Normes generals - Col·legi Maria Auxiliadora\n1 Normes de Convivència de Caràcter General\n2 Normes Bàsiques de Funcionament d’Educació Infantil 1r Cicle\n3 Normes Bàsiques de Funcionament d’Educació Infantil 2n Cicle\n4 Normes Bàsiques de Funcionament de Primària\n5 Normes Bàsiques de Funcionament de Secundària\nNormes de Convivència de Caràcter General\nEl respecte a la integritat física i moral i als béns de les persones que formen la comunitat educativa i d’aquelles altres persones i institucions que es relacionen amb el Centre amb ocasió de realitzar les activitats i els serveis d’aquest.\nEl respecte, la tolerància davant de la diversitat i la no discriminació.\nLa correcció en el tracte social, especialment mitjançant la utilització d’un llenguatge correcte i educat.\nL’interés per desenvolupar el treball i la funció propis amb responsabilitat.\nLa puntualitat i el respecte als horaris a fi de no interrompre activitats.\nEl Centre només es farà responsable de l’alumnat dins de l’horari lectiu ordinari o si es troba realitzant alguna activitat extraescolar programada. Per tant abans de l’hora d’entrada (9 INF i PRI i 8’10 ESO) el Centre no es pot responsabilitzar de l’alumnat que està a la porta de l’escola o al pati, ja que no hi ha personal per a poder fer aquestes tasques. Qualsevol cosa que ocórrega en aquest període temporal previ a l’entrada no serà responsabilitat del Centre.\nÉs responsabilitat de les famílies recollir puntualment els seus fills i filles quan finalitzen les activitats en què es troben matriculats.\nL’assistència dels pares, mares o tutors a les reunions d’aula i a les entrevistes a les quals siguen citats són obligatòries (art. 54 del Reglament de Règim Interior).\nSi es produeix la ruptura familiar cal informar, obligatòriament el Centre aportant la documentació que determine qui és el posseïdor de la guarda i custòdia de l’alumne o alumna.\nCal portar el material i tot allò necessari per a realitzar les tasques escolars. L’alumnat que no ho porte estarà incorrent en una falta contra la convivència i podrà ser amonestat per aquesta circumstància.\nSempre que un alumne haja d’abandonar el centre durant l’horari lectiu, el seu el pare, mare, tutor/a haurà de comunicar-ho al tutor/a i després venir a recollir-lo.\nEl respecte pel treball i la funció de tots els membres de la Comunitat Educativa.\nLa cooperació en les activitats educatives o convivencials.\nLa bona fe i la lleialtat en el desenvolupament de la vida escolar.\nLa utilització adequada de l’edifici, el mobiliari, les instal·lacions i el material del Centre, d’acord amb la seua destinació i les seues normes de funcionament, així com el respecte a la reserva d’accés a zones concretes del Centre.\nEls espais comuns són també llocs de treball, per tant evitarem carreres, jocs i crits en els corredors, i transitarem per ells amb ordre i normalitat, sense entrebancar el pas d’altres persones.\nEn els moments que compartim els patis, evitarem aquells jocs que suposen riscs per als demés, especialment per als més xicotets .\nMantenir el material sempre net i en perfecte estat, tant el propi com el de la classe.\nEl desenvolupament d’hàbits saludables que tinguen en compte el respecte a la persona: afavorir el consum d’aliments adequats i prevenir contra l’ús de substàncies nocives per a l’organisme.\nLa cura en la higiene i la imatge personal i l’observació de les normes del Centre en aquest sentit.\nLa vestimenta i el calcer han de ser els adequats per a realitzar les activitats quotidianes del Centre.\nL’alumnat de Primària i Secundària ha d’acudir a la classe d’Educació Física amb l’equipament esportiu propi del Centre.\nNo es pot fer ús de qualsevol aparell electrònic (mòbil, MP3, Ipod,...) durant l’horari escolar. Si algú fa ús s’aplicarà allò establert al Reglament de Règim Interior.\nEl Centre no es farà responsable del mal ús que poguera fer un alumne o alumna d’imatges preses o gravades mitjançant aparells electrònics contravenint tot allò disposat al present Reglament a l’efecte.\nEvitar dur objectes inadequats que causen distracció o que puguen atemptar contra els altres, i que no necessitem en la nostra tasca educativa. No es podran portar llepolies, joguines, balons de cuiro ni similars.\nRespectar tot allò que no siga nostre, incloent-hi les pertinences dels companys o dels educadors i el material del Centre.\nEn general, el compliment dels deures que s’assenyalen en la legislació vigent i en el Reglament de Règim Intern.\nNormes Bàsiques de Funcionament d’Educació Infantil 1r Cicle\nEntrada i eixida de l’escola\nPel matí es podrà entrar entre les 9:00 i les 10:00 h. L’eixida serà entre les 12:20 i les 12:30 h. Per la vesprada s’entrarà entre les 15:00 i les 15:30 h. i l’eixida entre les 17:50 i les 18:00 h.\nQuan algun familiar passe a recollir algun xiquet o xiqueta i la mestra no el conega, haurà de presentar, obligatòriament, la targeta d’autorització i identificar-se si la mestra així ho requereix.\nEls familiars de l’alumnat no podran accedir a les instal·lacions del centre amb animals o fumant.\nCal avisar per escrit a la tutora, indicant el motiu, sempre que es sàpiga que s’arribarà tard o no es podrà assistir a classe.\nSi l’absència del centre es preveu llarga caldrà notificar-ho a l’administració del Centre i a la tutora.\nA aquestes reunions només assistiran les persones convocades. No es pot acudir al Centre acompanyats dels xiquets, i molt menys deixar-los jugant a soles en les instal·lacions de l’escola. El Centre no es fa responsable d’allò que els puga succeir, ja que no disposa de capacitat per fer-se càrrec de la seua guarda i atenció.\nL’assistència a les activitats organitzades pel Centre i que tenen lloc fora de les seues instal·lacions (activitats complementàries) són d’assistència obligatòria.\nCaldrà respectar els terminis d’inscripció en les activitats complementàries. Si no es fa es perd el dret a participar en l’activitat.\nSi la xiqueta o el xiquet té febra o contrau alguna malaltia vírica o infectocontagiosa haurà de quedar-se a casa fins que no existisca cap risc de contagi per als altres.\nCal repassar les ungles dels xiquets o xiquetes setmanalment. És molt important que les porte curtes perquè no suposen un perill, tant per a ell/a com per a la resta de companys.\nEl xiquet o xiqueta que porte “paquet” haurà de dur un pot de tovalloles higièniques i una bossa gran de bolquers (“paquets”).\nL’alumnat HA DE PORTAR UNA MUDA COMPLETA segons l’època de l’any, hivern/estiu. A la bossa ha d’estar escrit el seu nom.\nL’horari del Menjador serà de 12:30 a 15:00 h.\nSi algú no ha pogut assistir a la sessió del matí es podrà incorporar al Menjador a les 12:30 h.\nQui faça ús del Menjador haurà de dur pitets i un llençol ajustable, marcats amb el nom i cognoms.\nDesprés de dinar es fa la migdiada durant 1 hora.\nA principi de curs s’ha de lliurar a l’escola una fotocòpia de la targeta del SIP i 4 fotografies tamany carnet.\nPer cada mes que es falte a classe, es pagarà en un 75% de l’import del rebut mesual.\nLa roba i els objectes propis de cada alumne (jaqueta, abric,...) han d’anar marcats amb el nom i cognom. No s’han de posar inicials. I han de dur una beta suficientment gran per poder penjar-la als penja-robes.\nL’esmorzar portarà el nom escrit i es deixarà en la cistella dels esmorzars. No es poden portar ni vidres, ni culleretes ni “bolleria” industrial.\nPer parlar amb les mestres caldrà esperar a l’hora de l’eixida quan la classe estiga ja buida.\nEl professorat no pot administrar cap tipus de medicació a l’alumnat. Els medicaments s’han de prendre a casa; no s’han de dur a l’escola. En casos especials caldrà complir el protocol establert pel Centre.\nPer a la celebració d’aniversaris no s’han de portar ni regals, ni repartir invitacions.\nL’alumnat ha d’anar amb roba còmoda per tal de fomentar la seua autonomia. Cal evitar la roba complicada (tirants, cinturons, botons, cremalleres...).