"Com és que hi ha boira a Vic?", un projecte de 1r de primària - Col·legi Sagrat Cor de Jesús\nDurant el segon trimestre, els alumnes de 1r de primària hem estat treballant en el projecte “Ei! Hi ha boira! Com és que hi ha boira a Vic?”. Un dia de desembre vam arribar a l’escola de bon matí i hi havia molta boira. Havíem estat recollint el temps en uns gràfics de dades i ens vam adonar que cada mes hi havia més dies de boira. Que la barra de la boira fos tan alta ens va sorprendre i ens vam demanar per què devia passar.\nHi havia boira a tot arreu? O només a Vic? Per què hi havia boira a Vic?\nQuè era la boira?\nPer què no ens deixa veure la boira?\nEns vam començar a fer moltes preguntes sobre la boira. Per això, al gener quan vam tornar a l’escola després de festes, vam decidir que volíem investigar sobre la boira.\nEl primer que vam fer va ser fer un dibuix sobre què creiem que era la boira. De seguida van aparèixer idees relacionades amb l’aigua i els núvols. Vam llegir un conte sobre la boira i vam dibuixar siluetes dels personatges que apareixien al conte i que només veiem de color negre per “culpa” de la boira.\nMés endavant vam aprofitar un dia que feia molta boira per sortir al carrer a observar-la. Ens vam fixar en que quan hi havia boira feina molt fred. També que el carrer semblava com si hagués plogut perquè estava moll. Que la boira no ens deixava veure els edificis ni les coses que estaven lluny ni tampoc les que eren molt altes. I moltes coses més! Però el que ens va sorprendre és que des del pont de Queralt no veiem el teatre de l’Atlàntida!\nUn cop a l’escola vam parlar del que sentim quan hi ha boira. A alguns nens i nenes ens agrada els dies de boira perquè ens agrada el fred i anar ben abrigats. A altres companys no ens agrada la boira perquè no ens deixa veure bé les coses i ens posa tristos. I vosaltres, què sentiu el dia que hi ha boira?\nVolíem saber si un dia sense boira podíem veure el teatre de l’Atlàntida des del pont de Queralt. Per això, vam tornar a sortir a la ciutat de Vic i vam fer el mateix recorregut que la primera vegada. Sense boira, podíem veure tots els edificis. A més feia més calor i el terra tampoc era moll. També, vam aprofitar les fotos que havíem fet en les dues sortides, de paisatges i edificis amb i sense boira; per comparar-les.\nQuè ens va passar després? Durant uns dies vam estar molt preocupats perquè la boira va marxar. Cap dia al matí quan arribàvem a l’escola hi havia boira.\nQuè havia passat amb la boira? Havia desaparegut?\nOn havia anat? Tornaria?\nVam decidir que mentre esperàvem si tornaria o no, podíem intentar crear-ne nosaltres mateixos. Vam convertir-nos en petits investigadors i amb l’ajuda d’un pot de vidre, un colador, aigua calenta i glaçons… vam aconseguir crear BOIRA!!!!!!!!!!! Vam estar molt contents quan vam comprovar que alguna de les prediccions que havíem fet es van complir. Per exemple, vam dir que els glaçons s’anirien desfent perquè l’aigua era calenta.\nA més, fent l’experiment vam descobrir que la BOIRA és com un núvol format per petites gotes d’aigua. Quan fa fred el núvol va baixant i quan es troba el terra calent del carrer, es converteix en vapor d’aigua, i és el que en diem BOIRA.\nPer acabar amb el projecte “Ei! Hi ha boira! Com és que hi ha boira a Vic?” els alumnes de primer vam escriure a la nostra llibreta de projectes tot el que havíem après sobre la boira. I al final de tot… vam celebrar la festa de la BOIRA creant-la amb l’ajuda d’un canó de fum! Ens hi vam passar molt i molt bé! I sobretot ens ha agradat investigar sobre la boira perquè hem après moltes coses sobre aquest fenomen atmosfèric!\nEn l’enllaç podreu veure algunes fotos del projecte!


UNA CONQUESTA GASTRONÒMICA PER LA MEDITERRÀNIA OCCIDENTAL. PER ENTENDRE LA NOSTRE HISTÒRIA.\nTastem: Plats, vins i combinats dels territoris per els que passa aquesta Via. Comencem amb un aperitiu típic italià, desprès tastarem un Prosseco amb una amanida italiana. De França menjarem foie gras micuit amb vins idonis (Jurançon o Sauternes), de Catalunya carn i on compararem el Priorat i el Montsant, formatges dels tres països amb un PX i nalitzarem amb un gintònic amb veritables gelats venecians.


Calendari de vacunes per al teu gos. Cada quant les necessita? | Ultima\nEl meu compte Personalitza la teva experiència!\nAccedir al meu compte Crear un compte\nComprar online Troba la botiga\nConeix Ultima Descobreix qui i com som\nConsells per cuidar Així ho preparem Crea el teu Petmoji Contacta amb nosaltres\nMillor amb el meu gos Coneix i cuida del teu gos\nGossos petits (Fins a 10kg) Gossos Med / Max (més de 10 kg) Consells per tenir cura del teu gos Menjar per gos\nMillor amb el meu gat Coneix i cuida del teu gat\nGats esterilitzats Gats no esterilitzats Consells per tenir cura del teu gat Menjar per gat\nDescobreix la gamma nature Amb ingredients naturals\nGamma Estàndard Gamma No Grain Gamma Bio Menjar per gos Menjar per gat\nCerca una tenda Troba el teu producte\nCalendari de vacunes per al teu gos. Cada quant les necessita?\nVeure tots els articles de gos\nUna de les necessitats dels gossos al llarg de la seva vida són les vacunes, ja que prevenen malalties i els mantenen sans i contents. Perquè no t’oblidis cap vacuna, hem creat un calendari de vacunes per a gossos. Esperem que et sigui útil!\nPer què són tan importants les vacunes per als gossos?\nAquests compostos farmacològics estan elaborats amb virus i bactèries dèbils o, fins i tot, morts. El seu objectiu és estimular el sistema immunitari perquè fabriqui anticossos que lluitin contra ells. Així, quan entri un d’aquests virus en l’organisme del gos, el seu cos estarà preparat per lluitar contra ell.\nÉs fonamental que abans d’administrar una vacuna t’asseguris que el teu gos està sa. De fet, el veterinari et suggerirà que el desparasitis i s’oferirà a fer-li una revisió. Per què? Perquè si el seu sistema immunitari està treballant en un altre problema, difícilment podrà assimilar la vacuna.\nHi ha dos tipus de vacunes per a gossos:\nSón les que prevenen malalties greus o molt freqüents, com per exemple:\nParvovirus, que afecta l’intestí i el sistema immunitari amb vòmits i diarrees.\nBrom, que pot destruir l’intestí i els sistemes respiratori i nerviós si no es tracta a temps.\nHepatitis, un virus molt fàcil de contagiar que afecta el fetge.\nRàbia, una de les malalties més comunes en el món caní.\nAquestes no són obligades a tot arreu, però es poden recomanar segons el lloc on visquis. Les més comunes són:\nLeptospira. És una malaltia que es contagia a través de l’orina i que afecta l’aigua. Els seus símptomes són febre i problemes renals i hepàtics.\nTos de les gosseres. Tot i que no és greu, és una malaltia respiratòria molt molesta. És recomanable si el teu gos viu amb altres gossos, o si el seu aparell respiratori és dèbil.\nLeishmania. La causa la picadura d’un mosquit i, si no es tracta a temps, pot arribar a ocasionar la mort.\nCalendari de vacunes per a gossos\nAra que ja coneixes les vacunes obligatòries, vegem aquest calendari perquè puguis protegir el teu company:\nLa polivalent s’ha de posar quan el cadell té 6-8 setmanes. S’ha de repetir cada 2-4 setmanes fins arribar a les 16 setmanes. Aquests terminis venen marcats pel fet que els anticossos que el cadell rep de la mare contraresten l’efectivitat de les vacunes i no desapareixen fins que té un mes i mig (en alguns casos, fins al 4 mesos).\nQuan té 6-12 mesos és recomanable posar-li un recordatori de la polivalent. Després, el veterinari pot suggerir-te realitzar-li un test d’anticossos per assegurar-se que està protegit.\nLa ràbia es posa quan té 3 i 12 mesos.\nTos de les gosseres. Només una dosi entre les setmanes 6 i 8.\nLeishmania. Només s’aplica en zones on existeix aquest paràsit, i s’ha de fer sempre després a partir dels 6 mesos d’edat.\nPer als gossos adults, al 2016 hi ha haver un canvi important; mentre abans es recomanava repetir les vacunes per a gossos cada any, s’ha demostrat que els anticossos de moltes vacunes són efectius durant 3 anys. Per això la WSABA (Associació Mundial de Veterinaris de Petits Animals) suggereix que les vacunes essencials es repeteixin cada 3 anys.\nUna d’elles és la trivalent, que combat el parvovirus, el brom i l’hepatitis infecciosa. Així, amb la nova normativa, es podrà repetir cada 3 anys.\nLa de la ràbia dependrà del lloc on visquis. A Madrid o les Canàries és obligatòria de manera anual, i a València, per exemple, es dóna l’opció de posar-la cada any o cada 3 anys.\nLeptospira, tos de les gosseres i leishmania. S’aplicarà anualment, però només a gossos que les necessitin segons la seva ubicació i circumstàncies.\nJa has vist que les vacunes per a gossos varien d’un lloc a un altre, però les essencials són obligatòries per a tots els gossos. Altres depenen del lloc on vius i de les condicions en què viu el gos. Per no saltar-te’n cap, parla amb el teu veterinari; t’ajudarà a elaborar un pla de vacunes especial per al teu gos.\nVaja, aquesta pàgina s'ha acabat. Què busques?\nCom adoptar un gos\nCalendari de vacunació de gossos\nCatnip o herba per a gats, què és?\nQuines atencions necessita un gat sènior?\nOn puc comprar Ultima\nVull saber més sobre Ultima\nCom es fan els productes d'Ultima?\nTambé creus que la vida es #Millorambelmeugos o #Millorambelmeugat? Comparteix les teves millors fotos a la nostra comunitat\nCrea el petmoji del teu gos o gat. Click aquí >


Uns hackers s'apoderen del Twitter de l'Ajuntament de Berga - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nUns hackers s'apoderen del Twitter de l'Ajuntament de Berga\nAcusen l'Ajuntament de corrupció des del mateix compte\nredacció | berga 09.08.2019 | 16:16\nLa nova capçalera del compte de Twitter de l'Ajuntament de Berga\n«AQUEST COMPTE HA ESTAT HACKEJAT». Aquest és el missatge (en castellà, igual que la resta) que ha publicat el compte oficial de Twitter de l'Ajuntament de Berga aquest divendres al migdia. A més, els hackers també han canviat la foto de perfil i la descripció del compte. Ara, una imatge de dues persones intercanviant bitllets encapçala el Twitter del consistori berguedà, i la descripció el qualifica d'«AJUNTAMENT CORRUPTE».\nA banda d'això, una altra publicació adverteix que «Poc a poc van caient tots els ajuntaments corruptes. Primer va ser l'Ajuntament de València, després el de Pamplona, Albacete i ara aquest».\nA més, els hackers també han accedit als missatges privats de l'Ajuntament i n'ha compartit dos de ciutadans de Berga que van posar-s'hi en contacte sense obtenir resposta. «Aquesta és l'atenció que presten als seus ciutadans», han tuitejat els hackers. L'Ajuntament, però, afirma que en els dos casos que s'han compartit es va respondre els usuaris, tal i com s'acostuma a fer, però que les respostes no apareixen a les captures.\nL'Ajuntament de Berga ha traslladat la incidència a Twitter a la recerca d'una solució i ara resta a l'espera de poder anar seguint els passos que els comuniquin des de la xarxa social per poder recuperar el compte.


