajonar són un equip molt compacte i que sap treballar moltíssim per tal de minimitzar les virtuts de les seves rivals i amb una pressió molt alta dificultava constantment la sortida de pilota de les locals que no han acabat de trobar el seu ritme per arribar amb claredat davant Maitane, la portera navarresa. Amb el pas dels minuts l'AEM ha començat a trobar la manera de poder desarticular la defensa vermella, sobretot amb els bons moviments de Celia Ruano entre línies per a descarregar després a les companyes que arribaven en segona línia, d'aquesta forma han arribat les primeres ocasions de gol per a l'equip blau.\nNatàlia, que tornava a ser titular després de la llarga lesió; la mateixa Celia i l'omnipresent 'Pixu', han disposat de tres bones oportunitats per avançar el seu equip, però la bona actuació de la portera navarresa o la falta de punteria han evitat el gol. Els darrers minuts de la primera meitat han estat un assetjament constant a la porteria rival, però sense l'encert necessari s'ha acabat amb el mateix resultat que a l'inici.\nA la represa, les visitants han fet entrar al camp 'Ibra', una de les seves jugadores atacants més destacades, sobretot per intentar aprofitar els espais que l'AEM pogués deixar en situacions de contraatac. Tot i el pas pels vestidors, l'equip local, ara amb el vent a favor, ha sortit amb la mateixa empenta que havia mostrat als darrers compassos dels primers 45 minuts i ha disposat de bones aproximacions però sense trobar el premi del gol. Roger Lamesa ha començat a moure peces per tal de mirar de potenciar encara més el joc ofensiu del seu equip, conscient de la importància dels tres punts davant un rival directe. Però quan millor es trobava l'equip blau sobre el verd de Recasens ha arribat una gerra d'aigua glaçada amb forma de gol de l'equip navarrès. Patri Zugasti, en l'única vegada que Osasuna ha xutat entre els tres pals, ha enviat la pilota a la xarxa superant Mireya que no ha pogut fer res per aturar el gol.\nL'AEM ha acusat i molt el gol. Amb el vent que dificultava totes les accions tècniques i complicava molt tots els desplaçaments aeris, l'equip lleidatà ha començat a caure en certa precipitació que facilitava la tasca defensiva de les visitants. L'ocasió més clara, però ha tingut també el vent com a protagonista inesperat, ja que un xut llunyà d'una falta per part de 'Barbi' s'ha enverinat per l'efecte del vent i quasi sorprèn Maitane. La darrera oportunitat per almenys rescatar l'empat ha estat una rematada d'esquena a porteria d'Andrea Gómez que hauria estat el gol de l'any, però ha sortit fora per molt poc i ja no hi ha hagut temps per a més.\nUna derrota que s'ha de digerir ràpid i seguir treballant més i millor per tal que la primera victòria del 2021 arribi la propera jornada, davant el Barcelona B, i així poder seguir lluitant fins al final per entrar en la promoció d'ascens, un lloc que aquest equip es mereix per com treballa i la il·lusió que tenen tots els membres de la plantilla.


Capella de Sant Jaume - Peu del Romeu - Turisme de Lleida\nCapella de Sant Jaume - Peu del Romeu\nCapella de Sant Jaume - Peu del Romeu https://www.turismedelleida.cat/ca/visitar/patrimoni/capella-de-sant-jaume-peu-del-romeu https://www.turismedelleida.cat/ca/visitar/patrimoni/capella-de-sant-jaume-peu-del-romeu/@@images/image/large\nAquesta petita capella, dedicada originàriament a la Verge de les Neus, es va construir en època musulmana on hi havia el barri cristià i, actualment està dedicada al culte de l'Apòstol Santiago (Sant Jaume). És un edifici de planta quadrangular, de petites dimensions, situat en ple carrer Major. La capella fou rehabilitada en el s. XIX gràcies al bisbe Tomàs Costa i Fornaguera, qui el 1877 encarregà el projecte a l’arquitecte diocesà Celestí Company.\nExteriorment trobem dues façanes: la principal, amb un arc de mig punt coronat per la Mare de Déu de les Neus i flanquejada per dues figures de l’apòstol Sant Jaume i de Sant Joan Baptista (patró del bisbat de Lleida), i la que dóna al carrer Cavallers, amb dues obertures de mig punt, una més gran que l’altra, coronada, la més gran, per un petit òcul.\nA l’interior hi ha una escultura de Sant Jaume, obra de l’artista de Lleida Jaume Gort Farré (s. XX), que representa l’apòstol traient-se la punxa i un angelet fent-li llum amb un fanalet. Aquesta escultura surt en processó coincidint amb la seva festivitat, el 24 de juliol. També hi ha un mural de l’artista lleidatà Miquel Roig i Nadal (1924-1993) que presideix l’altar.\nA la planta superior de la capella s’hi ubiquen unes dependències amb unes mostres permanents de les conegudes pessebristes de Lleida, Paulina Ametller i Joaquima Barrufet.\nLa capella del Peu del Romeu s’inclou en la ruta catalana de pelegrinatge del Camí de Sant Jaume.\nSeu Vella i Castell del Rei-Suda\nLa Catedral Nova\nLa Cuirassa - Barri Jueu