\nLes informacions de caràcter general per als pares i mares es penjaran al tauler d’anuncis que hi ha a l’entrada de l’escola infantil.\nNormes Bàsiques de Funcionament d’Educació Infantil 2n Cicle\nL’entrada a les aules del 2n cicle d’Educació Infantil es realitzarà, exclusivament, per la porta que dona a la Plaça de la Ribera.\nLa porta d’entrada al centre es tancarà a les 9:10 h. pel matí i a les 15:10 h. Per la vesprada.\nLes classes finalitzaran pel matí a les 12:00 h. i per la vesprada a les 17:00 h.\nPer al bon funcionament de les classes l’alumnat entrarà, a soles, des del pati. Els pares i familiars hauran de fer els acomiadaments curts i al pati. No cal acompanyar-los a dins de l’aula.\nEls primers mesos del curs de tres anys és imprescindible presentar la targeta d’autorització per tal d’arreplegar el xiquet o xiqueta, tant a migdia com per la vesprada.\nQuan s’arribe tard cal incorporar-se a l’hora del pati i entrar per la porta del Menjador.\nSi l’absència del centre es preveu llarga caldrà notificar-ho a l’administració del Centre i al tutor o tutora.\nQuan es tinga necessitat d'utilitzar el servei del menjador cal comunicar-ho a les 9 h. del matí, per escrit, a la tutora.\nSi la xiqueta o el xiquet té febre o contrau alguna malaltia vírica o infectocontagiosa haurà de quedar-se a casa fins que no existisca cap risc de contagi per als altres.\nQuan comencen la classe de 3 anys és IMPRESCINDIBLE que els xiquets/es controlen els esfínters (pipi i caca) totalment.\nL’alumnat de la classe de 3 anys HA DE PORTAR UNA MUDA COMPLETA segons l’època de l’any, hivern/estiu. A la bossa ha d’estar escrit el seu nom.\nL’esmorzar portarà el nom escrit i es deixarà en la cistella dels esmorzars. No es poden portar ni vidres, ni culleretes ni bolleria industrial.\nEl professorat no pot administrar cap tipus de medicació a l’alumnat. Els medicaments s’han de prendre a casa. No s’han de dur a l’escola. En casos especials caldrà complir el protocol establert pel Centre.\nCadascú s’ha de llevar tot sol l’abric i posar-se el “babero” sense ajuda.\nLes informacions de caràcter general per als pares i mares es penjaran al tauler d’anuncis que hi ha a l’entrada de l’escola i les informacions específiques de cada classe al tauler que hi ha al costat de cada porta .\nNormes Bàsiques de Funcionament de Primària\nLa porta d’entrada al centre es tancarà a les 9:10 h. pel matí i a les 15:00 h. Per la vesprada.\nPer al bon funcionament de les classes l’alumnat entrarà, a soles, des del pati de l’escola per la porta assignada al seu curs. Els pares i familiars hauran de fer els acomiadaments al pati. No cal acompanyar-los a l’aula.\nA l’hora de l’eixida els qui vinguen a recollir l’alumnat s’esperaran al pati o a la porta del centre, no de la classe.\nCal avisar per escrit al tutor o tutora, indicant el motiu, sempre que es sàpiga que s’arribarà tard o no es podrà assistir a classe.\nQuan es tinga necessitat d'utilitzar el servei del menjador cal comunicar-ho a les 9 h. del matí en l’oficina d’administració de l’escola.\nDurant l’horari lectiu\nL’alumnat assumirà les tasques de manteniment que li pertoquen: encarregat de la setmana, del pati, etc.\nCal participar correctament en les obligacions de manteniment del centre (també és educació): recollir papers durant el pati, fer les tasques del setmana, col·laborar en l’ordenació del material (fulls, ...)\nCal tenir cura del mobiliari propi a l’aula.\nS’ha de fer un ús correcte del material de la biblioteca: respectar terminis, tenir cura dels llibres...\nS’han de respectar els torns de jocs al pati: dilluns, dimecres i divendres es poden fer jocs amb pilota. Dimarts i dijous es fan jocs alternatius.\nCada curs ocuparà la seua zona de pati segons quede establert a la primera assemblea d’alumnat de primària del curs.\nNingú pot eixir de l’aula entre classes, sense permís del mestre/a.\nNo es pot jugar a pilota ni córrer pels passadissos i escales, ni llançar objectes de cap tipus.\nDesprés d’una absència\nEn el cas d’haver-se perdut un examen durant el temps de malaltia o haver coincidit amb la data de lliurament d’un treball, el farà en tornar a classe.\nL’assistència a les activitats organitzades pel Centre i que tenen lloc fora de les seues instal·lacions són d’assistència obligatòria.\nDurant aquestes activitats fora del Centre caldrà portar el xandall o la samarreta de l’escola.\nDurant les excursions caldrà guardar escrupolosament les normes marcades pel professorat que hi participe. Qualsevol incompliment serà sancionat de la mateixa manera que si es produís a l’aula.\nLa roba i els objectes propis de cada alumne (jaqueta, abric,...) han d’anar marcats amb el nom i cognom. No s’han de posar inicials.\nL’alumnat de Primer i Segon cal que porte el nom escrit a l’esmorzar.\nÉs obligat dur signades totes les notes que porten a l’agenda.\nNormes Bàsiques de Funcionament de Secundària\nL’entrada al centre és a les 8:10 h i 15:00 h. Per tant, la incorporació posterior a aquest horari suposarà haver de quedar-se fora de la classe amb el professor de guàrdia. Per la vesprada s’apuntarà el retard al llibre de registre, però l’alumnat entrarà a les classes.\nL’alumnat que arribe tard pel matí cal que s'espere al pati fins a les 9 h., aleshores pugen, busquen al professor de guàrdia a la sala de professors, que els posarà una pegatina de retard i els indicarà què han de fer fins a les 9:10 h que s’incorporaran a la classe següent.\nL’alumnat que arribe tard per causes justificades, s’incorporarà a les classes a l’hora del pati, entrant per la porta del Menjador.\nSi l’absència del centre es preveu llarga caldrà notificar-lo a l’administració del Centre i al tutor o tutora.\nCal participar correctament en les obligacions de manteniment del centre (també és educació): recollir papers durant el pati, fer les tasques del setmana, col·laborar en l’ordenació del material (fulls), portar aigua a les classes d’infantil.\nS’ha de fer un ús correcte del material de la biblioteca: respectar terminis, tenir cura dels llibres... L’alumnat que no lliure els llibres dins al termini indicat haurà de pagar una multa de 0’25 € per dia. Si algun alumne/a perd el llibre, haurà de reposar-ne un de nou. Si algun alumne/a deu diners a la biblioteca, no podrà traure cap llibre fins que no pague el que deu.\nNingú pot eixir de l’aula entre classes.\nNo es pot eixir al lavabo entre hores, sols amb el permís del professorat.\nEn el cas d’haver-se perdut un examen durant el temps de malaltia o haver coincidit amb la data de lliurament d’un treball, hauran de sol·licitar la realització de la prova i acabar-la en el termini d’una setmana.\nSi l’absència a un examen o el no lliurament d’un treball no està justificat adequadament se’ls farà la prova immediatament apareguen al centre.\nEl dia que s’incorporen de nou a les classes, després d’una absència per malaltia, hauran de dur el justificant adient i ensenyar-lo al tutor/a sense deixar passar més temps.\nQuan un alumne no assisteix, el professor/a de cada àrea deixarà les fotocòpies amb el nom, la data i l'àrea en la carpeta de fundes de l'aula. Serà responsabilitat de l'alumne anar a buscar-les.\nCaldrà respectar els terminis d’inscripció de les eixides. En cas contrari l’alumnat no podrà participar en l’activitat i haurà de dur signada una justificació dels pares.\nDesprés d'una excursió l'alumnat haurà de tornar pel seu compte a sa casa des del punt d’arribada a Algemesí.\nL'alumnat té l'obligació de dur signades totes les notes que porten a l’agenda, ja que ensenyar-ho signat suposa haver rebut la informació.\nCada principi de mes es passarà per domiciliació bancària un rebut amb l’import de:\nAportació de l’AMPA.\nLes despeses de material escolar.\nEl servei de menjador per als usuaris.\nLes activitats complementàries (excursions).\nLes activitats extraescolars per als qui estan matriculats.