LA POLSEGUERA D'ALCÀNTERA: d’abril 2012\nGAVARDA, I CARRERA PUNTUABLE DEL II CIRCUIT RIBERA DE XÚQUER\n23:09 | Publicado por mikel | | | Modificar el missatge\nGAVARDA era l a primera carrera del II circuit CRM Ribera de Xúquer, l'any passat ja érem un dels lubs mes participatius i enguany no serem menys.\nEls més xiquis van donar un autentique recital, uns com menys que l'any passat, però no per això se'ns va sentir menys. Huit van ser els nostres representants, dels huit vam tindre 2 primers en les seues categories, un segon i un tercer. Van posar color polseguer a la prova: Aitana, Paula, María, Raimon, José Manuel, Pablo, Sergi i Kirian. Per mer propis i més dificultat anomenaré com crack de la nostra escola esta setmana a Sergi en categoria benjamí, va ser primer amb una carrera que li va portar a finalitzar completament va buidar, però primer merescut i treballat enhorabona CAMPIÓ. I la campiona d'esta setmana és Aitana una autentica lluitadora que quede primera en la categoria de querubins. Raimon i José Manuel van ser segon i tercer respectivament. Maria, Paula, Pablo i kirian també van córrer amb valentia realitzant una brillant carrera. Enhorabona a l'escola sou els millors campions.\nEls majorets no van ser 10, ni 12, ni 20 , van ser un número peculiar per al poble de gavarda,' DEJET'. Molta participació i compromís en el nostre club. Els nostres anaven encapçalaments per l'incombustible lluitador NINJA, Julio; sempre que ix com aquell que no vol, no li costa res rodar per davall dels 4' el quilòmetre, li dóna igual que hi haja pujades o baixades, com sempre xapó per al nostre veterà corredor.\nHe de destacar al nou polseguer Sergi que amb el poc de temps que porta corrent ja és capaç d'entrar el cinqué polseguer puntuant-nos per al circuit, la veritat és que promet el nostre nou polseguer resident a Cotes i de nacionalitat portuguesa. Vos assegure que la seua personalitat no té res a veure amb els portuguesos més famosos que ens engolim a la força. Enhora bona crack.\nCom a sorpresa, que personalment a mí no em sorprèn va ser Ximi, el nostre polseguer de 'Suma', va fer una carrera molt, molt bona. Si haguera de destacar una persona pel la seua entrega en totes les carreres, este seria sense dubtar-ho Ximi, quan li dic que ha de puntuar se li posen els ulls brillants i perd el rumb és un autèntic CRACK, Enhorabona Capità Tro.\nI les xiques que voleu que vos compte d'elles, pateixen en les carreres però, s'ho passen bomba, sempre un somriure per a la càmera, camaraderia a tope entre les dos. L'altre dia ja van estar juntes a la carrera de la dona a València i esta vegada a Gavarda després d'una nit de festa per a l'acomiadament d'Àngela, que se'ns ha anat a l'Illa de Formentera al”currele”. Seguiu així xiques que de segur que se vos unix alguna polseguera més, animeu-sexiques.\nEls nostres dos polseguers més veterans que són Jose Antonio i Vicent Mompó sense donar-se compte quasi van entrar junts, a tan sols 13 segons, a favor de Jose Antonio. No estan cap dels dos en forma però podrien fer una bona parella DE CARRERA....., segur que a Jose Antonio la nostra 'Gosa Vella' li donaria ales i ho tindríem una altra vegada en la part alta del pódium de veterà C.\nNo deixaré de costat que sense estar bé li va pegar una "tocata" de por al gendre, Tomás no va veure el seu sogre ni eixir. Que contenta tindràs la sogra, sempre et deixes que et guanye el sogre “tu si que saps”.\nPepe Alarcón i el Kornan van ser tercer i quart respectivament molt bé pels dos. Estan preparant el Penyagolosa i no s'estan dedicant a l'asfalt, estan més en la muntanya que Heidi jo crec que al final trobareu el iaio i a Blanquita. Es nota que estan forts en les pujades.\nToni ho vaig veure fort en la primera part de la carrera junt amb Jose Antonio, però supose que per la falta d'entrenament com a tots ens passa, no va poder aguantar el ritme, pergent uns segons, dins de poc anirem tots a una.\nJose Manuel, Javi i Marcos van entrar els tres quasi junts. Un poc per davant Jose en solitari, este també és un del què s'apunta a totes, molt participatiu. Javi i Marcos van entrar junts, no se si Javi esta pervertint a Marcos i ensenyant-li les seues arts, en les pròximes carreres es veurà.\nUn altre dels què no es perd ni una és Carlos, tota la carrera només es va ficar en un grup i patint com sap ell va acabar cansat com una “burra”.\nMoisés després de la seua lesió està una altra vegada corrent, està vegada acompanyava dos amics i crec que va entrar massa fresc, espavila que has de puntuar,”so perro”.\nJordi, geni i figura fins a la sepultura, que fenòmen, va dir que correria i es va comprometre en el circuit i ja li dóna igual 8 que 18 les fa totes, sempre acompanyat de la família, sempre complix la seua missió acabar la carrera, li dóna igual la distància. Enhorabona\nAMUNT POLSEGUERA !!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!\n0:21 | Publicado por mikel | | | Modificar el missatge\nNo sé que té la Ciutat comtal que els nostres polseguers sempre disposen d'un buit per a anar a gaudir dels seus meravellosos carrers i edificis.\nFernando Claramonte, Juan Juan i un quasi polseguer Emilio Juan... germà de Juan, es van dirigir a Barcelona amb la il·lusió de córrer una marató amb més de 15000 atletes, un autèntic luxe.\nBarcelona no és una marató per a fer el millor temps de la teua vida però els nostres sempre s'intenten superar i com sempre dic: el primer és acabar en condicions i després ja vindrà la marca.\nParlant amb Fernando i Juan, diferents són els seus estats d'ànim, encara que no cregueu que cap dels dos estiguen afonats. Els dos estan esperant a córrer una altra. Tant Fernando com Juan i Emilio van eixir amb els deures fets, havien seguit un pla d'entrenament i coneixent-los segur que al “ditet”.\nVa haver tres eixides, en la segona eixida estava Fernando amb la intenció d'abaixar les 3 hores 45 minuts. El començament, com tots, va ser ràpid però sense perdre els papers. Fernando es va trobar còmode fins a finals del quilòmetre 27 ó 28 que va caminar i va seguir. Merda de parades! . Que roín és parar.... En el quilòmetre 36 ja va començar a notar pesades les cames, rampes, estirades i tot el que comporta no haver-se hidratat i alimentat correctament, (és la meua humil opinió) si resumim la seua actuació no és per a estar content però.... Sempre s'aprenen coses dels mals dies i recorda't que dels mals moments que passes et faràs molt més fort de ment. Fernando, enhorabona per la teua actitud lluitadora i per haver finalitzat una marató més, Una mossa més per al teu”revolver”.\nJuan i el seu germà Emilio van eixir un poc més arrere amb la intenció de fer tota la marató junts .... si això podia ser. Em compta Juan que moltes pujades i baixades en la primera mitja marató i el final també uns dos quilòmetres interminables que el dia anterior no els van parèixer de pujada. Juan tots sabem com és, un MAQUINA, posa un ritme i pareix que no sàpiga córrer ni més lent ni més ràpid. Al bo de Juan li van sobrar 200 metres per a poder complir el seu objectiu de baixar de les 4 hores, encara que moralment les va baixar. Enhorabona màquina.\nRespecte al quasi polseguer i hui ja maratonià Emilio, li van sobrar uns pocs quilòmetres per a entrar junt el seu germà. Emilio, el rècord familiar de marató ho té Juan, en una altra marató no se si tindràs ganes d'intentar fotre-li-lo, jo t'anime que almenys ho intentes però....ja vestit de polseguer. Enhorabona senyor maratonià.\nFONT AMARGA LES SALINES 2012\n0:11 | Publicado por mikel | | | Modificar el missatge\nTorna la carrera de muntanya del poble veí de Vva. de Castellón, enguany amb nou trajecte. Eixida i entrada en poliesportiu municipal, un poc més d'asfalt i menys enredat que els anys passats. Com sempre tenim algun polseguer representant-nos, esta vegada van ser 4 corredors i 2 de les nostres xiques en la modalitat marxa. En carrera van estar encapçalant a la polseguera, com últimament per Amadeo “el Grande”; darrere d’ell Pepe Alarcón, Jesús Kornan i el nou muntanyenc Javi Bausa. Els 3 primers estan preparant els 63 quilòmetres del penyagolosa, i se'l van prendre com una eixida llarga per al gran repte que tenen al maig. L'amic Javi crec que en estes carreres no tindrà massa companyia de la què a ell li agrada o, haurà d'anar uns segons per davant o molt arrere. Javi pot estar molt content, gaudir d'una cursa de muntanya sempre és molt satisfactori.\nEl senyor Kornan va ser completament enganyat per Pepe que li va dir que aniria amb ell i només va durar 2 quilòmetres,de totes les formes va finalitzar molt bé i supose que aniria enfangat fins al nas.\nPepe va eixir amb Jesús però mai pot anar darrere, aumentant el ritme poc a poc va fer que Jesús no poguera seguir-lo. Desde fa un temps Pepe s'està mostrant com un bon muntanyenc.\nAmadeo, no cal que vos ho diga, és dels més forts de la polseguera i ho va tornar a demostrar pujant amb facilitat les rampes de la carrera i no tingué cap dificultat en ser el primer dels nostres.\nEn quant a les dones Teresa, com quasi sempre, va ser la nostra dona més representativa. Teresa, acompanyada de la seua cunyada Betlem va recorrer els 18 quilòmetres que tenia la marxa amb totes les seues dificultats. La caminata molt bé, gaudint de la natura amb una nova experiència en les seues cames 4 hores 23 minuts 57 segons, molt de temps caminant per la Font amarga- salines, el terreny estava un poc enfangat i segur que açò va fer que alguna anècdota fera botar alguna carcallada. Com va dir Recaredo de la polseguera 'somos pocos però agerridos'.\nGAVARDA, I CARRERA PUNTUABLE DEL II CIRCUIT RIBERA...


Endevinar el pensament - Pau Mora - Disfresses - Els blogs d'e-noticies\nNecessito que us concentreu i ennumereu els dits de les mans i n'escolliu un per tenir un número de l'1 al 10, el que vulgeu. Pot ser qualsevol número però per complicar una mica la cosa, després multipliqueu-lo per 9. Ara tindreu una xifra més elevada. D'aquesta xifra resultant de la multiplicació, n'heu de sumar els dígits per tenir un sol número d'un sol dígit que correspondrà a un altre dit o al mateix. Després, al resultat que us dongui, restar-li els dits d'una mà i tindreu un altre número. Aquest número final, l'haurem de convertir en lletra. Per convertir-lo direm que l'1 equival a la "A", el 2 a la "B", el 3 a la "C" i així seguint l'alfabet fins saber a quina lletra correspon el vostre número. Ara heu de pensar per exemple en un país europeu que comenci amb aquesta lletra. Després, amb la lletra següent a la vostra en l'alfabet pensar en un mamífer qualsevol que comenci amb aquesta altra lletra. Si tenieu la lletra "G", ara toca la "H", ok? Bé doncs amb la lletra següent encara, una tercera lletra, penseu una tercera cosa, una cosa més simple, en un color; el blau o el groc o el que sigui que comenci amb la vostra lletra. Cadascú haurà pensat en un país europeu, un animal mamífer i un color però encara que us sembli extrany pensar en aquestes coses crec que ja sé que és. Si penseu en una foca espanyola gris o groga és que us heu equivocat a les operacions perquè a Espanya no hi ha foques i si no, si us atreviu, feu clic a l'enllaç telepàtic.\nEls blogs d'e-noticies - Pau Mora - Disfresses - Endevinar el pensament