Els dracs de la TV i el cine | EL CINÈFIL\nLlibres i còmicsMón FantàsticNostàlgiaReportatge 16 d'Abril de 2019 Ylenia Cañadas 2\nAnem preparant Sant Jordi (i 'Joc de trons') amb dracs i setè art\nEls dracs són criatures llegendàries, comunament descrites com a monstres grans o poderoses, serps alades amb poders màgics i/o espirituals. A diverses civilitzacions i cultures aquests éssers mitològics s’han representat a la història dels seus pobles o al folklore. La seva representació és variada. Mentre que a occident es mostren amb ales a la cultura oriental no, tal com es pot veure amb els típics dracs xinesos. A més, a orient són criatures benèvoles i són venerades ja que representen a les forces de la natura i l’univers, mentre que les europees i perses són mostrades com a malvades.\nTambé es relacionen amb la longevitat i sovint són font de màgia, poders sobrenaturals i tenen la capacitat de parlar. A Catalunya són importants a la Diada de Sant Jordi (23 d’abril) ja que el protagonista d’aquesta data tan assenyalada, es va enfrontar amb un d’aquests animalons. Segons conta la llegenda, quan el cavaller va clavar l’espasa al monstre, la sang del drac es va convertir en roses, per això ha esdevingut un símbol d’amor i d’ofrenda.\nAl llarg de la història del cinema se n’han vist de tots els tipus: aquàtics, terrestres i voladors. I per això, hem fet una selecció variada dels que han passat per les sales aprofitant l’èxit de Game of Thrones en la qual apareixen 3 d’aquestes criatures liderades per Daenerys Targaryen, mare de dracs.\nJabberwocky – La bèstia del regne (1977)\nDirigida per Terry Gilliam, un dels components dels Monty Python. L’argument gira al voltant de la història d’un pagès que es proposa matar un monstre que arrasa els pobles per allà on passa. Aquest segon llargmetratge no va assolir la qualitat i l’humor que tenia l’anterior: Monty Python and the Holy Grail, de fet és molt poc conegut i passa desapercebut tot i que es podria considerar el primer film on apareix un drac.\nAquesta criatura era força “cutre“, ja que no tenien gaire pressupost i van inventar una marioneta amb un sistema de politges del qual es va enorgullir Jim Henson, a més tenia l’estètica escollida pel propi Gilliam.\nFujur – The Neverending Story (1984)\nVa sorgir d’una novel·la fantàstica escrita l’any 1979 per Michael Ende, la qual va tenir un èxit internacional i va ser adaptada en diverses ocasions al cinema. Aquesta va ser la primera i la més famosa i es van fer dues seqüeles més, esdevenint una trilogia. L’argument narra les aventures del jove Bastian, que fugint dels atacs dels seus companys va a parar a una llibreria. L’amo de la botiga l’adverteix dels perills que amaga el llibre de La història interminable, però el noi no pot resistir la temptació i l’aconsegueix, introduint-se en un món fantàstic que està a punt de desaparèixer i ell és l’única ajuda amb la que poden comptar els seus habitants.\nEn aquesta ocasió el drac és en Fujur, d’inspiració oriental, blanc i de la sort, té la capacitat de volar però no té ales, té un cos llarg i flexible, amb escates color mareperla i ulls color rubí.\nL’argument gira al voltant de la història d’un drac que cedeix la meitat del seu cor al fill del rei per tal que pugui sobreviure. Anys desprès el príncep esdevé un tirà i un cavaller ho atribueix a que és cosa del drac, així que es converteix en un caçador de dracs i els mata a tots llevat d’en Draco. Descobreix que en Draco no en té cap culpa i acaben creant un pacte amb el que obté recompenses a cada poble on fictíciament li dóna caça. Aquest film va estar nominat a diversos premis, entre ells a l’Òscar pels millors efectes especials. Van fer dues seqüeles desafortunades l’any 2000 i 2015.