4.Temporada Especial381.00 €\n1.Temporada Baixa367.00 €\n2.Temporada Mitja407.00 €\n3.Temporada Alta450.00 €\n1.Temporada Baixa330.00 €\n2.Temporada Mitja365.00 €\n3.Temporada Alta405.00 €\n1.Temporada Baixa308.00 €\n2.Temporada Mitja340.00 €\n3.Temporada Alta378.00 €\n1.Temporada Baixa294.00 €\n2.Temporada Mitja324.00 €\n3.Temporada Alta360.00 €\n2.Temporada Mitja312.00 €\n3.Temporada Alta326.00 €\n*Tots els preus inclouen l´IVA. La taxa turística (0,5€ persona/nit) no està inclosa i es cobrarà durant el check-in. La cabanya només estarà oberta per a grups de més de 16 persones. La calefacció no està inclosa en el preu i es pagarà a 1,80€ per hora de funcionament al final de l´estada.\nCap d´any 2080€\nPont de la Puríssima 1320€\nPont de Tots Sants 1320€\nSant Joan 1422€\nSegona Pasqua 1320€\nSetmana Santa 1740€\nDe l´1 de gener al 29 de març. Preu cap de setmana: 880€\nDel 29 de març al 31 de maig i de 31 d´agost al 31 de desembre. Preu cap de setmana: 980€\nDel 31 de maig al 27 de juliol. Preu cap de setmana: 1080€\nDel 27 de juliol al 31 d´agost (6 nits, de dissabte a divendres). Preu setmana: 2286€


XX Trobada de Puntaires\ndiumenge, 29 de juny de 2014 10:52\nSánchez ha parlat amb les assistents a la trobada\nLa XX Trobada de Puntaires de Sant Pere aconsegueix reunir unes 400 persones\nL’esdeveniment aplega a aficionades a aquest passatemps vingudes des de molts indrets de Catalunya\nAconseguir reunir a prop de 400 persones no és una fita a l’abast de qualsevol entitat. Però això és precisament el que ha aconseguit aquest matí l’Associació de Puntaires de Gavà amb la XX Trobada de Puntaires de Sant Pere. Es tracta d’un esdeveniment que aplega a aficionades (i també a algun aficionat) a aquest passatemps vingudes de molts indrets de la província de Barcelona. Així per exemple, n’hi havia membres d’associacions de puntaires de Barcelona ciutat, de Santa Coloma de Gramenet, de Vilanova i la Geltrú, de Premià de Mar, d’Hospitalet, i d’El Prat. Enguany, però, també han pres part per primera vegada algunes aficionades de la província de Tarragona.\nDori Sanz, la presidenta de l’Associació de Puntaires de Gavà, s’ha mostrat molt satisfeta de poder celebrar el vintè aniversari d’aquesta trobada que posa de manifest que “fer boixets i fer demostració de puntes de coixí és una activitat que, com podeu veure per l’assistència que tenim, cada vegada està agafant més renom i cada vegada hi ha més gent que s’engresca a fer-ne”. Sanz ha rebut la visita de l'alcaldessa de Gavà, Raquel Sánchez, que ha volgut saludar a les representants de totes els associacions de puntaires que s'han desplaçat fins a Gavà i els ha obsequiat amb un petit ram de flors.\nUna de les persones que no ha volgut perdre’s aquesta trobada ha estat la Mari Carmen Martínez, professora de puntaires de l’Associació de Veïns d’Ausiàs March. Martínez ha destacat que, més enllà del que significa, es tracta d’una activitat “molt relaxant que fins i tot recomanen molts metges a dones amb els dits desfigurats, és una activitat amb la que els dits i la ment s’aclareixen moltíssim”. La professora també ha recordat que aquesta trobada “ens va molt bé per agafar idees d’altres persones i per intercanviar patrons o maneres de fer les coses degut a que venen aficionades de molts indrets diferents”.\nEtiquetes: Festa Major d'estiu Festes i tradicions Raquel Sánchez Societat\nDarrera actualització de diumenge, 28 de juny de 2015 11:18


La capital de l’Urgell també desenvoluparà altres accions per divulgar la figura i l’obra de l’autor del Mecanoscrit del Segon Origen\nmanuel museu escriptor dedicada casa tarrega\nAdelais de Pedrolo, l'alcaldessa Alba Pijuan Vallverdú i el regidor de Cultura, Carlos Vílchez, al despatx de l'escriptor - Foto: cedida per l'Ajuntament de Tàrrega\nL’Ajuntament de Tàrrega ha formalitzat aquest dilluns un conveni amb Adelais de Pedrolo, filla de Manuel de Pedrolo (1918 – 1990), amb relació a la gestió i la difusió del llegat de l’escriptor. A més de desenvolupar línies estratègiques per divulgar la figura i l’obra de Pedrolo, l’acord estableix el marc jurídic perquè el consistori targarí adquireixi la casa situada al carrer Major on va residir l’autor mitjançant la donació que efectuarà la seva filla, actual titular de la propietat. En aquest sentit, el conveni preveu també que l’Ajuntament s’encarregarà d’arranjar i adequar l’edifici per transformar-lo en una casa museu dedicada al literat.\nEn concret, Adelais de Pedrolo farà donació al municipi de dos immobles corresponents als números 5 i 7 del carrer Major de Tàrrega. Del número 5 cedirà la planta baixa, la planta primera i les golfes; i del número 7, la planta primera. La planta baixa del número 7 continuarà en mans de la Fundació Manuel de Pedrolo. La resta de la propietat romandrà per a la propietària en règim d’usdefruit. El format de casa – museu permetrà impulsar la divulgació del llegat “pedrolià” a través del relat de la seva vida i obra mitjançant el seu espai de vida i treball quotidià. L’equipament comptarà a més amb un centre d’estudi que custodiarà la biblioteca de l’escriptor i fomentarà l’estudi acadèmic de la seva obra.\nAquest dilluns al migdia s’ha fet la signatura del document per part de l’alcaldessa Alba Pijuan Vallverdú i Adelais de Pedrolo en presència també del regidor de Cultura, Carlos Vílchez. L’alcaldessa ha assenyalat la importància del conveni: “era una necessitat poder disposar de la casa pairal de Pedrolo a Tàrrega com a puntal per divulgar la seva figura. Ens posarem a treballar el més ràpid possible per fer realitat la casa museu en honor a un dels autors més prolífics de les lletres catalanes”. D’altra banda, Adelais de Pedrolo ha mostrat la seva satisfacció per l’acord assolit ja que “és una porta d’entrada per donar continuïtat i reconeixement a l’obra del meu pare, fent realitat un projecte llargament desitjat”. Carlos Vílchez ha apuntat que “estem molt contents de poder fer-nos càrrec de la tasca de divulgació d’un intel·lectual tan destacat del nostre país com Pedrolo”.\nLa rehabilitació urbanística de l’edifici també contribuirà a dinamitzar el nucli antic de Tàrrega. En aquest sentit, la casa museu s’integrarà dins una ruta pedroliana que se senyalitzarà a la ciutat. A més, l’espai actuarà en xarxa amb el conjunt d’equipaments culturals de proximitat ubicats a la mateixa zona com són el Museu Tàrrega Urgell, l’Arxiu Comarcal de l’Urgell i la Biblioteca Pública Germanes Güell. També es preveu obrir la infraestructura a la ciutadania a través d’accions culturals. Així mateix, el conveni estableix iniciatives coordinades amb l’Espai Pedrolo de Concabella.\nIgualment amb l’objectiu de recuperar la memòria de Pedrolo, l’Ajuntament de Tàrrega també convocarà conferències, debats, seminaris i jornades que contribueixin a preservar i difondre el llegat de l’escriptor nascut a l’Aranyó. Tot plegat suposarà un significatiu pas endavant en la divulgació d’una de les figures cabdals de la literatura catalana contemporània. A la vegada, s’estrenyen els llaços entre Pedrolo i Tàrrega, ciutat on residí durant bona part de la seva vida.\nCal tenir present que tant el Museu Tàrrega Urgell com l’Arxiu Comarcal de l’Urgell custodien, fruit de donacions anteriors, el llegat bibliogràfic Biblioteca Antiga del Fons Patrimonial Pedrolo i Arxiu patrimonial del llinatge Pedrolo (1056-1941), del qual existeix catàleg, mobles exposats a les Sales Nobles del Museu i una col·lecció de vestits. D’altra banda, l’any 2018 i en el marc de l’Any Pedrolo, Tàrrega dedicà un llibre i una exposició sobre els vincles de la ciutat amb la coneguda novel·la de ciència ficció Mecanoscrit del Segon Origen. L’any 2020, el Museu Tàrrega Urgell també acollí una mostra que posava de relleu el pensament social i polític de Pedrolo. Considerat un dels autors més prolífics en llengua catalana, Manuel de Pedrolo va conrear la novel·la, la poesia, la dramatúrgia i la traducció. La seva intenció fou apropar la literatura catalana a tot tipus de lectors i va experimentar amb la novel·la negra, la ciència-ficció o el teatre de l’absurd. El 1979 va rebre el Premi d'Honor de les Lletres Catalanes.\nTàrrega custodia el fons fotogràfic i audiovisual personal de Jaume Grau Sibila