Ferran Vila Riera\nL’òpera no s’acosta al gran públic a base de reduir la seva essència a la mera simplicitat de l’argument i de l’acció dramàtica\nNit Under 35 l’altre dia al Liceu. La direcció repetia la iniciativa encetada el passat octubre amb l’assaig general de I Puritani, l’obra que donava el tret de sortida a la Temporada 2018/19 del Gran Teatre.\nNomés entrar per la porta de Les Rambles ja es presagiava que tot plegat només podia anar malament. En primer lloc, un acomodador, abillat amb una samarreta on s’hi llegia la proclama “Verdi no és només un carrer”, em va informar amablement que “a la funció d’avui s’hi pot entrar fins a 8 minuts tard” després de comentar-li el cas d’un amic meu poc puntual. Cosa rara, vaig pensar, tenint en compte que la Tosca no compta amb cap obertura. Malauradament, no trigaria massa estona a resoldre el dubte.\nLa segona sorpresa la trobaves anant cap a la sala, on descobries que el Vestíbul, Foyer i Saló dels Miralls s’havien convertit en una gran sala de festes, amb música house, focus de colorets i cocktail (que el meu paladar va judicar infumable) inclosos. La traca final, però, va arribar un cop dins la sala, on s’hi va reproduir un vídeo que dissipava els meus dubtes inicials i que insultava la intel·ligència del públic assistent i la tradició operística del Teatre i la ciutat a parts iguals. Una veu en off acompanyada d’una sèrie de dibuixets al carbó ens instruïen sobre la trama de l’òpera com si d’una classe de pàrvuls es tractés. Al final del vídeo, per si encara alguns osàvem mantenir la dignitat pròpia intacta, la veu en off ens convidava a endevinar, tipu test, el destí tràgic dels “personatges amb complicats noms italians”. Aquesta és, en definitiva, la manera que té la direcció del Teatre d’apropar el Liceu i l’òpera als menors de 35 anys.\nDe tot això ens n’haguéssim pogut oblidar uns quants fàcilment si al fossar i sobre l’escenari s’hi hagués pogut veure i escoltar una gran nit d’òpera. No va ser el cas. Una Tosca rutinària com aquesta potser se la podrien permetre a Berlín o Viena, on els seus múltiples teatres produeixen una quantitat ingent d’òpera. A Barcelona i al Liceu, no. Ni oferim anualment una quantitat de títols precisament envejable ni ens caracteritzem per la diversitat en el repertori. No podem aspirar a ser un referent operístic a nivell europeu si ens acostumem a passar més d’un o dos anys sense que hi soni Wagner i Strauss al nostre estimat Liceu.\nDevem estar fent una gestió francament millorable quan al Teatro Real, sense tenir ni de bon tros la nostra tradició operística, està programant amb èxit aquest juny el Capriccio d’Strauss, que s’ha representat només en una ocasió al Liceu, i aquí no tenim res més a oferir que l’enèsima Tosca ambientada amb llums de colorets i música electrònica.\nL’òpera no s’acosta al gran públic a base de reduir la seva essència a la mera simplicitat de l’argument i de l’acció dramàtica. Així com tampoc es pot fer, en cap dels casos, venent el Liceu com un lloc suggerent per pendre-hi una copa i passar una bona estona. Si realment els nostres polítics i gestors culturals volen promocionar l’Art de fer òpera, el primer que han de fer és utilitzar tots els instruments de què disposen per deixar que la música parli per si mateixa.\nNecessitem més programes de divulgació a la ràdio i televisió pública, en canals principals i en hores punta. Necessitem que les estrenes de temporada del Liceu s’emetin en directe a TV3. Necessitem que es subvencionin publicacions sobre la matèria en la nostra llengua i que es promogui el coneixement i la crítica operística allà on sigui possible. Però, sobretot, el que necessitem d’una vegada per totes és un projecte artístic ben definit, valent i fidel a la Tradició.\nJo no hauria dit millor. El Liceu, ja amb l’anterior director general, però especialment amb l’actual, s’està convertint en un espai de passavolants. Als afeccionats de tota la vida i als que s’hi poden incorporar perquè els interessa de veritat l’òpera en tota la seva dimensió, ens expulsaran per avorriment, amb una programació anodina, amb uns repartiments de segona, especialment els directors d’orquestra (no hi ha manera que en vingui cap de prestigi). Ens hem d’acostumar que el Liceu ha baixat a segona i que, de moment, no hi ha cap perspectiva que pugui tornar a pujar a primera. Abans érem el Barça i ara som el Girona.\nTotalment d’acord. Mira el que fa aquest colectiu buscant nous publics i proximitat.


D’acampada a Alforja! – Agrupament Escolta la Mulassa\nNovembre 13, 2017 per aelamulassa\nD’acampada a Alforja!\nDissabte dia 4 de novembre: vam quedar a l’estació de busos de Reus. Mentre esperàvem que vingués el bus per anar a Alforja, vam esmorzar i vam fer una activitat que consistia en representar mimicament els temes que volem treballar aquest any. En arribar al poble, de sobte, va començar a ploure a bots i barrals mentre buscàvem on haviem de dormir. Finalment, tots xops, hi vam arribar. Seguidament, vam fer una activitat per poder saber els objectius que aquest any té cadascú, dins del cau, tant personals com grupals.\nLes activitats de la tarda començaren tot explicant-nos històries de por mentre ens vam quedar sense llum. Quan va tornar la llum, vam fer un joc per conèixer-nos més entre nosaltres. En acabar aquesta activitat, ens van passar un vídeo que la Catalana havia enviat narrant-nos una mica la seva història. Això va donar peu a fer un joc de rol relacionat amb la situació política que estem vivint actualment, tot acabant-lo en una reflexió.\nEn acabar de sopar, vam jugar una intensa partida de l'”Home Llop”, algunes partides de la “Figa” i acabant en un joc anomenat “M’agrades” en el que podíem descobrir anècdotes dels altres Pioners.\nVam tenir una estona d’hora lliure i vam anar a dormir. No va parar de ploure en tot el dia.\nL’endemà ens vam aixecar disposats a fer una excursió, que va acabar a l’ermita de Puigcerver. Durant l’excursió ens vam posar per grups per pensar una idea per fer al parc de nadal i finalment quan vam arribar a l’ermita ho vam posar en comú. Com que no teniem gaire temps vam baixar ràpid del cim que acabàvem de fer per poder anar a buscar les motxilles i dinar tranquil.lament. A quarts de cinc va venir el bus i ens va portar cap a Reus.\nEls i les pioneres més cuquis.\nPosted in Pioners\nAnterior Primers passos ’17\nSegüent Pioners a Duesaigües!


Arxius de periodisme » Tribuna Ganxona\nLa revista #Guíxols, finalista del Premi Carles Rahola de comunicació institucional\nEl butlletí d’informació municipal editat per l’Ajuntament ha quedat finalista dels VII premis Carles Rahola en l’apartat de comunicació institucional durant la gala celebrada ahir dijous 23 de febrer al vespre a Girona.\nEl Col.legi de Periodistes, en la categoria de millor iniciativa de comunicació institucional, va escollir com a finalistes el periodista i cap de premsa de l’Ajuntament de Sant Feliu Pere Carreras, pel butlletí municipal mensual #Guíxols, per la presentació eficaç dels continguts i també Iglésies Associats, per la «Comunicació del Centenari Carles Fontserè 1916-2016», del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i coordinada pels Serveis Territorials de Cultura a Girona, per dur a terme un projecte d’èxit que ofereix una completa informació i documentació de l’Any Fontserè.\nEl guardó, valorat en mil euros, se’l va emportar aquesta darrera publicació.\nEl butlletí #Guíxols, de periodicitat gratuïta mensual i amb una tirada de 13.000 exemplars, informa de les activitats i notícies de la ciutat i ha estat molt qüestionat pels membres de l’oposició a l’ajuntament, degut al seu cost de més de 50.000 euros anuals (sense comptar les hores de feina del cap de premsa) de les arques municipals.\nLa iniciativa d’editar un butlletí mensual va sorgir de l’actual Equip de Govern l’agost del 2016 com a mitjà per publicitar l’obra de govern, informar de l’agenda d’activitats de la ciutat i també per donar veu a algunes entitats locals.\nEl veredicte, durant la presentació del Carnaval al Pavelló\nDurant la presentació del nou Rei Carnestoltes es va saber que, finalment, l’Ajuntament no havia obtingut el guardó, però malgrat tot, el periodista ganxó Jordi Sunyer, presentador i speaker del carnaval ganxó, va valorar públicament la feina feta, no només des del servei de premsa de l’Ajuntament, sinó de tots els mitjans de comunicació ganxons. citant entre ells el nom de Tribuna Ganxona, fet que des d’aquesta publicació agraïm profundament.\nEls premis Mosques de la Informació reconeixeran el ganxó Julià Castelló\nEls premis Mosques de la Informació que cada any atorga el Col·legi de Periodistes de Girona reconeixerà el periodista ganxó Julià Castelló. L’acte tindrà lloc a la seu dels Serveis Territorials de Cultura de Girona el proper 20 d’octubre.\nEn l’acte també es reconeixeran els cineastes gironins Isaki Lacuesta (que va rodar a Sant Feliu part de la pel·lícula Murieron por encima de sus posibilidades) i Isa Campo, que rebran la Mosca de Sant Narcís per la seva dilatada carrera cinematogràfica.\nPel que fa a Julià Castelló, rebrà la Mosca del Col·legi de Periodistes per tal de reconèixer la seva trajectòria professional. Castelló havia treballat molts anys a la delegació catalana de Televisió Espanyola (desde 1978), però abans havia exercit a altres llocs de l’Estat com ara Bilbao i Madrid, on va treballar a la desapareguda revista Cambio 16. A TVE va estar als serveis informatius de Sant Cugat del Vallès i als programes Línia 900, 135 Escons i El Escarabajo Verde. També va formar part de l’Associació de la Premsa de Barcelona, i va participar en la fundació del propi Col·legi de Periodistes i del Sindicat de Periodistes de Catalunya.\nUn cop jubilat de TVE, Julià Castelló va tornar al seu Sant Feliu natal per seguir “matant el cuc” informatiu, coordinant la revista El Safareig, escrita per veïns del Barri del Puig i també com a cap de premsa de la formació política independent local Guíxols des del Carrer.


Parròquia de Sant Josep del Raval - GANDIA (COMUNITAT VALENCIANA)\nLa torre és l'únic element conservat de l'antiga església de Sant Josep i segueix la tipologia habitual dels campanars del segle XVIII.\nÉs de planta quadrada i té tres cossos. El primer sols té una esfera a la part superior de la cara oest i un entaulament i cornisa a la seua part superior. El segon presenta quatre finestres amb arc de mig punt per a les campanes, una per cada lateral, i a l'exterior hi ha unes pilastres toscanes. Aquestes estan agrupades de dos en dos, se situen sobre un basament i les dels angles ocupen l'aresta. Sobre aquesta hi ha un altre entaulament i cornisa. El tercer cos està delimitat per una balustrada amb pinacles. Al centre s'alca una torreta amb dos nivells de semblant factura: una finestra amb arc de mig punt que a l'exterior està emmarcada amb dos pilastres toscanes i presenta també entaulament i cornisa. Per altra banda, al primer nivell trobem uns arcs en diagonal amb estretes finestres i pinacles damunt. La torre està rematada amb una coberta de teula i creu amb penell.\nDisposa d'una escala que recorre el seu perímetre interior fins a arribar a la sala de les campanes amb un últim tram de caragol. La sala de les campanes està coberta amb una volta semiesfèrica i al centre d'aquesta trobem un òcul que permet accedir fins al terrat. El tercer cos té diverses escales de mà per pujar fins a les campanes horàries.\nFins a l'any 2015 les tres campanes litúrgiques estaven instal·lades amb truges de ferro de la foneria Roses i mecanitzades amb motors de vol continu i electromalls trifàsics. La instal·lació no era la més correcta per a la seua conservació ni facilitava els tocs manuals.\nL'estat de conservació del campanar és bo i està restaurat recentment i pintat. L'estat de les cinc campanes és bo. Les dos horàries estan situades a la part més elevada del campanar, fixades a una biga de ferro i mecanitzades amb les maces tradicionals que estan connectades amb uns motors per accionar els tocs horaris. L'estat de conservació de les tres litúrgiques és igualment bo. Aquestes estan instal·lades amb truges de fusta a les finestres de la sala i mecanitzades amb motors d'impuls i electromalls monofàsics. També presenten batalls lligats i reforçats amb cable de seguretat.\nTé dos conjunts de campanes, diferents tant per la seua ubicació com per la funció assignada. Per una banda hi ha dos campanes al tercer cos adquirides per a interpretar els tocs horaris. Aquestes són de l'any 1930 i de la foneria Hermanos Roses de València. Les tres litúrgiques es varen fondre l'any 1955 als tallers de la foneria Roses d'Atzeneta d'Albaida. De menor a major es denominen: Mare de Déu de Lorda, Sants Antoni i Rosa i Mare de Déu de l'Assumpció.\nLes campanes es voltejaven manualment des de la sala de les campanes i possiblement també es repicaven des dels peus de la torre per mitjà de llargues cordes unides als batalls. Les campanes horàries tocaven hores i quarts.\nLes tres campanes litúrgiques es voltegen i repiquen automàticament. Les campanes horàries toquen hores i cuarts.\nEl campanar no va ser enderrocat durant la Guerra Civil (1936-1939) i posteriorment, amb la construcció de la nova església, va quedar integrat dins de les dependències parroquials. De la destrucció també es salvaren les campanes horàries. L'any 1955 va arribar un nou conjunt de tres campanes foses als tallers dels Roses d'Atzeneta d'Albaida. Entorn d'aquesta data o uns anys després, les mecanitzaren amb motors de vol continu i electromalls trifàsics. L'any 2015 restauraren el conjunt, treballs fets per 2001 Técnica y Artesanía. Les campanes es netejaren per fins i per fora i les truges de les litúrgiques les canviaren per altres de fusta de perfil tradicional valencià. Finalment va tornar al campanar i la mecanitzaren amb motor d'impuls i electromall monofàsic (les litúrgiques) i motors connectats amb les maces horàries (les dos horàries).\nHi han noticies de la caiguda d´un llamp en febrer de 1908, que li féu prou de mal.\nALEPUZ CHELET, Joan [Documentació de les campanes litúrgiques i actualització de les fitxes] (14-02-2016)\nOSA MILLÁN, Sergio (06-04-2019)\nALEPUZ CHELET, Joan; OSA MILLÁN, Sergio [Documentació de les campanes horàries i actualització de les fitxes] (04-07-2020)\nEl rogle està situat a un lateral del presbiteri i té la forma habitual d'aquestes peces amb una roda i campanetes de diverses dimensions.\nREDACCIÒN La restauración del campanario de la iglesia San José de Gandia concluirá en noviembre 2004\nREDACCIÓN El Raval presenta en el Porrat las tres campanas de San José 2016\nSagristia Campana de Missa 1912 15 5\nSala de les campanes Mare de Déu de Lourdes (1) ROSES ATZENETA 1955 59 125\nSala de les campanes Sant Antoni i Santa Rosa (2) ROSES ATZENETA 1955 76 258\nSala de les campanes Mare de Déu de l'Assumpció (3) ROSES ATZENETA 1955 100 625\nTercer cos del campanar Quarts (A) ROSES, HERMANOS (VALÈNCIA) 1930 62 138\nTercer cos del campanar D'Hores (B) ROSES, HERMANOS (VALÈNCIA) 1930 85 356\nRellotge mecànic - Parròquia de Sant Josep del Raval - GANDIA (COMUNITAT VALENCIANA)\nRellotge mecànic a tres cordes, manual - Restaurat per 2001 TÉCNICA Y ARTESANÍA S. L, L, en 2003