\nAquest ésser té molt sentit de l’humor i duu la veu de Sean Connery o Francisco Rabal (a Espanya). És especialista en fer-se el mort (i repartir-se els diners de la recompensa per la seva mort fingida), també és capaç de posar-se seriós i salvar el regne fent tot ho possible.\nDragona – Shrek (2001)\nD’aquesta saga se n’han fet fins a 4 llargmetratges i algun curt, tots centrats en la vida d’un ogre que viu feliç en un pantà fins que un dia la seva pau es veu alterada per un seguit de criatures. Per tal de tornar a la tranquil·litat, fa un pacte amb el príncep que consisteix en salvar a la princesa Fiona de les urpes d’una criatura despietada.\nLa criatura va començar treballant com una cuidadora del castell on estava tancada la Fiona, se sentia sola i anava destruïnt a tots els cavallers que intentaven salvar-la fins que va conèixer a Donkey i es van enamorar. Dragona va acabar casada amb l’ase, amic fidel de l’Shrek i tenen fills híbrids que s’anomenen Dronkeys.\nChihiro és una nena de 10 anys que realitza un viatge amb la seva família i desprès de travessar un túnel, acaben a un món fantàstic habitat per déus de primer i segon ordre. Els seus pares acaben convertits en porcs mentre dinen a un restaurant, la nena aterrada per la presència d’esperits haurà de cercar una manera de trencar l’encanteri. El film pertany al famós Estudi Ghibli i va guanyar l’Òscar a millor llargmetratge d’animació.\nHaku és un drac blanc, amic de la protagonista Sen/Chihiro, el qual l’ajuda a escapar a vegades de la Casa de Banys de Yubaba; tot i que ell també és aprenent de Yubaba. Té l’habilitat de transformar-se en humà quan vol, de fer-se invisible, enroscar-se i volar. Està inspirat en el típic drac oriental.\nDracs – Reign of Fire (2002)\nAl Londres del 2008, un drac desperta i mata a la mare del jove Quinn. 20 anys desprès el món està derruït i dominat pels dracs, que s’han multiplicat. Els pocs supervivents viuen refugiats en un castell a prop de la capital britànica mirant de sobreviure i dirigits per Quinn. Un dia arriba un caçador de dracs que els diu que té un pla per a salvar el món de la destrucció.\nEn aquesta ocasió no hi ha un drac principal, en són molts els exemplars, però tots ells tenen la capacitat de volar i escopir foc.\nHungarien Horntail – Harry Potter and the Globet of Fire (2005)\nEs la quarta entrega basada en la famosa sèrie de novel·les de Harry Potter escrites per J. K. Rowling, va ser la que més diners va recaptar aquell any i la primera en rebre la classificació de PG-13 degut al seu alt contingut violent i de terror. En el film, el protagonista Harry Potter, s’haurà d’enfrontar a altres mags, pertanyents a diverses escoles de màgia, en un torneig on els posaran a prova amb perilloses proves, entre les quals hi ha la d’enfrontar-se a un drac.\nEl drac al qual s’enfronta Harry Potter és el més perillós de tots, el “Cuabanya Hongarès” té escates negres, cos similar al d’un llangardaix, ulls grocs, banyes bronzejades i punxoses que sorgeixen de la seva cua, a més les seves flames tenen major abast (més de 15 metres). Els seus ous són color ciment i d’una carcassa molt dura.\nAl film figuren altres dracs als quals s’enfronten la resta de macs: Chinese Fireball, Swedish Shortsnout i Common Welsh Green, però també cal esmentar el Ridgeback Noruec, el qual surt per primera vegada de la saga i pertany al guardaboscos Hagrid, el qual el cuida des que és un nadó.\nSaphira- Eragon (2006)\nBasada en la novel·la fantàstica de Christopher Paolini que consta de 3 llibres, només el primer es va adaptar a causa de les males crítiques i la poca recaptació. La història se centra en un bosc de la regió d’Alagësia on el jove granger Eragon descobreix una pedra preciosa rara i blava. Per tal que la seva família pugui sobreviure al llarg hivern, el noi decideix canviar-la per aliments, però de la pedra sorgeix un drac, ja que en realitat era un ou.\nSaphira és una drac d’escates blau safir, que va néixer de la unió entre Iormungr i Vervada, els quals varen morir servint a l’imperi. La petita acaba a les mans d’Eragon, i tots dos tenen les ments connectades i són capaços de compartir pensaments, emocions, records i sentiments com si d’una peça es tractessin.