BLOC D'INFANTIL: de desembre 2012\nEL TIÓ JA HA CAGAT!\nDesprés de tenir amb nosaltres el Tió i haver-lo alimentat de valent, avui ja no podia més. Quan hem arribat a l'escola al migdia hem notat que se sentia molta pudor i no sabíem què estava passant. Era el Tió que ens avisava que tenia ganes de cagar!\nDe seguida l'hem traslladat al saló perquè estigués ben còmode per rebre a tots els que tenien ganes de fer-lo cagar.\nAmb molta il·lusió tots els nens i nenes des dels més petits als més grans d'infantil hem baixat i li hem cantat la cançó per fer-lo cagar. Ha rebut moltes garrotades, pobre tió. És clar és que som molta colla. Però ell no s'ha queixat, tot al contrari, ens ha cagat una coseta per cada un i nosaltres ens hem posat molt contents.\nPublicat per infantil a 14:58 Cap comentari:\nP-5 I LA BLANCANEUS\nCom que a la classe dels perruquers i els metges estan treballant el conte de la Blancaneus i els 7 nans a música ho hem volgut aprofitar. Hem estat treballant “La marxa dels nans” d’E. Grieg.\nVam començar analitzant l’obra. Té 3 parts diferenciades on la primera i l’última tenen les mateixes característiques: ràpida i forta. En canvi la part central és més lenta i fluixa ja que representa el moment on tots els nans arriben a casa i troben a la Blancaneus dormida als seus llits.\nUna vegada sabíem què passava en cada moment de l’obra vam fer una seqüència d’imatges on es representava aquest passatge: els nans arriben de treballar, la veuen al llit, s’apropen a veure qui és, i marxen perquè no es desperta. Finalment vam representar aquesta escena de la pel·lícula al ritme de la música de Grieg. Aquí teniu algunes imatges de l'activitat.\nPublicat per infantil a 4:09 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Música, P5\nA P5 ENS INSPIREM AMB JOAN BROSSA\nA en Joan Brossa li agradava jugar amb les paraules, imaginar coses i crear objectes com aquest.\nHi ha artistes que juguen amb les paraules i les escriuen en forma de poemes; són els poetes. En Brossa juga amb les paraules i en comptes d’escriure un poema construeix un objecte. Són poemes i objectes alhora.\nDesprés d’observar la imatge els perruquers i els metges hem parlat del que hi hem vist. Ens hem adonat que és un paraigua transparent. Hem parlat dels materials que coneixem que són transparents: el vidre, el plàstic, la cel·lofana,... I que ser transparent vol dir que és del color de l’aigua, que podem veure el que hi ha al darrera. Hem pensat que com que el plàstic lliscava pels costats del paraigua semblava l’aigua i les lletres podien ser les gotes d’aigua. Però si les gotes són lletres vol dir que està plovent lletres!\nDesprés ens ha tocat a nosaltres fer d’artistes i aprofitant la inspiració d’en Joan Brossa hem pensat com podríem fer una composició semblant.\nAquest curs els metges tenen moltes ganes d'aprendre a llegir i han pensat en fer una explosió de lletres que sortís d'una capsa màgica. Ells deien que el seu cap era com la capsa i quan explotés sortiria tot el que havien après de les lletres i ja sabrien llegir. Tractant-se d'un explosió han volgut que fos tot molt brillant i han decidit posar purpurina a la capsa i a les lletres. Tot i que havien vist que en l'obra de l'autor les lletres eren totes negres, ells les han volgut fer de tots colors. El més difícil ha estat posar-nos d'acord amb el color de la capsa que finalment, mitjançant una votació, hem pintat de color vermell.\nEls perruquers van imaginar-se les barnilles del paraigua com si fossin raigs màgics de llum i parlant parlant van comparar-les amb els fils d'una teranyina. Van dir que podíem fer una teranyina i enganxar-hi lletres. Però també van dir que aquells raigs eren com els del sol, i com que feia sol i núvol aquell dia, van dir que podíem fer un sol i un núvol i que els raigs i la pluja fossin lletres, com l'aigua del paraigua d'en Brossa. S'assemblava més aquesta idea a la de la teranyina. Llavors vam fer votacions i va sortir la idea del sol i el núvol.\nVam esquinçar paper de seda i vam muntar les parts del sol i del núvol. El vam fer com un puzzle. Les lletres les vam enganxar en papers de cel·lofana, que representen els raigs de sol i la pluja.\nSi treieu el cap per les nostres classes podreu veure aquestes magnífiques obres d’art penjades del sostre.\nPublicat per infantil a 14:40 Cap comentari:


Resum de política familiar  | Política social, família i migracions (UAB) | Unybook\nResum de política familiar (2013)\nResum de política familiar\nBloc 1: Context, debats i conceptes.\nDe polítiques familiars no se’n va començar a parlar fins a mitjan dels anys 90.\nCanvis: - Incorporació de la dona al mercat de treball i accés a l’educació.\nFeminisme (moviment important).\nGuanya pes el sector dels serveis.\nControl de la natalitat: baixa el nombre de fills, control de la dona quan es queda embarassada (preservatius, controls de natalitat...) Índex conjuntural de natalitat: Índex sintètic de fecunditat – primer indicador conjuntural de fecunditat – nombre mitjà de fills per dona.\nTaxa de mortalitat infantil – nombre de nens que moren durant el primer any de vida. – desenvolupament humà.\nMenys fills per dona: envelliment de la població, reducció de la població , declivi econòmic, migracions –efecte crida.\nDos tipus de societats: - Alta pressió demogràfica.\nBaixa pressió demogràfica.\nDos transicions demogràfiques.\nParsons parla per primer cop del concepte del sustentador masculí.\nSEGONA TRANSICIÓ DEMOGRÀFICA.\n- - Primera transició demogràfica. Es passa a tenir un règim demogràfic d’alta pressió a un règim de baixa pressió. D’una natalitat alta i una mortalitat també alta a una baixa natalitat i baixa mortalitat.\nCohabitació: (nou fenomen de la segona transició): joves universitaris. Fet de viure en parella. (no obligatòriament estant casats.) Abans estava reservat a minories i durant la segona transició creix en gran mesura.\nA partir dels anys 60 hi ha una expansió dels universitaris, portant això un augment de la cohabitació. (aspecte demogràfic). Neixen fills fora del matrimoni (pocs). Al segle XX es va imposar una mentalitat burgesa, i les classes obreres comencen a imitar-les.\nA partir dels anys 60, els naixements fora del matrimoni augmenten.\nDivorci: Abans era minoritari, les lleis eren molt dures, era molt complicat divorciar-se. Estava reservat en uns sectors de la població, les elits.\nDivorci / Separació: Divorci: dissolució del matrimoni, no tenen res a veure l’un amb l’altre.\nSeparació: Es separen, però continuen casats, no viuen junts.\nDurant la dictadura, l’església catòlica admetia la separació, però no el divorci. No es podien tornar a casar si es separaven. A la II República existia la llei del divorci.\nLlei que desincentivava el divorci: primer s’havien de separar i després esperar per divorciar-se.\nA la segona transició demogràfica: països anglosaxons, protestants, tenien dret a divorci.\nA partir del 1968 a Califòrnia, on s’havien de justificar els divorcis, això ja no caldrà. Puja el divorci.