MoonWinds celebrarà el seu dècim aniversari amb un «concert extraordinari» – Compromís per Godella\nPublicat el 20 Abril 2016 en Música, Regidoria de Cultura\nEl pròxim dissabte 23 d’abril a les 20 hores el grup Moonwinds, encapçalat pel godellenc Joan Enric Lluna, oferirà un concert en el teatre Capitoli de Godella. «Convidem a tots i totes a celebrar amb nosaltres la nostra primera dècada d’existència. Serà una oportunitat única d’escoltar a dos membres de Moonwinds amb el Quintet Elan». Amb aquestes paraules Lluna es mostra convençut que «el repertori no deixarà indiferent a ningú, ja que conté altes dosis de virtuosisme i vitalitat». El recull d’obres que interpretaran, recorrerà des dels compositors romàntics Crusell i Spohr fins Prokofiev, Gershwin i Piazzola. El mateix Lluna amb el clarinet i Cristina Gómez amb l’oboé seran els representants de Moonwinds, mentre que el Quintet Elan està format per músics professionals de la secció de cordes de l’Orquestra de les Arts.\nArxivat en: Música, Regidoria de Cultura Musica Cambra\n← La Coscollosa obri les portes dels Horts Municipals amb motiu del Dia Mundial de la Mare Terra\nLlei de l’Horta de València i del Pla d’Acció Territorial d’Ordenació i Dinamització de l’Horta de València →


La CAMFIC reconeix la tasca realitzada per l’EAP Navàs-Balsareny de l’ICS a la Catalunya Central arran de la pandèmia de la COVID-19.\nReconeixement de la Societat Catalana de Medicina Familiar i Comunitària.\nL’Equip d’Atenció Primària Navàs-Balsareny va haver de reinventar-se quan el virus de la COVID-19 el va obligar a haver de treballar amb el 50% de la plantilla habitual, degut a les baixes causades per la crisi sanitària. Davant d’aquesta situació, l’EAP va atendre els usuaris de forma no presencial en un 90% dels casos i, per això, els professionals van impulsar de forma intensiva l’accés a LaMevaSalut i l’eConsulta. Aquest fet va convertir-lo en un dels equips que més altes va fer als portals de Salut durant tres mesos (març – juny). Un increment d’altes a LaMevaSalut i l’eConsulta.\nD’aquesta manera, l’EAP va aconseguir que les visites que podien resoldre’s en línia no col·lapsessin el servei i aquest canvi en la manera de treballar és el que ha premiat la Societat Catalana de Medicina Familiar i Comunitària (CAMFIC). L’adjunta a la direcció de l’EAP Navàs-Balsareny, Anna Sabata, explica que “l’objectiu és continuar promocionant l’ús de les eines telemàtiques i disposar de documentació per facilitar l’accés als usuaris però, sobretot, considerem que els professionals són qui han de confiar en l’eina, perquè és l’única manera de seguir augmentant-ne l’ús”.\nA banda de millorar el servei d’atenció primària, el fet que els usuaris tinguin el portal de Salut activat contribueix a reduir a zero la despesa en paper i a millorar així el medi ambient. El reconeixement de la CAMFIC “Gestió administrativa d’un equip d’atenció primària de la Catalunya Central durant la pandèmia de la COVID-19” és el treball que va presentar l’Equip d’Atenció Primària Navàs-Balsareny després de la tasca realitzada durant la pandèmia, que ha suposat un augment del 130% d’altes a LaMevaSalut i del 350% a l’eConsulta. La CAMFIC va publicar el treball al volum 38 núm. 4 del Butlletí d’Atenció Primària de Catalunya amb ISSN 2013-0422 (publicat el novembre de 2020) juntament amb altres 55 treballs. Aquest treball i 14 més van ser premiats i se’n va fer la presentació oral els dies 17 i 18 de novembre de 2020. Tal com afirma l’adjunta a la direcció de l’EAP, Anna Sabata, “va ser i és un privilegi haver estat seleccionats i premiats per la CAMFIC i poder exposar la nostra tasca al costat d’altres professionals de tot Catalunya”.


Valle-Inclán a la presó\nActualizada 14/09/2020 a las 09:11\n–És normal que no sapiguem què fer amb les mascaretes. Els epidemiòlegs diuen que ens les hem de posar, però Miguel Bosé diu que no.\n–Molt graciós. Veig que tornes a tenir necessitat de desfogar-te. Hi ha psicoanalistes que ofereixen teràpies professionals.\n–Massa cares. Molt millor parlar amb tu. És el que faig quan necessito un reforç anímic perquè no en tinc prou amb Motor, la meva gata. Els gats no van ser domesticats a l’antic Egipte perquè eliminessin les rates que es menjaven el blat emmagatzemat a les sitges, sinó per tenir-los com a companys psíquics. La seva sola presència comporta benestar, sobretot si se’t posen a la falda.\n–És molt interessant, això que dius.\n–Ho diu Burroughs al seu llibre The Cat Inside.\n–Molt millor els gats que el futbol, que alguns creuen que també cura.\n–Per descomptat. Sóc fanàtic del Barça, però sé que el futbol és una rucada. Envejo la meva filla, que l’altre dia, quan semblava que Messi marxava, va preguntar si ara el 10 el portaria Neymar. O Borges, que va anar a un partit i al descans va tornar a casa perquè no sabia que hi havia una segona part.\n–El meu consell, si no en tens prou amb la gata, és que et prenguis un Valium. La ironia és perillosa perquè a vegades s’entén de forma literal. Tampoc serveix per al desfogament la contundència. I ara ve la teva anada d’olla contundent...\n–Meva no. De Valle-Inclán, que deia això dels borbons: “Cabrón el tatarabuelo./ Un canalla el bisabuelo./ Puta y reputa la abuela./ El padre, chulo y pardela./ El hijo más listo, lelo./ ¡Pistonuda parentela/ la de nuestro reyezuelo!” M’ho va passar un amic i des de llavors m’imagino Valle a la presó. I això que no va conèixer l’emèrit!\n–És probable, sí. Per cert, allò de Miguel Bosé no ho dius tu. Ho diu...\n–...un tuit de no recordo qui. I és aplicable als jutges.\n–L’altre dia Madrid va ordenar que no es fumés a les terrasses i un jutge ho va anul·lar dient que no hi havia risc de contagi. Què sabrà ell! Segons quin jutge t’agafa, millor que t’agafi un tren. Ho he après de l’estimat Francesc Sapena, que ens ensenya a fer compatibles la intel·ligència i la dignitat.


porta de garatge Archives - Carpinteria i Estructures metàl·liques J.Mendez - Torres de Segre (Lleida)\nNecessites una empresa que et faci el manteniment de la porta del teu garatge\nEn j.Mendez som especialistes en el manteniment de portes de garatge en la província de Lleida. Ja sigui una porta seccional, batent, basculant o enrotllable podem realitzar-te el millor manteniment per la teva vivenda o comunitat de veïns. Tenir un bon manteniment garanteix una major vida útil de la porta Una ràpida resposta i un […]\nLes portes basculants son portes silencioses, que per la seva construcció estan exemptes gairebé de manteniment. La fulla es pot obrir tota d’una peça o en dos cossos en forma de llibre per reduir l’espai que necessita per obrir-se. Els sistema de contrapesos garanteixen que no necessitarà emprar molta força per la seva elevació així […]\nLes portes batents són portes que pel seu disseny i construcció necessiten d’una major distància lliure per l’obertura en el sentit d’aquesta per poder-la obrir. Aquest factor limita els seus usos per a tancaments exteriors de parcel·les i/o jardins. Les seves principals característiques son: Estan construïdes amb perfil laminat en fred i reforços intermedis si […]\nLes portes enrotllables son portes que pel seu disseny i construcció son ideals per tancament de comerços i magatzem que no necessitin aïllament tèrmic. S’obren com una persiana, elevant la fulla i enrotllant-la en la part superior. La fulla s’eleva verticalment enrotllant-se en la part superior Les portes enrotllables son segures. Disposem de diferents dissenys; […]


Ana Obregón es queda sense campanades. | La 1\n«No podré estar a la Puerta del Sol acomiadant l'any amb tots vosaltres com m'hauria agradat»\nper Bianca Munteanu 30/12/2021 19:27h\nAna Obregón i Anne Igartiburu ho tenien tot llest per repetir el gest emotiu de l'any passat. La que serà recordada, sens dubte, com una de les entrades d'any més dures i emocionants que hàgim viscut.\nJa no només per la devastació de la pandèmia, sinó perquè Ana havia acomiadat aquell mateix any la persona que més estimava al món. El seu fill Aless va perdre la vida amb només 28 anys.\nAmbdues acomiadarien des de la Puerta del Sol el 2021, però un nou incident ha trastocat els plans de la socialité.\nEn aquesta ocasió, Obregón no podrà estar a TVE. El gran augment dels casos i l'arribada de la variant Òmicron han provocat que milers de persones hagin de passar aquestes dates tan assenyalades aïllats dels seus éssers estimats. Entre elles, la biòloga.\nAnne Igartiburu i Ana Obregón no podran donar les Campanades juntes. | GTRES\nCom no podia ser altrament, lgartiburu ha volgut dedicar unes boniques paraules a la seva companya de batalles. «Petons infinits, companya, estaràs present al nostre cor i pensament! T'estimem molt!», escrivia Anne a Instagram.\nAquest esdeveniment inesperat ha provocat que TVE hagi hagut de buscar un substitut. L'afortunat ha estat Jacob Petrus, presentador del programa 'Aquí la Tierra'.\n«Us animo que preneu el raïm a RTVE amb la meva adorada Anne Igartiburu i Jacob Petrus. El meu cor estarà amb vosaltres», ha escrit la socialité al seu compte oficial d'Instagram.\nEl missatge d'Ana Obregón\nLa mare d'Aless Lecquio ha confirmat que ha donat positiu de COVID-19 i ha volgut anunciar que, molt a desgrat seu, aquest any no podrà donar les Campanades amb la seva gran amiga.\n«Sento moltíssim haver de comunicar-vos que he donat positiu. No podré estar a la Puerta del Sol acomiadant l'any amb tots vosaltres com m'hauria agradat», ha començat escrivint al seu perfil d'Instagram.\nPer tranquil·litzar els seus seguidors, Ana ha assegurat que es troba a casa seva i que, gràcies a les vacunes, es troba perfectament: «com si fos un refredat superfort».\n«El que més m'entristeix és no poder estar en aquest balcó de la Puerta del Sol per donar-vos les gràcies. Gràcies de tot cor pel suport i l'afecte tan immens que he rebut tot aquest any a través de les xarxes, als mitjans de comunicació i al carrer», ha lamentat.\nPer finalitzar el missatge, Obregón també ha volgut tenir unes paraules d'agraïment amb el dissenyador del vestit i amb la firma de joies que lluiria el 31 de desembre.\nDesprés de fer-se pública aquesta trista notícia, els seguidors de la mítica actriu no han trigat a enviar-li tot el suport en aquest nou sotrac que li toca afrontar.\nPersonatges tan destacats com les influencers Maria Pombo, Paula Echevarría, La Jedet o Tamara Gorro han volgut enviar-li molta força i una ràpida recuperació.\nPerò no han estat les úniques. «Ana, ho sento moltíssim. Recupera't aviat, l'únic que importa ets tu i la teva salut. T'envio tot el meu afecte i l'abraçada més forta des del meu cor pel teu cor, t'enyoraré», ha escrit una dels seus fans.\nL'any passat, Ana Obregón i Anne Igartiburu ens van regalar unes Campanades molt emotives i inoblidables.\nEs tractava del retorn a la vida pública de la biòloga set mesos després de la tràgica mort d'Aless Lequio. A més, va saber demostrar una gran professionalitat.\nÁlex Lecquio va morir fa un any i cinc mesos | La Noticia Digital\nArmant-se de valor i amb el suport incondicional d'Igartiburu, totes dues van aconseguir traspassar les pantalles i tocar la vena sensible de milions d'espanyols.\nAquestes van ser les dades d'audiència que van aconseguir, que per a aquest any, TVE ni tan sols es plantejava no tornar a apostar per aquest tàndem invencible. Tot i que, al final, no va ser possible.\nAnar a portada Última hora Televisió Última hora Ana Obregón Última hora Cap d'any