\nToothless – How to Train Your Dragon (2010)\nDreamworks va sorprendre amb aquest film ambientat al món víking amb dracs salvatges, basat en el llibre infantil de Cressida Cowel. Barreja comèdia amb acció i narra les aventura d’un víking adolescent, Hipo, que no encaixa amb el perfil de la seva estirp: caçador de dracs. Un dia, el desafien a trobar una criatura llegendària i el seu món es trastoca ja que l’acaba veient d’una manera totalment diferent. 4 anys més tard va arribar la segona part, aportant una trama més acurada i completa, barrejant temes més seriosos d’amor i amistat entre humans i dracs. També s’han fet diversos curtmetratges i dues sèries de televisió.\nFúria nocturna és una de les espècies més rares, perilloses i solitàries. Té els ulls verds i el cos de color blau fosc, les ales són molt grans respecte al seu cos esvelt, també desprèn foc blavós. La seva actitud és la d’un ésser intel·ligent, calculador, analític i creatiu. La seva forma i color el fan passar desapercebut i fins i tot invisible, ja que segons la llegenda els humans mai l’han vist i el descriuen com al pitjor que pot existir. Tot i que el que s’explica d’ell, resulta ser una criatura sorprenent i acaba sent el company inseparable de l’Hipo, això sí, passa per moltes fases abans de millorar el seu caràcter tossut.\nGame of Thrones (2011 – actualitat)\nDrogon, Rhaegal i Viserion són els 3 dracs nascuts al Mar Dothraki d’entre les flames de Daenerys Targaryen. El primer va rebre el nom en memòria del seu difunt marit, Drogo; el segon del seu germà Rhaegar Targaryen; mentre que el tercer del seu altre germà, Viserys Targaryen. Drogon és el drac més poderós, ja que la seva flama arriba als 10 metres de diàmetre, té les escates negres i les banyes i la columna vertebral de color vermellós. Rhaegal té escates color verd i bronze i és el més dormilega, sempre està enroscat. Mentre que Viserion té les escates color crema, les banyes, cresta espinal i els ossos de les ales són daurats, aquest és el més mimat, afectuós i el més confiat.\nA mesura que avança la sèrie les criatures han anat creixent en pes i importància, ja que a la darrera temporada van ser una peça clau en la batalla de Meereen. En aquesta nova temporada continuen creixent (de la mida d’un Boing 747) i fent-se més forts per ajudar a la Mare de Dracs a la lluita final.\nEs tracta de la seqüela de The Hobbit que alhora és una preqüela dels fets que tenen lloc a The Lord of the Rings. Bilbo Baggins continua el seu viatge acompanyat del mag Gandalf i els 13 nans d’Erebor. Durant el seu camí topen amb molts perills, en especial al temible drac Smaug, al qual posa veu i moviments Benedict Cumberbatch. El film es va dividir en 3 parts, tot i que pertany a una novel·la més aviat curta escrita per J. R. R. Tolkien.\nSmaug era un dels darrers dracs de la Terra Mitjana el qual va expulsar els nans de la Muntanya Solitària per quedar-se amb el seu or. Era el més gran de la Tercera Edat del Sol, d’una gran presència i distinció, de color vermell-daurat, amb unes enormes ales tipus ratpenat, una pell coberta d’escates impenetrables dures com l’acer i una intel·ligència superior a la de la majoria de dracs, per això se’l considera el més temible de la història. El seu únic punt feble, és el ventre, que estava protegit per una capa de pedres precioses i or, les quals varen quedar incrustades a la seva pell desprès de jeure-hi a sobre durant segles. Si es llevava deixava al descobert la suau pell que hi havia sota seu.\nFins aquí arriba l’especial de criatures voladores sorprenents, moltes han quedat enrere per exigències del guió, però no podem obviar esmentar éssers majestuosos com el de Maleficient (Sleeping Beauty), el daikaiju eiga King Ghidorah enemic de Godzilla, el simpàtic esperit guardià Mushu (Mulan) o l’impressionant però desafortunat d’aparèixer en tal film, Sher Long (Dragon Ball Evolution). La darrera producció amb aquesta criatura com a protagonista va ser el remake de Peter’s Dragon (1977), aquest film tracta la història d’un nen orfe, Peter, i el seu millor amic, l’Elliot, un drac verd pelut amb ales roses.\n17 d'Abril de 2019 #1 Author\nfalta el de l LA MORT DE SIGFRID de Frtiz lang, i el VERTHMYTRAX de el dragon del lago de fuego, que es el mésimpressionant de tots\n18 d'Abril de 2019 #2 Author\nEvidentment, tots en un article no cabien, però moltes gràcies per l’aportació els tindré en compte de cara a un futur article de dracs. Salutacions!