\nL’augment del divorci trenca els esquemes de la família tradicional, apareixen noves tipologies de família, canvien les pautes anteriorment establertes als països occidentals. Ja no estava reservat a les elits.\nQuan les dones entren al mercat de treball i tenen uns ingressos, ja no depenen tant dels homes i poden optar al divorci.\nIndividualització  procés pel qual els individus poden ser totalment independents i autònoms (viables reproductivament). Alguns ho són i d’altres no. (primera modernitat) En la segona modernitat, en principi totes les persones estan protegides i són independents, a la primera modernitat només eren individualitzats, per així dir-ho, els homes.\nAbans les societats eren constituïdes per famílies (primera modernitat), la família perd aquesta funció d’estructuració perquè a la segona modernitat les societats són constituïdes per individus.\nLes famílies són arraconades com a institucions.\nL’autonomia no només representa avantatges, sinó també inconvenients. Cal dir que trobem dos tipus d’autonomia, la d’ingressos i la de cura.\nHi ha avantatges i inconvenients de la individualització. Les empreses també es relacionen amb els treballadors de forma individuals (contractant treballadors individuals) enlloc de famílies.\nDrets de ciutadania individuals (individualisme institucionalitzat). L’església catòlica està en contra.\nTaxa d’ocupació no és el mateix que la taxa d’activitat (nombre de persones que treballen i voluntat i disponibilitat per treballar, respectivament).\nDèficit democràtic. El nostre sistema és incapaç de donar als ciutadans allò que volen.\nDedicació de les feines de la llar desigual pel que fa a gèneres. Alta en les dones i Baixa en les dones, tot i que varia en funció del país.\nLes polítiques que es fan no són relatives a les famílies ni a la infància. Aquestes polítiques s’haurien de centrar més en aquests col·lectius. Escasses polítiques familiars.\nJane Lewis, crítica de Esping-Andersen, ens diu que s’ha de pensar en els infants ara i aquí, no tant pensant en termes instrumentals. Si no tenen un benestar de petits, i si no se’ls duca, quan siguis adults els costarà trobar feina.\nEsping Andersen tracta les polítiques instrumentals per infants, de les quals Jane Lewis no se’n posiciona a favor.\nHi ha dos tipus de polítiques socials, inversores i protectores. Les inversores són per exemple, la sanitat preventiva, les polítiques familiars i una protectora, seria, per exemple, la sanitat.\nEspanya és el país de la UE que ha augmentat més el divorci (Espanya i Portugal), entre els anys 1988-2009. – Taxa bruta de divorci. Una de les raons per què augmenti els divorci és que es modifica la llei del divorci. Té menys costos i dificultats. S’agilitza. La llei del 1981 donava un accés al divorci altament difícil: primer s’havien de separar i després d’un any es podien divorciar.\nAltres lleis a destacar de principi de segle, seria la llei del 2005 de Zapatero que permetia el matrimoni homosexual. A més, al 2005, com dèiem Zapatero fa que et puguis divorciar directament, només has d’esperar tres mesos des de que et cases per poder-ho fer.\nAls Estats Units es van fer reformes del divorci – estabilitzant. Correlació en les reformes jurídiques i les pràctiques del divorci. El divorci té uns orígens socials, filtrats per la regulació del divorci. Quan es canvien les lleis del divorci, pugen les taxes d’aquest. Divorci té relació amb individualització (capacitat de les persones de ser independents i autònoms).\nEls models de família canvien i la dona entra al mercat de treball i s’emancipa. – relació amb individualització i divorci. Entren les dones al mercat de treball- puja el divorci.\nSi el marit era adúlter havia de pagar una pensió compensatòria a la dona (culpa) perquè ella havia sacrificat la seva vida. (no havia treballat per cuidar els fills, per exemple).\nTipus de divorci: - Divorci per consens  els 2 conjugues n’estan d’acord. Presenten una proposta per conveni regulador – conjunta.\nDivorci per contenciós. – demanda de separació.\n- Mecanismes i avantatges.\nCrítiques a la renda bàsica.\nPrincipis de la renda bàsica: 1.- Possibilitat d’elecció (respecte el tipus de família). Polítiques adreçades a tot el col·lectiu infantil, universalitat. No només a una part dels infants. Polítiques adreçades a les primeres fases de la vida dels nens.\nFamílies monoparentals Als anys 60 existien però no s’anomenaven així. La família normativament acceptable era pare, mare, fill (nuclear). Les monoparentals encapçalades per mares solteres (separades, vídues...) sense sustentador masculí.\n2.- Promoure la qualitat. Les polítiques familiars han de tenir una bona qualitat.\n3.- Impensable que avui les polítiques familiars no serveixin per mantenir el treball femení com a reproductiu i mantenir les seves carreres professionals. Una política familiar no pot entrar en contradicció amb les polítiques de gènere i d’igualtat. Recomanacions. Haurien de ser una inversió sòlida. (Màxima rendibilitat possible en termes de benestar infantil). Les polítiques haurien de ser equitatives: oferir un conjunt de possibilitats iguals pel conjunt de la societat, i igualtat de resultats enlloc d’oportunitats. No sempre les d’igualtats es tradueixen als resultats.\nAquestes oportunitats no les haurien pogut assumir sense les polítiques pertinents.\nNecessitat de les p0lítiques familiars.\nCreuen que l’educació (les polítiques educatives han estat un fracàs degut al seu assoliment.\nEsperança que l’educació servís per millorar la mobilitat social. Abans l’educació elitista. Es reprodueixen es desigualtats (Bourdieu). Nivell de coneixement elevat, però hi continua havent les mateixes desigualtats. (decepció del sistema educatiu).\nSocietat del coneixement. Coneixement(informació ràpida) / comprensió i adquisició (de forma lenta).\nNo es va basar en el coneixement, sinó en, per exemple, en la construcció. Molts joves deixaven els estudis per anar a fer de paleta; es guanyaven més bé la vida que gent que estudiava Societat del fracàs escolar. No era una societat del coneixement (època de Zapatero). No hi havia polítiques familiars.\nA Catalunya, en canvi, s’ha apostat per la societat del coneixement (recerca). En aquestes societats, les persones que tenen més coneixement i els que menys s’allunyen. (distància).\nAposta per una cohesió. Els estudis donen una base cultural i benestar.\nLes famílies que tenen més recursos inverteixen en la formació escolar dels joves i en capital privat (inversions). Per aspirar a una igualtat de coneixements calen polítiques familiars.\nInvertir en educació i família a través de polítiques públiques. L’educació és el motor del creixement, benestar, coneixement. Hi ha més mobilitat social, hi ha una distància més curta entre rics i pobres.\nInforme PISA- OCDE Creixement de la diversitat familiar i cohesió social.\n- - Viure en certs tipus de llar va unit a determinats tipus de risc.\nEl creixement del pluralisme familiar, incloent-hi la heterogeneïtat ètnica, pot constituir un “prevat”, un valor que seria com un enriquiment per a tots, sempre que no representi un menyspreu per la igualtat d’oportunitats per tots els infants.\nPolarització i diferenciació: en unes llars tenen més oportunitats que d’altres.\nImportància de l’estructura familiar: Importància de la diferència que hi ha entre monoparentals i biparentals. Amb tot, n’hi ha menys de monoparentals i cal distingir entre les que s’han rejuntat i les que no.\nFactors de risc relacionats amb la diversitat familiar.