Polseres per evitar que els nens es perdin en els actes de les Festes del Tura d'Olot - Diari de Girona\nPolseres per evitar que els nens es perdin en els actes de les Festes del Tura d'Olot\nla vall de bianya | ddg 05.09.2016 | 07:18\nQue un nen o nena petita es desorienti i perdi el contacte amb els seus pares és un fet que passa en cada edició de les Festes del Tura. Segons el cap de la Policia Municipal, Ignasi López, és un fet que té lloc almenys una vegada en cada edició de les Festes del Tura. Per sort, la pèrdua de contacte no sol durar més de 10 minuts, perquè entre la Policia i la gent propicien el reencontre.\nEn tot cas, són 10 minuts d'angúnia que solen tenir lloc durant la celebració d'actes de multituds com la marranada o les ballades de gegants. Per tal de preveure aquesta situació, els voluntaris de Protecció Civil facilitaran polseres identificatives per a mainada a les famílies. Ja dilluns es podran recollir a la seu de l'Institut de Cultura de la Ciutat d'Olot, a can Trincheria.\nEs tracta d'unes polseres de color taronja on els pares han d'anotar el nom del nen o nena i el número de telèfon mòbil de la persona de contacte. D'aquesta manera, en cas que un menor es perdi durant la celebració d'algun dels actes serà més fàcil poder localitzar els seus familiars.\nDimecres, quan comenci la festa, els voluntaris de Protecció Civil s'instal·laran al Firal i a la plaça Móra per poder oferir, a partir del moment de la cercavila, braçalets a totes les famílies que vulguin.\nEs tracta de braçalets reutilitzables, ja que, un cop acabat l'esdeveniment, es poden guardar per un altre dia quan s'assisteixi a una altra activitat amb molta concurrència.\nTot i aquest identificatiu de seguretat, Protecció Civil també recomana a les famílies que, en cas de molta gent, pactin amb els nens punts de trobada concrets i coneguts per l'infant, perquè en cas que es desorientin puguin espavilar-se sols.\nOlot s'ha acollit a la campanya de la Direcció General de Protecció Civil de la Generalitat de Catalunya per tal de disposar de les polseres.


Convocatòria d’Assemblea d’Aturats i Aturades de Badia del Vallès – CGTCatalunya\nInici > General > Comunicats > Convocatòria d’Assemblea d’Aturats i Aturades de Badia del Vallès\nConvocatòria d’Assemblea d’Aturats i Aturades de Badia del Vallès\nDivendres, 20 març, 2009\nSom més de 2000 els treballadors i treballadores que ens trobem en atur a Badía del Vallés, acomiadats en algun dels nombrosos expedients de regulació d'ocupació, després del tancament d'empreses i tallers, paralitzacions d'obra o als quals no s'ha renovat el contracte precari.\nMentre els banquers a través de les nostres hipoteques i els empresaris de la construcció i immobiliàries amb l'especulació de l'habitatge, gaudeixen del botí de la nostra explotació, del robatori i l'estafa massiva d'aquests últims anys de bonança econòmica.\nLa resposta del Govern al drama social de l'atur consisteix a omplir les butxaques dels causants de la crisi: els banquers, els especuladors i de les multinacionals que deslocalitzen fàbriques. Sense oblidar la complicitat dels sindicats majoritaris (UGT i CCOO) amb anys de reformes laborals i convenis d'empresa precaris i la no convocatòria d'una VAGA GENERAL davant la situació actual de la classe treballadora.\nDavant aquesta situació dramàtica, un col·lectiu de desocupats/des de Badía del Vallès, entenem que no podem perdre el temps esperant passivament que el Govern o l'Ajuntament prenguin mesures efectives contra l'atur.\nL'experiència de les crisis anteriors ens ha ensenyat que només nosaltres, desocupats i desocupades, mitjançant la nostra autoorganització en assemblees i la mobilització, podrem aconseguir les nostres reivindicacions:\n1.- Reducció de la jornada laboral a 35 hores sense disminució de salari i l'eliminació total de les hores extres.\n2.- Atur indefinit fins a la recol·locació efectiva mentre duri la crisi.\n3.- Impedir els desnonaments de les famílies hipotecades si es troba en atur algun dels seus membres.\n4.- Generar ocupació pública real, no subcontractada a través d'empreses privades que es quedaran amb una part dels diners destinats als ajuntaments.\n5.- Exigir a l'Ajuntament de Badía del Vallés transparència en la contractació de desocupats en les obres de Badía i donar prioritat als desocupats de la localitat.\nPer aquests objectius, cridem a tots/es a reunir-nos en ASSEMBLEA el pròxim dia 25 DE MARÇ a les 18.30H en el Casal de l´esquerra de Badía del Vallés (Av.Burgos 18).\nEls components d'aquest col·lectiu també cridem a participar en la MANIFESTACIÓ que, pels mateixos objectius descrits en aquest manifest, se celebrarà EL DIA 28 de MARÇ A LES 17,30 H. A LA PLAÇA UNIVERSITAT de Barcelona.\nagenda, Crisi, Mobilitzacions laborals, Situació econòmica


Meridiana Resisteix atura el tall de forma indefinida pel coronavirus Meridiana Resisteix atura el tall de forma indefinida pel coronavirus – Tot Barcelona | Notícies i Informació d'actualitat a Barcelona\nMeridiana Resisteix atura el tall de forma indefinida pel coronavirus\nLa decisió s'ha pres en una assemblea aquest divendres al vespre, dia 152 de la concentració\nAdrià Lizanda 13/03/2020 9:56 pm\nEl col•lectiu de Meridiana Resisteix, que avui ha tallat la cruïlla entre Meridiana i el passeig Fabra i Puig per 152è dia, ha decidit aturar el tall “temporalment” davant la crisi del coronavirus.\nDesprés d’una assemblea tensa, els participants han decidit per majoria abandonar el tall ‘sine die’. Mentre es produïa el debat, el president Quim Torra ha anunciat el confinament de la població, cosa que ha acabat de convèncer els ‘meridians’.\nAbans, un manifestant ha advertit que mantenir el tall suposaria perdre el favor de “l’opinió pública” per la “irresponsabilitat” que suposava mantenir la protesta. Un dels moments més tensos de l’assemblea ha estat quan un home que ha admès estar confinat ha agafat la paraula. Molts l’han increpat i l’han acusat d'”irresponsable”.\nAlguns han alertat que aturar el tall suposa posar-lo en risc per por que els Mossos d’Esquadra no el permetin. Tot i així, finalment un comunicat de Meridiana Resisteix ha confirmat que el tall s’acaba fins que passi la crisi del coronavirus. “Aquesta aturada de les convocatòries dels talls no és, en cap cas, un final de l’activitat de lluita”, avisa el comunicat.\nEl col•lectiu ha argumentat que la “situació d’excepcionalitat” els ha empès a prendre la decisió. “Assumim no saber-ne prou (del coronavirus) i estar inquietes per les conseqüències socioeconòmiques que deriven d’aquesta aturada temporal d’activitat”, admeten al comunicat. El text ha estat consensuat amb els col•lectius Entença Republicana, Arenys Resisteix i Sabadell Resisteix. Amb tot, els ‘meridians’ han canviat el càntic habitual de “Meridiana Resisteix!” per “Meridiana, tornarem!”.\nCoronavirus Meridiana Resisteix\nJoan 13/03/2020 11:38 pm\nA cuidar-se que aviat farem tots falta.\nApa, a pastar fang 14/03/2020 6:21 am\nFang groc, naturalment...


L'exèrcit israelià deté una col·laboradora de L'ACCENT a Ramallah por L Accent - Boltxe\nAquest diumenge 7 de gener a les 3 de la matinada ha estat detinguda a Ramallah (Palestina) l’activista catalana Ariadna Jové. Jové ha estat detinguda al seu apartament amb una altra activista australiana. El motiu de l’arrest seria que els haurien caducat els permisos d’estada a Israel.\nAriadna Jové és col·laboradora de L’ACCENT. Amb les seves cròniques, ha informat des de Cisjordània sobre les conseqüències de l’ocupació israeliana.\n» Crònica publicada més recentment a L’ACCENT d’Ariadna Jové: Israel i el sistema de carreteres de l’apartheid\nFamiliars i amics estan treballant per impedir que sigui expulsada per l’Estat israelià.\nTal com han difós els companys de les detingudes, al moment de la detenció hi havia present Ryan Olander, activista d’ISM, nord-americà. Olander ha explicat que han esat uns deu els soldats que, a la força, han entrat a l’apartament demanant els passaports de tothom i procedint, posteriorment, a la detenció de les dues activists, Ariadna i Bridgette, per no tenir els visats en regla.\nEls soldats han confiscat també càmeres de video, un ordinador, banderes i insignies pro-palestines, així com els formularis de registre de tots els voluntaris que treballen amb el Moviment de Solidaritat Internacional, ISM.


Auditing | Serveis\nAsesoria jurídica i tributària\nProves pericials i forenses\nContacte – Barcelona\nContacte – Benicarló\nContacte – Castelló\nEntitats sense ànim de Lucre. Fundacions i Associacions.\nEns distingim perquè som especialistes en proporcionar serveis a diferents organismes i entitats de caràcter públic o sense ànim de lucre, per exemple:\n1. Auditoria de justificació de despeses per subvencions\nCada cop més, les entitats públiques que concedeixen subvencions exigeixen la presentació d’un informe per part d’un auditor, en què es certifiqui que les despeses subvencionades són certes i necessàries per realitzar l’activitat que ha estat finançada.\nA Auditing tenim una dilatada experiència en la preparació i l’elaboració d’aquests informes:\nRevisió de les despeses subvencionades.\nAnàlisi de la normativa aplicada a la subvenció.\nComprovació dels paràmetres establerts a la subvenció.\nEmissió de l’informe especial de Revisió de Despeses Justificades.\n2. Auditories financeres\nRealització d’auditories obligatòries per a fundacions d’acord amb els requisits establerts per la Llei 50/2002 de fundacions o voluntàries per a qualsevol tipus d’entitat sense ànim de lucre. Auditories per rebre determinades subvencions dels organismes públics (Programes experimentals en matèria d’ocupació, ICEX, Benestar Social).\n3. Elaboració pressupostos i plans d'actuació\nAssessorament econòmic-financer. Elaboració del Pla d’actuació de fundacions, estats de Tresoreria, liquidació dels pressupostos i presentació d’estats financers periòdics.\n4. Auditoria de compliment\nL’auditoria de compliment consisteix en la comprovació o examen de les operacions financeres, administratives, econòmiques i d’una altra índole amb l’objectiu d’establir que s’han realitzat d’acord amb les normes legals, estatutàries i procediments que li són aplicables.\nEl nostre despatx està especialitzat des de la seva constitució en l’assessorament fiscal, mercantil i comptable d’entitats sense ànim de lucre en concret en Fundacions i Associacions.\nL’especialització es produeix des de dos vessants: l’acadèmica i la professional.\nEn l’àmbit acadèmic, els socis de la firma, professors de la Universitat de Barcelona, han orientat determinats treballs d’investigació al tractament fiscal de les fundacions, intervenint en Màsters, cursos de postgrau i ponències sobre el tercer sector.\nEn l’àmbit professional, la nostra introducció va ser mitjançant l’assessorament a més de vint associacions de l’àmbit alimentari.\nPosteriorment, la nostra especialització es va dirigir cap a entitats de disminuïts físics i psíquics i fundacions de l’àmbit sanitari, científic i ONGs.\nAssessorament en la constitució de fundacions i associacions. Inscripcions en els registres públics. Obtenció de la declaració d’utilitat pública per a associacions. Canvis de patrons i membres de les Juntes Directives.\nAssessorament sobre el règim especial establert en la Llei 49/2002 de les entitats sense fins lucratius i dels incentius fiscals al mecenatge, per a fundacions i associacions declarades d’utilitat pública. Sol·licitud d’aplicació del règim especial. Elaboració de la Memòria justificativa. Assessorament en l’impost sobre societats per a les entitats parcialment exemptes i en els diferents règims de l’Impost del valor afegit.\nPortem les nòmines de fundacions i associacions i assessorem, sobre l’aplicació de convenis, acomiadaments, expedients de regulació d’ocupació i actes de conciliació al CEMAC.\nPosem a disposició de les empreses i entitats, tant públiques com privades, un equip de professionals experimentat que ofereix tot tipus de serveis d’auditoria incloent:\n1. Auditoria de comptes anuals obligatòria\nUna auditoria requereix l’aplicació de procediments per obtenir evidència d’auditoria sobre els imports i la informació revelada en els comptes anuals. Els procediments seleccionats depenen del judici de l’auditor, inclosa la valoració dels riscos d’incorrecció material en els comptes anuals, deguda a frau o error. En efectuar aquestes valoracions del risc, l’auditor té en compte el control intern rellevant per a la formulació per part de l’entitat dels comptes anuals, per tal de dissenyar els procediments d’auditoria que siguin adequats en funció de les circumstàncies, i no amb la finalitat d’expressar una opinió sobre l’eficàcia del control intern de l’entitat. Una auditoria també inclou l’avaluació de l’adequació de les polítiques comptables aplicades i de la raonabilitat de les estimacions comptables realitzades per la direcció, així com l’avaluació de la presentació dels comptes anuals presos en el seu conjunt.\nL’auditoria de comptes anuals serà obligatòria quan durant dos exercicis consecutius se superin dos dels següents 3 límits:\nXifra de negocis 5.700.000 €\nTotal d’actiu 2.850.000 €\nMés de 50 treballadors.\n2. Auditoria de comptes anuals voluntària\nEn l’actualitat moltes empreses tenen necessitats financeres; a l’hora d’acudir a les entitats financeres, aquestes de manera habitual sol·liciten informació financera a l’empresa. Les entitats financeres prefereixen que aquesta informació estigui revisada per un auditor, per tant, cada cop més encara que no s’hagin superat els límits que converteixen l’auditoria en obligatòria, la mateixa necessària.\nD’altra banda, en aquells casos en què el soci capitalista està allunyat de la realitat de la societat, és recomanable realitzar auditoria de comptes anuals per comprovar la veracitat de la informació financera rebuda.\n3. Auditoria d'Estats Financers\nL’auditoria dels estats financers es refereix a la revisió d’un sol estat financer i no de la totalitat dels comptes anuals, bé per obligació legal, bé per necessitat dels socis.\n4. Revisió limitada\nLa revisió limitada consisteix en l’examen dels resultats comptables, així com la formulació de certes preguntes als representants de l’entitat i la realització de certs procediments analítics i altres processos de revisió, proporcionant una seguretat relativa, sobre la veracitat de la informació subjecta a revisió, és a dir, que aquesta informació estigui lliure d’errors.\n5. Auditoria judicial (per encàrrec de jutjats)\nEn algunes ocasions el nomenament d’auditor ve directament del Jutjat, els procediments aplicats són iguals als d’una auditoria de comptes anuals, si bé la finalitat de la mateixa no.\n6. Informes especials obligatoris previst en la legislació mercantil\nEn la normativa mercantil ha diverses situacions en què se sol·licita informe d’auditor, habitualment aquestes situacions són moviments del capital social.\n7. Informes especiales de procediments acordats\nEn l’actualitat es sol·licita a l’auditor de comptes informes especials de procediment acordats, que per definició, no es tracta d’auditories de comptes, si bé, aquests informes han de ser emesos per auditors inscrits en el Registre Oficial d’Auditors de Comptes, com per exemple, els informes sol·licitats per ECOEMBES.\nEstà vostè obligat a auditar?\nAuditoria de comptes anuals obligatòria: l’auditoria és obligatòria si durant dos anys seguits se superen 2 dels 3 límits següents:\nXifra de negocis 5.700.000€ | Total d’actiu 2.850.000€ | Més de 50 treballadors.\nOferim cobertura en la matèria fiscal i tributària a través d’especialistes amb gran experiència. La interconnexió dels nostres serveis d’auditoria i l’àrea fiscal, genera la necessitat d’oferir aquests serveis d’una forma integrada.\n1. Planificació fiscal per companyies i particulars\nAuditing ha apostat des de fa molts anys per la necessària especialització dels seus professionals. Els professionals que componen el nostre departament fiscal tenen una dilatada experiència professional i reputació en el sector. Això possibilita que la signatura pugui aplicar, en benefici dels seus clients, la millor anàlisi de la seva situació fiscal, i implementar les fórmules més òptimes de planificació.\nEls nostres serveis en aquesta matèria consisteixen en:\nOperacions de planificació fiscal, tant d’empreses com de particulars.\nExpatriació i impatriación d’empleats i directius. Determinació de mecanismes de retribució eficients fiscalment.\nDesenvolupament de les esmentades actuacions de forma coordinada amb altres departaments de la signatura especialitzats en altres àrees d’actuació, imprescindibles per al bon fi de les operacions de reestructuració proposades.\n2. Planificació fiscal internacional\nAuditing disposa d’oficines pròpies a París i forma part d’una xarxa internacional consolidada, Lawrope, que ens permet organitzar amb garanties l’estructura internacional de les operacions dels nostres clients. Amb una àmplia experiència en l’assessorament integral en matèria de fiscalitat internacional, oferim als nostres clients assessorament en:\nOperacions de compra, aliança d’empreses, anàlisi i determinació de la millor estructura per al desenvolupament de la inversió, etcètera.\nExpatriació de treballadors i directius. Determinació de mecanismes de retribució eficients fiscalment.\nDesenvolupament d’aquestes actuacions de forma coordinada amb altres departaments de la signatura especialitzats en aspectes internacionals.\n3. Representació davant les autoritats Tributàries en actuacions de gestió i inspecció\n• Assistència i representació en procediments de recaptació tributària:\n– Sol·licitud d’ajornaments i fraccionaments de deutes tributaris.\n– Oposicions a procediments de constrenyiment.\n– Subhastes administratives.\n– Constitució de garanties per a suspendre el deute tributari.\n– Devolucions d’ingressos indeguts.\n• Assistència i representació a particulars i empreses en procediments d’inspecció tributària, tant a companyies com a autònoms i particulars.\nEl coneixement pels nostres especialistes d’aquest tipus de procediments, li garanteix que el resultat de les actuacions desenvolupades per part de l’Administració serà el més reeixit possible.\nPer la nostra experiència, la complexitat i repercussions que es poden derivar d’aquest tipus de procediments, en l’actualitat, fa imprescindible la col·laboració dels nostres professionals en totes les seves fases.\n4. Assessoria sobre els criteris a l'ús per part de l'Autoritat Tributària\nL’equip d’advocats especialistes de l’àrea fiscal té una àmplia experiència en el desenvolupament de procediments davant de jutjats i tribunals. L’anàlisi prèvia de l’expedient pels nostres professionals és imprescindible perquè una empresa o particular pugui adoptar la millor decisió en relació amb seguir o no amb un procediment d’aquesta índole.\nAuditing no l’embarcarà en procediments que estimem infructuosos, i l’informarà en tot moment sobre la viabilitat del seu recurs.\nEn l’actualitat, segons estadístiques de la pròpia Administració Tributària, la majoria dels procediments plantejats pels contribuents davant jutjats i tribunals, obtenen un resultat positiu per als mateixos.\n5. Preparació i assessorament en tot tipus de declaracions fiscals (residents i no residents)\nAuditing pot ajudar amb tots els dubtes que se li puguin plantejar a l’hora d’emplenar qualsevol declaració fiscal tant als residents com als no residents.\nL’àmbit dels negocis està canviant en forma creixent i encarar una avaluació i revisió del risc no és suficient perquè la Direcció compleixi la seva responsabilitat de bon govern, sobretot en temps de crisi.\n1. Auditoria interna i informes d'avaluació de riscos i control intern\nUn sistema de control intern és el conjunt de mecanismes, sistemes, procediments i normes que asseguren una bona i eficient gestió de l’empresa. El nostre objectiu és ajudar les empreses en la detecció i prevenció de riscos revisant cada un dels procediments de control intern establert i valorant si són suficients o hagin de ser millorats.\nLa Due Diligence és l’examen crític i procés de revisió a fons d’una empresa per part d’un potencial comprador, amb el consentiment explícit de la part venedora, per esbrinar l’exactitud de la informació proporcionada en les negociacions i tenir una visió fonamentada sobre la situació real de l’empresa en qüestió. Pot realitzar-se amb graus diversos de profunditat i cobrir una diversitat d’àrees (financera, legal, fiscal, laboral, etc.).\nEl principal propòsit de la Due Diligence és reduir el risc de la transacció aportant al comprador una avaluació independent i detallada del negoci i revisant l’existència de possibles passius ocults o contingències en totes les àrees d’estudi o revisió.\n3. Valoració d'empreses\nTots tenim assumit que abans de comprar o vendre qualsevol article, per petit i/o quotidià que sigui, hem de disposar d’un preu de referència que ens permeti valorar si l’oferta/demanda que ens fan s’ajusta a la realitat, més enllà de les nostres pretensions.\nA això hem d’afegir la realitat econòmica actual on paraules i fets com creixement, sinergies, internacionalització, etc. s’han multiplicat operacions fins fa poc més d’una dècada inhabituals a casa nostra com ara la compra-venda d’empreses, les fusions, escissions de branques d’activitat o de negoci o altres de similars característiques aplicant el criteri ja explicitat de la importància del coneixement de un preu de referència que ens permeti iniciar la negociació, les valoracions d’empresa han adquirit una assiduïtat cada dia més gran així com una gran rellevància en aquestes operacions.\nEl servei que oferim pretén utilitzar els amplis coneixements tècnics i experiència del nostre equip d’auditors i economistes per:\nEscollir aquell mètode de valoració més adequat a les particularitats del bé/negoci a valorar.\nPosar a l’abast de qualsevol persona i/o empresa la possibilitat de conèixer el valor d’aquell bé/negoci.\nOferir una xifra objectiva, evitant amb això la generació d’expectatives fora de mercat.\n4. Pla viabilitat\nComptem amb un equip especialitzat per realitzar:\nEstudis individualitzats sobre la viabilitat econòmica financera d’eventuals Projectes d’Inversió Empresarial.\nEstudis sobre la viabilitat econòmica financera en Projectes de Reestructuració, Redimensionament o reflotació d’empreses.\n5. Reestructuració de deute\nLa reestructuració del deute és un procés mitjançant el qual es modifiquen els termes d’un compromís financer, usualment el termini i la taxa d’interès.\nQuan una persona, empresa o país té dificultats o es veu impossibilitada per afrontar els compromisos segons el pactat, pot intentar reestructurar el seu deute. El deute es pot reestructurar de comú acord entre el deutor i el creditor, en aquest cas, la reestructuració del deute per evitar la suspensió de pagaments o una fallida del deutor.\nEn altres casos, per exemple, davant la baixa de la taxa d’interès, el deutor pot obtenir un nou préstec (a una taxa més baixa) per cancel·lar el deute original (a una taxa més elevada), d’aquesta manera, el deutor es beneficia davant la baixa en la taxa d’interès. El nou deute pot ser contret amb el creditor original o amb un nou creditor. També es pot modificar el termini, estenent el mateix.\n6. Actuacions concursals\nEn l’actualitat moltes empreses es veuen obligades a presentar concurs de creditors, la finalitat d’aquesta mesura és arribar a acords amb tots els seus proveïdors i creditors per fer front als seus deutes.\nPerquè aquest procés tingui èxit es necessita un bon Pla de viabilitat i una bona previsió de tresoreria que moltes vegades és difícil d’elaborar.\nNosaltres som experts en l’elaboració d’aquests documents a través de la informació recollida de l’empresa.\n7. Administració judicial\nL’equip especialista d’Auditing destaca per una extensa experiència en la gestió d’administracions judicials i administracions concursals en empreses.\nEls nostres professionals intervenen en qualitat d’Interventor Judicial en procediments com ara suspensió de pagaments o de Síndic en procediment de fallida, embargament d’accions, administració judicial d’empreses, peritatges de part i per insaculació.\n8. Assessoria econòmica, comptable i financera\nEls nostres serveis d’assessoria econòmica, comptable i financera ofereixen a les empreses millorar el seu rendiment a través de l’optimització de l’eficàcia i eficiència de la gestió empresarial, amb la finalitat de millorar la seva rendibilitat. Ajudem els nostres clients en el procés d’anàlisi i detecció de problemes econòmics i financers tenint com a compromís trobar les solucions més adequades i més adaptades a les realitats i necessitats de l’empresa en qüestió.\nConstitució, fusió i adquisicions (M&A), escissió i liquidació de societats.\nFinançament de projectes: estudi de viabilitat d’inversions, obtenció d’ajudes i subvencions o un altre tipus de finançament.\nControl de gestió pressupostari / Estudis de costos.\nPlanificació financera i plans de gestió.\nAssessorament i Gestió Comptable d’Empreses\nConfecció i presentació de balanços i llibres oficials.\nConfecció i presentació de comptes anuals i memòria.\nRealizamos para nuestros clientes diferentes tipos de informes judiciales.\nLa innovació dels nostres serveis per atendre noves realitats és necessària. L’evolució constant del sector en què ens movem exigeix màxima flexibilitat. En aquest sentit, Auditing ha desenvolupat (de manera recent) una nova àrea de negoci, destinada a la preparació de proves per a presentar-les en judicis per conflictes empresarials.\nEn definitiva es tracta de buscar proves per presentar i ratificar en els judicis de qualsevol àmbit:\nEl nostre equip de professionals ofereix ajuda especialitzada en matèria de litigis, fraus, etc. per tal de facilitar l’enteniment i la gestió d’aquestes situacions:\nAssessorament i actuacions per a la prevenció, detecció i investigació de fraus.\nRevisions de compliment normatiu.\nRevisió de comptes i contractes.\nPreparació de proves pericials i assessorament en litigis judicials o arbitratge.\nResolució de conflictes incloent actuacions com a àrbitres o mediadors.\n2. Dictamen econòmic\nL’objectiu de l’Informe Pericial o Dictamen Econòmic és aclarir els possibles dubtes de jutges i magistrats i servir d’eina de suport per als lletrats com a corroboració de les dades i proves presentades.\nLa prova pericial ha ajudat a jutges i magistrats sobretot en casos relacionats amb la competència deslleial, delictes econòmics, litigis de component fiscal, resolució de contractes, etc.\nTipus d’Informe Pericial\nEls informes pericials poden ser de diversos tipus i especialitats, nosaltres podem elaborar tots aquells que tinguin a veure amb qüestions econòmiques, per exemple:\nDeterminar si hi ha causes econòmiques negatives per a un acomiadament, article 1 del Reial Decret 801/2011 de 10 de juny, pel qual s’aprova el Reglament dels procediments de regulació d’ocupació i d’actuació administrativa en matèria de trasllats col·lectius.\nDeterminar si hi ha responsabilitat d’un administrador per trobar-se la societat en algunes de les situacions previstes legalment com a dissolució, article 363 del Reial Decret Legislatiu 1/2010, de 2 de juliol, pel qual s’aprova el text refós de la Llei de Societats de capital.\nInforme Pericial Comptable, quan es tracta de valorar qualsevol partida del balanç o del compte de pèrdues i guanys.\nCàlcul del “lucre cessant” o “dany emergent”.\nValorar les conseqüències de conductes il·lícites dels treballadors.\n3. Peritatges arbitrals\nL’arbitratge és un procediment pel qual se sotmet una controvèrsia, per acord de les parts, a un àrbitre que dicta una decisió sobre la controvèrsia que és obligatòria per a les parts. En escollir l’arbitratge, les parts opten per un procediment privat de solució de controvèrsies en lloc d’acudir davant els Tribunals.\nUn procés d’arbitratge únicament pot tenir lloc si les dues parts ho han acordat. En el cas de controvèrsies futures que es puguin derivar d’un contracte, les parts inclouen una clàusula d’arbitratge en el contracte. Una controvèrsia existent pot sotmetre a arbitratge mitjançant un acord de submissió entre les parts.\n4. Responsabilitat Penal\nLa responsabilitat penal de les persones jurídiques va ser introduïda per primera vegada en l’ordenament jurídic espanyol per la Llei Orgànica 5/2010.\nAl marge de l’obligació legal, les empreses cada vegada consideren més necessari implantar programes de prevenció de delictes, per una qüestió de bon govern corporatiu i per evitar el dany en la seva reputació derivat d’una condemna penal.\nAmb un programa de prevenció, correctament elaborat i aplicat, l’empresa pot:\nEvitar la comissió de delictes.\nEvitar la seva imputació i condemna, amb la consegüent imposició de penes i mal de reputació.\nEvitar la imputació i condemna dels seus directius.\nOferim als nostres clients un assessorament complet per a la implantació de programes de prevenció de delictes penals a les empreses.\nAquests programes es dissenyen per evitar la comissió de delictes, evitar el dany a la reputació de l’organització en cas d’imputació penal i condemna, evitar la imputació i condemna dels seus directius i demostrar el compromís de l’organització en el foment del bon govern corporatiu .\nAssessorament, redacció i tramitació de contractes laborals.\nAssessorament en les altes i baixes dels treballadors davant la Tresoreria General de la Seguretat Social. Bonificacions i reduccions segons la normativa actual vigent.\nSistemes de retribució i confecció de nòmines.\nCessaments, acomiadaments i liquidacions.\nTramitació de situacions d’incapacitat temporal i accidents laborals.\nPreparació i assistència de procediments davant el CMAC.\nDefensa davant els jutjats i tribunals de l’ordre social.\nRedacció de sancions i acomiadaments disciplinaris.\nContractació d’alta direcció.\nAuditoria Laboral. Due Diligence.\nTravessera de Gràcia 56, Ent 1r | 08006 Barcelona\nTel: 93 415 37 29\n© Copyright 2017 Auditing - Avis legal - Política de Cookies - Disseny Qu24