\nDos tipus: factors d’ingressos (famílies monoparentals tenen menys ingressos que les biparentals) i el dèficit d’atenció als infants.\nSi necessiten treballar per guanyar ingressos les famílies monoparentals han de fer jornada parcial (sovint). A llars que els pares fan horaris atípics, no fan vacances, etc, baixa el rendiment dels nens en els estudis.\nEn les famílies monoparentals només treballa un, (+fàcil risc de caure en pobresa), en les biparentals més difícil que caiguin en aquesta).\nTambé trobem el cas dels fills de pares empresonats (homes negres i classe baixa). Molts nens han d’anar a veure els seus pares a la presó. Cada cop que es posa un pare a la presó, es crea una família monoparental. Ex. EUA. País amb moltes desigualtats. L’atur és baix perquè molts dels que serien aturats estan a la presó. No hi ha gaire polítiques de cohesió social.\nRuptura important en el model de divorci. La primera etapa hi havia moltes restriccions. No s’admetia el divorci unilateral i el de consens, depèn.\nEn una segona etapa, és molt més permissiu tot i s’admet el divorci unilateral. Si una persona es vol divorciar, es pot divorciar.\nPas endavant, en el reconeixement del model de família del doble sustentador. Actualització de la situació de les famílies post-divorci. Equiparació.\nDesconeixement molt gran entra al món jurídic i els investigadors socials de la família (descoordinació).\nTipus de custòdia: - Jurídica. Ambdós comparteixen la responsabilitat parental.\nFísica. El nen passa un temps amb el pare i un amb la mare.\nA Catalunya hi ha més custòdia compartida, degut a la major activitat laboral de la dona.\nS’han de tenir presents els dos aspectes: la cultura i les institucions.\nAutors com Esping-Andersen creuen que no s’ha de teoritzar els valors culturals, en canvi, altres autors sí.\nPer entendre els resultats de les polítiques socials, s’han d’introduir en algun moment els valors culturals o tradicionals de cada societat o Estat. La cura o l’atenció que es dóna en els nens (childcare) pot ser informal (no institucionalitzada) o formalitzada (institucionalitzada).\nNo poden fer dins o fora de la família (informal). No està institucionalitzat: famía, avis, veïns...\nArrangements. – Com està estructurada d’una manera informal aquesta esfera, com s’organitzen...\nDiversificació de les trajectòries de risc.\n- - Persistència de les situacions de risc i acumulació d’avantatges i desavantatges.\nEls resultats, en termes de benestar dels infants establerts de forma transversal i agregada en funció dels tipus de llars en què viuen, són prou contundents per estimularnos a prevenir i corregir adequadament l’impacte negatiu de determinats factors de risc sobre la infantesa.\nPerspectiva del cicle de vida i unitat de l’anàlisi: longitudinal.\nEl tema central de les polítiques familiars és aconseguir una igualtat d’oportunitats per a tots els infants. Amb tot, trobem uns factors de risc: A més de la perpetuació de les desigualtats de classe com a resultat de la pertinença de classe, trobem altres com la diversitat familiar i heterogeneïtat ètnica (monoparental, nuclears...).\nTambé tenim en compte el nombre de sustentadors en la llar (dèficit d’ingressos, pobresa infantil...). Per últim, trobem el dèficit en temps d’atenció als infants.\nSi un risc és perpetuat, podem parlar de trajectòries de risc. Si no, situació de risc.\nEnquestes de panel  Enquestes que es repeteixen després d’un període sobre una mateixa mostra per veure’n l’evolució.\nInstruments de les polítiques familiars.\n- Prestacions i desgravacions – polítiques de suport i protecció econòmica. Compensació a les famílies de cara a carències.\nPermisos i prestacions de maternitat i paternitat.\nAtenció i educació infantil.\nAquelles llars amb fills dependents gairebé a tots els països són els més pobres. Excepcions a Noruega o Dinamarca.\nDependents – menors de 24, o majors de 24 sense ingressos o bé escassos. Vivint amb pares.\nSuport a les famílies: - Prestacions i transferències econòmiques.\nDesgravacions fiscals. (reduccions d’impostos).\nPolítiques familiars de temps (legislació laboral que permeti permisos laborals als que tenen fills: de maternitat, paternitat...\nLlicències parentals. Permisos amb prestació inferior: per fills malalts, per exemple.\nPolítiques relatives a l’atenció. Crear serveis / subvencions per a l’atenció als fills.\nPolítiques relatives a persones dependents. Gent gran, per exemple.\nNovetats en polítiques familiars en els últims anys.\n  Dret de família .\no Llei desembre 2004 sobre la violència de gènere cal protegir la integritat de les persones. Regulació específica per situacions de maltractament.\no Llei Juliol 2005. Permet contraure matrimoni a les parelles del mateix sexe.\no Llei Juliol 2005. Reforma de separació i divorci.\no Desembre 2006. Llei de la dependència.\no Març 2007. Llei igualtat de gènere.\no Març 2009. Regulació prestacions econòmiques. Permís de paternitat de 15 dies.\nProtecció econòmica de les famílies.\nEx. Prestacions al naixement d’un fill, prestacions mentre el fill és menor d’edat. Hi ha prestacions universals (fins que el fill és major d’edat). Una possibilitat és que es pagui el mateix per cada fill, una altra, és incrementar a partir del segon. Hi ha també el sistema assistencial o de condició de recursos; dirigit a diversos sectors de la població. Perquè una família tingui dret a una prestació, ha d’acreditar que està per sota d’un determinat llindar.\nCaracterístiques política familiar espanyola (Meil): - Privatització.\nEls treballadors abans cotitzaven, a més de per seguretat social i pensió, cotitzaven per tenir accés a prestacions. Amb el govern de Felipe González va fer que les prestacions incloguessin també els fills a càrrec, però només la cobrarien segons la condició de recursos. Aquestes prestacions no es van actualitzar i cada vegada eren menys diners. Amb tot, els que paguen la renda, sí que se’ls ha reduït més.\nInstruments de prestació econòmica.\n- - - - Prestació universal SS (o deducció IRPF) de pagament únic a les mares per naixement o adopció de 2500€ (2007-2010). Llei que va fer Zapatero abans de la crisi i que no va trigar molt a treure.\nPrestació SS (o deducció IRPF) 1200€ anuals per mares integrades cotitzadores amb fills de 0-3 anys. Augmentar la incorporació femenina al mercat de treball.\nPrestacions per fill a càrrec de la SS (no contributiva i sota condició de recursos).\nQuantia bàsica de 500€ (0-3 anys) i 291€ (3-18anys) anuals per fill a càrrec (o menor acollit). (Límit d’ingressos de 11.264€ + 15% a partir del segon fill. Si superen aquests ingressos se’ls acaba la prestació.\nPrestacions fiscals per descendents solters aplicats sobre la base imponible.\nAnticipo de Fondo de Garantia de Pago de Alimentos. Fons sense personalitat jurídica dependents de la SS. Molt restrictiu i sota condició de recursos. Límit d’ingressos 9.300€ (1 fill) - 15.500€ (5 fills). Quantia inferior a 100€ durant 18 mesos.\nAjudes a algunes comunitats autònomes (Catalunya).\no Prestació econòmica de caràcter universal per fill a càrrec (i per part, adopció, acolliment múltiple) de pagament anual.\n Fills menors de 16 anys – 638€  Famílies nombroses o monoparentals amb menors de 6 anys – 745€.\n Famílies en què s’hagi produït un part, adopció o acolliment durant l’any (663€ doble, 1020€ triple i 1224€ quàdruple; majors quanties sota condició de recursos).\nDiferències entre les prestacions SS i desgravacions IRPF – contributives / no contributives.\nEn les prestacions SS es considera situació de dependència un fill menor de 18 anys i s’ha de cobrar una renta anual menor a 4617€.