Quan la logopèdia es posa al servei de l’art - la Revista\nCorporatiu, Revista núm. 39, Salut\nQuan la logopèdia es posa al servei de l’art\n«La veu és un instrument físic màgic, capaç de crear bellesa i comunicació, que neix de la coordinació precisa de diversos sistemes del cos humà. Fisiologia al servei de l’art», diu el professor Josep Maria Vila, director del Grau en Logopèdia de Blanquerna.\nShakira es va quedar, de sobte, sense veu. Un problema a les cordes vocals la va obligar a cancel·lar la gira i a posar-se en mans dels metges. Beyoncé, Sam Smith, Meghan Trainor, Michael Bublé, John Mayer, Adele, Elton John, James Hetfield, George Michael o Mónica Naranjo són només alguns noms de la llarga llista de cantants que en algun moment de la carrera han hagut de cancel·lar concerts o fer una parada per poder recuperar la veu, amb tota l’angoixa i els perjudicis econòmics que això ocasiona. Alguns ho han viscut com un parèntesi i uns altres com una retirada definitiva. Com es poden prevenir aquestes patologies? Com ha de cuidar la veu un cantant o un actor de teatre? La tasca dels logopedes és prou coneguda en el món de la infància, a les escoles, i ara cada vegada més en el tractament de persones que han patit accidents vasculars o gent gran, però la tasca del logopeda a l’hora de tenir cura de la veu dels cantants, dels actors i fins i tot dels locutors de ràdio i televisió es manté encara en un segon pla.\nCom pot ser que un artista, per a qui la veu és l’eina de treball, perdi la veu? Cori Casanova, professora de Logopèdia a Blanquerna-URL, coneix bé aquest món des dels dos vessants: té el Grau superior de Cant i és metgessa i foniatra: «Les causes d’un trastorn de la veu en un professional de la veu artística són múltiples. D’entrada, són professions de risc, per l’elevat temps d’ús vocal que comporten. Després, les condicions acústiques de l’entorn, no sempre favorables, i els factors d’estrès afegit poden afavorir aquests problemes. I s’hi poden afegir altres factors orgànics: trastorns hormonals, anèmies, evolució amb l’edat, reflux àcid —mala alimentació— i hàbits tòxics —tabac, alcohol—, trastorns al·lèrgics… Quan concorren alguns d’aquests factors i la laringe no està en bones condicions vibratòries poden desenvolupar-se lesions que es tornen cròniques, i que comporten un mal ús vocal i una pèrdua del nivell tècnic d’aquest professional. És el cas dels nòduls, els pòlips, els edemes i les hemorràgies de cordes vocals. Lesions que, quan se n’aborden les causes i es recondueixen els mecanismes d’esforç, poden millorar força i fins i tot desaparèixer. Però de vegades es fa imprescindible una microcirurgia de laringe, que és un acte que forma part d’una cadena d’accions terapèutiques que inclou sempre un treball vocal amb logopeda especialitzat en la veu artística.»\nTambé cal tenir present que de vegades hi ha lesions d’origen congènit de cordes vocals que actuen com a factor de risc i que poden comportar dificultats vocals afegides, «però alhora», afegeix Cori Casanova, «poden donar unes característiques a la veu del cantant o actor que el fan únic i que li donen una personalitat vocal singular».\nCom afronten el tractament d’aquests casos, els professionals? La professora Casanova destaca que, com sempre que abordem un trastorn de la veu, però de manera especial en aquests professionals, cal un plantejament, un diagnòstic i un tractament integral de tots els factors que hi entren en joc. L’estrès hi té un paper important? El pànic escènic? «No sempre, l’estrès es dona quan els professionals estan insegurs perquè la veu no els funciona i augmenta la por escènica. Es crea un cercle d’esforç i por que cal abordar holísticament.»\nEls actors i cantants sotmeten la fisiologia a uns esforços molt importants, amb una necessitat de precisió màxima. Una errada en l’afinació o en el timbre pot fer que l’actuació es desllueixi. Necessiten un cos i una tècnica excel·lents. Quan apareix una malaltia, per ajudar-los a recuperar aquestes condicions els cal el concurs de diversos professionals, entre els quals hi ha els logopedes especialitzats en veu artística, juntament amb metges, fisioterapeutes, psicòlegs i professors de cant. Josep Maria Vila ho explica: «Els logopedes especialitzats en veu artística ajuden a ajustar el grau de treball dels músculs específics de la veu i afavoreixen la recuperació dels teixits després de les intervencions quirúrgiques. Amb l’exploració funcional que practiquen poden detectar els desequilibris en el gest vocal i obren camins sensorials i de canvi motor. Els exercicis dirigits, les manipulacions de les estructures de la fonació i les recomanacions d’higiene de la veu són alguns dels recursos terapèutics que els logopedes empren per afavorir el retorn dels artistes als escenaris.»\nSimposi dedicat a la veu artística\nEls dies 19 i 20 d’octubre del 2018, Blanquerna-URL organitzarà un simposi dedicat a la veu artística i a la salut vocal. Aquest simposi s’organitza amb la participació del Col·legi de Logopedes de Catalunya, l’Institut del Teatre, l’ESMUC, el Conservatori Superior del Liceu, Eòlia i el Taller de Músics. Durant un dia i mig s’obrirà un diàleg entre l’art i la salut. Professors de cant i de teatre conversaran amb logopedes i foniatres, obriran interrogants quant a la tècnica i la interpretació i buscaran respostes en la fisiologia i l’acústica. El simposi va destinat a logopedes interessats en el món de la veu i a actors, cantants de tots els gèneres i estudiants d’aquestes disciplines.\nTags: artistes × cant × cantants × Cori Casanova × fola × foniatres × logopedia × Shakira × teatre × veu


Juan Agapito y Revilla - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n7 desembre 1944 (76 anys)\nFaçana de l'església del Pilar a Valladolid, construïda entre 1906 i 1907.\nJuan Agapito y Revilla (Valladolid, 1867 - ibídem, 1944), fou un historiador i arquitecte castellà, conegut per la seva revisió de la història de Valladolid i per la seva tasca com a arquitecte de l'Ajuntament de Valladolid.\nVa realitzar la carrera d'arquitectura a Madrid, i va treballar durant uns anys a Palència, com a arquitecte municipal, destacant-hi per la construcció del Mercat d'Abastos i per la redacció del projecte per al primer servei domiciliari d'aigües Més tard va passar a ocupar el mateix càrrec a Valladolid de la mà de l'Ajuntament de la ciutat.\nEn la seva etapa com a arquitecte municipal, cal destacar el desviament del riu Esgueva al seu pas per la ciutat, la pavimentació dels carrers i la millora del clavegueram, així com la realització de l'església de Nostra Senyora del Pilar. Així mateix, va exercir la tasca de director del Museu Nacional d'Escultura, membre de la Reial Acadèmia de Belles Arts de la Puríssima Concepció i president de la Comissió Provincial de Monuments.\nEn la seva tasca com a historiador, cal destacar la seva tasca d'investigació sobre la Setmana Santa a Valladolid, recollint informació sobre l'autoria d'alguns passos processionals.\n↑ José Mª de Cuenca de la Cruz, Historia del Servicio Municipal de Aguas de Palencia, Palència, Aquagest, 2010.\n↑ Juan Agapito y Revilla (y V). nortecastilla.es (castellà)\nAGAPITO Y REVILLA, Las calles de Valladolid, Valladolid 2004 (reedició) ISBN 84-9761-142-X\nISNI: 0000 0000 5927 5173\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Juan_Agapito_y_Revilla&oldid=26234246»