\nEn les desgravacions IRPF es considera situació de dependència un fill, nét, etc menor de 25 anys , estant solter, vidu, divorciat, etc i tenint una renta anual menor a 8000€.\nPreveu establir un nou dret social a l’Estat de benestar.\nAmb l’envelliment de la població, hi ha gent que no es pot valdre per si mateixa, abans els cuidaven familiars. Càrrega molt important per les famílies, moltes dones no ho poden assumir i no poden treballar – afectava al mercat de treball, s’havia de combatre l’obstacle de la dependència. Les cures, cal remarcar, sempre han estat més fetes per dones que per homes.\nLimitació: cobertura a partir dels 6 anys, quan la llei de dependència es posa en marxa. Es finança entre la cooperació dels governs estatal i autonòmic. La llei pretén la regulació dels cuidadors i la millora de les seves condicions laborals – que entrin per SS. S’havia de professionalitzar el treball de cura.\nLes prestacions es pagaven a familiars que visquessin amb persones dependents. El nombre de dones que cuidaven avis ha pujat i no s’ha establert un mercat professional d’aquest àmbit, en part degut a la crisi. Relatiu fracàs.\nAtenció formal a la petita infància.\nRegular l’atenció educativa de 0-6 anys. Dos cicles [0-3) (primer) i [3-6) (segon).\nA partir dels 3 anys, els nens estan ben escolaritzats, en general, està ben resolt, tot i que hi ha certs dèficits: de 0-3 anys no hi ha sistema educatiu que resolgui l’educació en aquesta etapa.\nLes llars d’infants estan a càrrec de les comunitats autònomes o dels Ajuntaments. Hi ha llars d’infants privades.\nEs concentren els problemes més greus; hi ha una cobertura insuficient. Quan s’acaba el període dels 4 mesos del postpart i de la baixa de maternitat, comencen els problemes. Un període de 8 mesos que estan molt mal coberts. La mare ha de demanar, si pot, una excedència. Si no pot, es sol deixar la criatura sota les cures d’avis, veïns...\nA altres països no hi ha aquests problemes degut a l’existència de llicències parentals. Els pares o mares poden continuar cuidant la criatura amb una prestació inferior a la baixa de maternitat.\nEn alguns països es pot allargar fins a tres anys. Els sistemes són molt diversos a nivell europeu, segons el país.\nPermisos de maternitat i paternitat: ben resolts.\nD’aquest període de 16 setmanes, hi ha dos trams.\n- 6 setmanes: obligatori que sigui per les mares. (postpart).\n10 setmanes a repartir entre pare i mare. Algunes vegades (1-2%) els pares s’agafen alguna setmana.\nTambé hi ha permisos de paternitat: permisos de 13 dies pagats a càrrec de l’empresari, més 2 dies a càrrec propi. En total, 15 dies sense treballar. Va ser una llei feta per Zapatero, els dies de permís s’havien d’anar allargant. L’ampliació va ser aturada per culpa de la crisi.\nHi ha un acord entre els partits polítics perquè hi hagi una equiparació entre pare i mare. La idea és que tant el pare com la mare tinguin 10 setmanes. Avantatge: no hi hauria justificació per la discriminació que fan els empresaris a les dones embarassades. No és vigent.\nAltres prestacions o llicències: - Prestació de paternitat.\nExcedència per la cura dels fills.\n- Suport econòmic a les famílies.\no Prestacions per fills a càrrec.\no Desgravacions fiscals en comptes.\nPrestacions: - Ajuts estatals.  Xec bebè. (govern de Zapatero), no continuïtat degut a la crisi (200710). Llei electoralista.\nAjuts de la Generalitat.\nFons de garantia estatal i català. Avançament de fons de Garantia de pagament d’aliments i fons de garantia de persones i prestacions.\nIRSC  Índex de Renda Suficient de Catalunya. Varia en funció del territori.\nPensió d’aliments: Quota que paguen els pares i mares divorciats pel manteniment dels seus fills, que es paga en teoria fins als 18 anys, però que a la pràctica es manté fins a l’emancipació dels fills (màxim de 25 anys).\nNomés en 1 de cada 10 divorcis hi ha pensió compensatòria, pertinent a les mares que s’han hagut de fer càrrec dels fills i no podien treballar.\nA la majoria dels països europeus hi ha llicències parentals retribuïdes. Aquí no, i per això es solen dur els nens a les escoles bressol.\nExcedència és no retribuïda.\nA més estudis universitaris, més ús de baixes de maternitat.\nEs dóna massa poc pressupost a les polítiques familiars a Espanya. Nivell de prestacions baix.\nCom a factors d’això, trobem el fet que es relacionin aquest tipus de polítiques amb l’època franquisme i per altra banda, la poca incorporació de la dona.\nTercer bloc: Resultats de les polítiques familiars.\nFins a quin punt les polítiques són útils i com les podem millorar.\nHi ha polítiques familiars clientalistes, partidistes, electoralistes... Clientalistes en sentit que hi ha favoritisme. No van destinades a tot el públic. I partidistes significa ideològiques.\nHaurien de basar-se en el coneixement de la realitat social i necessitats de les famílies.\nEnquestes de panel.\nLes millors maneres per obtenir dades és fer servir bones enquestes i tenir accés a les dades administratives.  Permet no haver de fer ús d’enquestes. Ja tenim les dades.\nLa millor manera d’amagar un problema és no publicar-ne dades. A vegades, a més, podem topar amb enquestes que tenen altres finalitats. Les enquestes haurien d’anar amb la mateixa finalitat que la nostra.\nLes enquestes de panel parteixen d’una mostra a la que van enquestant al llarg d’un període de temps. Els enquesten de nens... d’adults... o abans i després d’un fet.\nFamília i desigualtat.\n- Perpetuació de les desigualtats de classe.\nTransició al model de la família de doble sustentador. Famílies riques i pobres en treball.\nDiversos conceptes de pobresa.\n- Pobresa absoluta.\nPobresa relativa (en relació a la mitjana del país).\nSi no es diu, la taxa de pobresa es sobreentén que és la del propi país.\nTipus de pobresa monetària.\n- Conjuntural o transversal.\nEstructural o persistent.\nPautes de pobresa infantil a Europa.\nInfantil > Adults.\n Variacions considerables en països europeus.\n La imatge de conjunt de la pobresa ha canviat durant les dues darreres dècades.\n A gairebé tots els països, les taxes de pobresa infantil ultrapassen en gran mesura les de pobresa entre les persones adultes.\nÉs apropiat fer la comparació entre les taxes de pobresa d’abans de les transferències, amb la taxa de després d’aquestes.\nAixò és interessant quan parlem de pobresa absoluta-relativa.\n60% de la mediana – llindar pobresa relativa. Es poden agafar altres llindars.\nLa imatge de la pobresa ha canviat més a partir de la crisi. A les últimes dècades ha canviat molt, destacant un creixement de la pobresa infantil.\nLa taxa de pobresa infantil ultrapassa la dels adults.\nBlocs de pobresa.\n- + 65 anys que depenen de la pensió.\nAdults 18-64 anys. Amb fills / sense. Amb fills – n’han tingut / menors d’edat a càrrec.\nMenors d’edat. +18 o +16 / -16.\nLes taxes de pobresa es calculen amb equivalències quan parlem de pobresa infantil.\nEls països endarrerits, en termes de benestar i en el context de la OCDE, són els mediterranis.\nEls capdavanters són, per tant, els nòrdics.\nPer calcular la pobresa moderada (60% mediana) i extrema (40%). L’extrema pot ser anomenada també, severa.\nLa pobresa infantil ha augmentat amb la crisi, però ja era alta en temps de bonança, perquè no era una prioritat política.\nFactors: - Estructura productiva.\nDesigualtat en l’estructura.\nEstructura de les llars.\nHi ha llars més petites, gent que viu sola...\nEn els països nòrdics hi ha les taxes més altes de pobresa juvenil perquè s’emancipen més d’hora.\nRedistribució  Mecanisme per pal·liar les situacions de pobresa.\nRedistribució pública / privada.