OBJECTIU 13300 €, CAP DE SETMANA SOLIDARI, 5 I 6 D’OCTUBRE 2019 – Ressó Mont-rogenc\nInici > General > OBJECTIU 13300 €, CAP DE SETMANA SOLIDARI, 5 I 6 D’OCTUBRE 2019\n- 11 d'Octubre de 2019 11 d'Octubre de 2019\nOrganitzat per l’ANC, el col·lectiu d’Àvies i Avis per la Llibertat dels Presos Polítics de Mont-roig i el CDR Mestral (ja ho puc escriure això de CDR? Que potser estic incorrent en delicte?), el passat cap de setmana del 5 i 6 d’octubre, al Parc Maria Martori de la nostra vila, es va celebrar un acte solidari d’una magnitud mai vista a Mont-roig. Més de mil persones, sense cap mena de dubte, el dissabte a la tarda i al concert, i la meitat més el diumenge al vermut. El lema era: Objectiu 13300. Una xifra que potser sembla capriciosa, però, que fou donada pel caprici d’algú, assenyalant tres estimats convilatans nostres: el J, J, i l’M. El concert fou presentat pel conegut actor de Reus, David Bagès.\nTot començà a la tarda del dissabte, a les 6, amb l’actuació de l’Invisible Titelles, Màgia amb l’Struc i el Bou de Reus. Actuacions especialment adreçades a la mainada que tingueren molt d’èxit. Una xocolatada solidària, ajudà a reposar forces.\nA partir de les 10 de la nit, el concert amb un cartell excel·lent i variat, amb Miquel Pujadó, Rampaire, Èric Vinaixa, Guillem Anguera, Joan Rovira, Nats, Cesk Freixes, Alidé Sans i Xavier Ciurans. Entremig s’anaven posant vídeos de suport i ànims als encausats, i a tots els mont-rogencs, en una pantalla gegant. Recordem el M.H. Puigdemont, l’H. Meritxell Serret, l’H. Toni Comín, l’H. Lluís Puig, la Dharma, Roba estesa, Carles Belda, Joan Reig, Tortell Poltrona, etc. Recordem un sorteig de magnífiques litografies de Jordi Magrià (Bicman), que molt ajudaren a l’objectiu central. Fem esment que al cartell anunciador de l’acte solidari hi resava: “En cas de mal temps, el concert es duria a terme al poliesportiu de Montbrió”.\nEn el concert hi col·laborà Bymedia Pro, Sound System (Reus Reggae Rockers Primatical-Dr. Dubwiser). L’organització els ho va agrair públicament.\nL’endemà diumenge, a partir de les 12, concert vermut solidari, amb l’Alba Virgili de Riudoms, i Joan Masdeu. La colla castellera, Xiquets de Reus, feren una petita actuació que fou molt aplaudida. També direm que la mainada va poder gaudir d’animació i tallers.\nPer acabar aquest matí de concert vermut, recordem l’actuació de la Batucada Pim Pam del Camp de Montbrió, amb el gegantó Gargamel i també actuaren els gegants Miquel i Roca del Barri dels 6 Carrers acompanyats amb la música dels Grallers de Mont-roig.\nResumint, un gran èxit d’aquest cap de setmana solidari, pensant en els tres mont-rogencs que, pel caprici d’algú, estan sent investigats per l’1-O, com ho hauríem de ser els dos milions tres-cents mil participants en el referèndum de fa dos anys. Amics de l’ANC, Àvies, Avis i CDR Mestral, us agraïm el vostre immens treball i us dic que m’heu fet sentir orgullós de ser mont-rogenc. Objectiu 13300 € assolit amb escreix!!!\nActuació de Nats, grup local\nEls organitzadors rebent la gratitud de la gent


Fragments d'escola: Són multitasques els nostres alumnes ?\nFan més d'una activitat en el mateix moment, o al menys ho intenten, però els resultats no són bons. Fer qualsevol tasca d'aprenentatge requereix un mínim de concentració, i quan aquesta està absent l'aprenentatge no es produeix.\nEl que segurament és cert és que estem davant d'una majoria d'alumnes que són incapaços de centrar-se en una sola tasca. I això no és positiu i possiblement té una relació directe amb l'augment exponencial de diagnòstics de dèficit d'atenció.\nEs poden fer diferents feines al mateix temps, sobre tot, si alguna d'elles està molt automatitzada, però quan la feina que s'ha de fer no és automàtica, forçosament hem d'aplicar-hi tota la nostra atenció si volem reeixir en la mateixa. La majoria dels alumnes apliquen la llei del mínim esforç i per aquest motiu s'abonen a la multitasca, ja que no volen renunciar al que es agrada per l'estudi. De ben segur, que el resultat no és el mateix quan apliquem tota l'atenció en una sola activitat que quan repartim la nostra atenció entre diferents activitats.\nAbonar-se a la multitasca vol dir accés fragmentat a tot el que s'està intentant realitzar, i res s'acaba fent realment bé. Es poden fer diferents tasques a l'hora, però centrant l'atenció ara en una, ara en l'altra. Fer-ho així significa no tenir l'atenció al cent per cent en cap d'elles, i propiciar la realització de treballs molt superficials i poc aprofundits i en el que prima és simplement presentar la feina encomanda més que aprendre d'aquesta feina. Si el que realment es desitja és aprendre, aquesta no és de ben segur la millor opció. Potser el que cal és ensenyar als alumnes a no ser multitasca.\nImatge del bloc del Casal del Mestre de Granollers: https://casaldelmestregranollers.wordpress.com\nReligió i escola: anem a pams


Definició dels balls - Les Gitanes de Sant Vicenç de Castellet\nDins del mateix Ball de Gitanes, es ballen diferents balls de procedència ben diversa. A continuació, fem un petit repàs dels balls més representatius que es poden ballar en una ballada de Gitanes.\nEl xotis és un ball de parella d'origen bohemi de ritme binari (anàleg al de la polca) i de moviment moderat; amb un pretès origen escocès es volgué veure'l com a transformació de l'antiga escocesa.\nFou introduït a París l'any 1849 i ballat de diverses maneres, va mantenir la seva acceptació a nivell popular fins al començament del segle XX. El 1920 formà part del programa de competició dels Campionats Mundials de Ball, i se'l considera en l'origen del maxixe i del txa-txa-txa.\nLa seva influència a Madrid, on es ballava en molt poc espai pels pinxos de la vila, ha fet que, sovint, tothom el consideri típic d'aquella ciutat.\nLa catxutxa és una dansa d'origen andalús, variant del bolero espanyol, de moviment animat i de compàs ternari.\nEs va difondre per Europa gràcies a la interpretació de Fanny Elssler, i va ésser molt popular a l'Havana durant el segle XIX.\nAl Principat de Catalunya forma part, sovint, del ball de gitanes.\nLa contradansa (de l'anglès country-dance) és un ball d'origen popular aparegut a Anglaterra al segle XVI i portat a França pels mestres del ball Isaac i Lorin que introduïren el ball en la cort de Lluís XIV en retornar de Londres l'any 1684. Era un ball col·lectiu que les parelles de balladors, disposades les unes davant les altres, executen successivament.\nA Catalunya eren conegudes, a mitjan segle XIX, diferents modalitats d'aquesta dansa de saló, una de les quals perdura com a número del ball de gitanes del Vallès.\nN'hi ha de dues menes: la contradansa quadrada (la de quatre parelles en quadre) i la contradansa llarga (la que es balla amb tots els homes a un costat i totes les dones a l'altre).\nLa cota o jota és una música tradicional ballada molt estesa per la península ibèrica, Canàries (on és més coneguda pel nom isa) i fins i tot en alguns indrets d'Amèrica Llatina i Filipines. També s'utilitzava com a cant per rondar les fadrines, per als comiats de quintos o per acompanyar les feines del camp.\nPel que fa a l'origen del cant, hi hagut una creença, més aviat fantasiosa, que la jota havia estat portada a l'Aragó per un àrab expulsat de València anomenat Aben Jot. Hom el tenia per "inventor" del cant, segons reflecteixen algunes cobles que l'esmenten refugiat a Calataiud al segle XII.\nExisteixen documents escrits que parlen de la jota com a ball molt generalitzat al Regne de València als segles XIV, XV, XVI, XVII i primera meitat del segle XVIII (no s'ha trobat cap document anterior que parli de la jota ni a Aragó ni en el conjunt d'Espanya i la jota aragonesa apareix a final del segle XVIII). Destaca un quadre pintat de la inauguració del Palau del Real, Al-Munia en àrab, que va ser realitzat el 1009 pel rei de Balànsiya Abd-Al-Aziz. Per l'arabista Henri Péres en el quadre es veu a homes i dones ballant una jota. Si la jota va néixer a València és lògic pensar que els jornalers de Requena, Utiel i les seves comarques, que baixaven a la Ribera del Xúquer a la sega de l'arròs a final de setembre a la comarca de Llíria i les terres del Túria a la sega de l'alfals, del cereal i la ceba, al seu retorn comentessin meravellats el ball que havien vist i que es deia jota. Aquesta dansa es va estendre per Requena, Utiel i les seves comarques, i segurament aquests mateixos jornalers van ser els que van començar a transmetre, quan pujaven a la sega del cereal als regnes d'Aragó i Navarra.\nTanmateix, hom veu més plausible que es remunta al segle XVIII a l'Aragó, però la seva màxima expansió es va produir al segle XIX.\nEl vals és un ball de saló i una dansa tradicional. Té un caràcter ternari (normalment escrit en compàs 3/4 o 3/8) i l'accent (o ictus musical) recau en el primer temps. És un ball de parella, en el qual en el primer temps s'obre diagonalment una cama, en el segon l'altra se li ajunta unint de nou els peus, i en el tercer temps es fa un petit pas sense desplaçament amb el primer peu. Després es repeteix el mateix començant amb l'altre peu. No hi ha coincidència quant al seu origen. Uns l'atribueixen a una dansa del segle XVIII, anomenada ländler, que ballaven els pagesos d'Àustria i del sud d'Alemanya, que s'incorporà al patrimoni de les danses de saló del segle XVIII (valse, femení, en francès, waltz, en anglès, walzer en alemany, valzer en italià). Altres, a una dansa italiana de fa més de quatre segles, anomenada volte. I també segons el teòric de ball Desrat, el vals és, en canvi, d'origen francès i derivat de la volta provençal, que ja el 1178 es ballava a París. Curt Sachs, més encertadament, sosté que el Ländler, o alemanya (allemanda en italià, allemande en francès), o Deutsche Tanz, després de sofrir diverses modificacions, es transformà en el vals, veu d'origen alemany que, a la vegada, deriva del verb walzen, "girar".\nLa polca és una dansa tradicional popular apareguda a Bohèmia cap al 1830. De compàs 2/4 i temps ràpid, es balla amb passos laterals del tipus "pas, tanca, pas, salt" i evolucions ràpides, motiu pel qual es féu molt popular a Europa i a Amèrica.\nLa farandola és una dansa provençal d'origen antic, en la qual els ballarins, molts en nombre, formen una llarga cadena que avança serpentejant darrere d'un tocador de flabiol i tamborí. El seu compàs és de 6/8 i el moviment és viu. El 1724 es va editar un anunci al Mercure de France que anunciava l'èxit d'una contradansa nova "la farandoulle" sobre un aire provençal molt viu. Ha estat utilitzada pels compositors en diverses ocasions: a "Mireille" de Gounoud hi ha una farandola a cor, també en "L'Arlesiana" de Bizet una farandola d'orquestra i a París es va representar el 1883 un ballet de T. Dubois titulat "La Farandole".\nTot i ser original de Provença ha estat també popularitzada en localitats catalanes dels Pirineus Orientals.\nMasurca / Maixurca\nLa masurca o maixurca és una dansa polonesa, de ritme ternari (3/4) i tempo no gaire ràpid, amb un accent en el segon temps -o en el tercer- de cada compàs.\nApareix en la regió de Masòvia vers el segle XVI, i acaba estenent-se per tot Polònia. Introduïda en la música de concert per Chopin, al final del segle XIX arriba a competir internacionalment en popularitat amb el vals i la polca. La seva influència arriba a ritmes tan dispars com el maxixe brasiler o el vals vienès.