Amics arbres · Arbres amics: Contra la naturalesa destructiva dels monocultius d'arbres\nContra la naturalesa destructiva dels monocultius d'arbres\nA pesar de tota l’evidència documentada respecte a la naturalesa destructiva dels monocultius d’arbres, el FSC ha continuat certificant-los com a “boscos” correctament manejats. Fet que l’assemblea anual del FSC es portarà a terme del 3 al 7 de Novembre a Sud-àfrica, un nombre d’organitzacions de països on plantacions certificades per el FSC té impactes negatius han decidit difondre una carta oberta als membres i aplegar la major quantitat d’adhesions possible. Si desitjau donar suport a les comunitats locals lluitant en contra de les plantacions d’arbres, per favor adheriu-vos a la carta enviant un missatge a\nsupport@wrm.org.uy indicant el nom, país i organització. La data per enviar les adhessions és fins el 31 d’octubre.\nEl WRM ha preparat a més un document especial sobre la certificació de plantacions per part del FSC, que està disponible a:\nhttp://www.wrm.org.uy/actores/FSC/WRM_documento.pdf. Per informació addicional sobre els impactes de les plantacions podeu visitar la següent secció: http://www.wrm.org.uy/actores/FSC/Asamblea.html\nCARTA OBERTA ALS MEMBRES DEL FSC\nEls sotasignats desitgen instar als membres del Forest Stewardship Council (FSC) a resoldre amb la major urgència el greu problema de la certificació de monocultius d'arbres durant l'assemblea general d'aquest organisme que tindrà lloc a Ciutat del Cap, Sud-àfrica. Atès que un dels punts a discutir serà la Revisió dels Principis i Criteris del FSC, l'assemblea tindrà l'oportunitat de modificar aquests principis de manera que quedin excloses de la certificació les plantacions d'arbres en règim de monocultiu.\nEls membres del FSC, i particularment els de les càmeres ambiental i social, han de prendre consciència que la certificació d'aquestes plantacions no només erosiona la credibilitat del FSC sinó que, més important encara, soscaven els drets i la lluita de les poblacions locals que s'oposen a elles. Aquestes poblacions s'esforcen per protegir les mateixes coses que les organitzacions ambientalistes i socials van acordar que havien de ser protegides quan es van adherir al FSC: els drets i mitjans de vida de les comunitats indígenes, tradicionals i camperoles, els boscos, prades i aiguamolls, l'aigua, el sòl i la biodiversitat.\nTotes les plantacions d'arbres a gran escala tenen un fort impacte sobre gairebé tot, sobretot en l'anteriorment esmentat. Existeix ara més que suficient evidència documentada d'aquests impactes en nombrosos països, que van de Sud-àfrica i Swazilàndia a Brasil, Colòmbia, Xile, Equador, Uruguai, Espanya, Irlanda i altres. La conclusió evident és que les plantacions industrials d'arbres no poden ser certificades. A pesar d'això, una vegada i una altra els certificadores acreditats pel FSC els han atorgat el segell d'aquesta institució, sense que importés en absolut que les comunitats locals s'oposessin a elles ni que aquest segell enfortís encara més a poderoses corporacions les activitats de les quals destrueixen la Naturalesa i els mitjans de vida dels pobles.\nQuatre anys després d'haver-se iniciat la revisió de la certificació de plantacions per part del FSC, res ha canviat. A pesar de l'abundant documentació que demostra els efectes socials i ambientals negatius de les plantacions, ja han estat certificades almenys 8,5 milions d'hectàrees, sense contar les moltes plantacions, d'una superfície no especificada, que s'amaguen en els 37,7 milions d'hectàrees de la categoria “plantacions semi-naturals i mixtes i boscos naturals”. Ha arribat el moment que els membres del FSC i, en particular, els de les càmeres ambiental i social, decideixin quin partit han de prendre: permetre que tot segueixi com fins a ara o lluitar per un canvi; protegir els interessos de les grans corporacions papereres i forestals o els drets de les comunitats locals i la Naturalesa; seguir acceptant que les plantacions són “un tipus de bosc” o reconèixer que plantacions i boscos no tenen res en comú; donar aparença ecològica a un ús de la terra summament perjudicial, o oposar-se a la destrucció ambiental i social. Exhortem llavors als membres del FSC que comparteixen el nostre desig de protegir a les poblacions locals i la Naturalesa contra els danys causats per l'expansió de les plantacions d'arbres, a aixecar la seva veu a la pròxima assemblea general per a contribuir així a l'assoliment del canvi necessari.\nCentro de Estudos e Pesquisas para o Desenvolvimento - CEPEDES Brasil\nFederação de Órgãos para Assistência Social e Educacional - FASE Brasil\nAsociación pola Defensa da Ria - APDR España\nFederación Ecoloxista Galega - FEG España\nPosat per Joan Vicenç a les 08:11


El valor de Les Normes de Castelló - Publicacions i edicions digitals de la Universitat d'Alacant\nEl valor de Les Normes de Castelló\nEditor/a: Martínez Amorós, J.\nEdició: 1 - 2016 (octubre)\nFormat: 14x22 (rústica)\nNre. pàg: 64\nPVP amb IVA: 6,00 €\nPrevisualitzar en Google books\nLes Normes de Castelló, com són conegudes les Bases per a la unificació de l’ortografia valenciana, apareixen en l'imaginari col·lectiu dels valencians com un emblema, una fita de la historiografia de la nostra llengua, un acord que el pas del temps ha permés valorar adequadament.\nLes Normes són un quadern extremadament breu, tot just huit pàgines, en què es descriuen un total de 32 bases ortogràfiques que van establir les pautes bàsiques del sistema ortogràfic que usem hui dia.\nPerò les Normes de Castelló van més enllà de la mera utilitat lingüística: són un exemple de consens i de capacitat de diàleg. El gran acord que van concitar transcendeix el moment històric en què es van signar i s’estén com a model d’actuació al llarg del temps fins a arribar als nostres dies\nFragmenten formato PDF


Avià subvencionarà els esportistes del poble per a la pràctica de l'esport - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nAvià subvencionarà els esportistes del poble per a la pràctica de l'esport\nredacció. avià 27.03.2021 | 00:14\nAvià subvencionarà els esportistes del poble per a la pràctica de l'esport Regió7\nEl ple de l'Ajuntament d'Avià ha aprovat aquesta setmana la regulació de les subvencions als esportistes no professionals del municipi que participin a nivell individual en competicions d'abast provincial, nacional, estatal o internacional.\nL'objectiu principal d'aquesta regulació és donar recursos als esportistes avianesos per potenciar la pràctica esportiva de competició. En molts d'aquests casos els esportistes tenen dificultats econòmiques per acomplir les seves tasques i d'aquesta manera el consistori pot col·laborar, per exemple, en els desplaçaments per entrenar o competir.\nCatalunya rebrà 993,3 milions d'euros en ajudes directes a les empreses.\nCaixaBank planteja un ERO que afecta gairebé 8.300 treballadors


Com es va convertir la Red Party Cup en una icona americana | Smart News - Va Morir\nCom es va convertir la Red Party Cup en una icona americana | Smart News\nSi alguna vegada heu netejat després de fer un beure o heu fet alguna cosa de beguda en una festa d’oficina, les heu vist: les tasses Solo vermelles que són el receptacle escollit pels nord-americans per a begudes tant alcohòliques com no. Avui, l'inventor de la icònica copa, Robert Leo Hulseman , va morir als 84 anys, donant llum als focus vermells del món del plàstic d'un sol ús. Però, com van sorgir?\nLa història de la tassa Solo comença amb l’aparició de tasses d’un sol ús a principis del segle XX. Com explica Peter Smith de Smithsonian.com, les tasses d'un sol ús es van posar de moda durant un flagell de malalties transmissibles propagat per la pràctica de compartir gots d'aigua i tasses comunitàries en llocs públics. Quan el públic es va adonar que les tasses d’un sol ús no eren vectors de malalties germinades, van acudir als primers fabricants com la Dixie Cup Corporation.\nUn dels empleats de Dixie era Leo Hulseman, el pare de Robert. El 1936, Leo es va aventurar pel seu compte i va fundar la Paper Container Manufacturing Company a Chicago. En aquella època, les tasses de paper estaven de moda. La companyia aviat va crear un element de signatura, però no era ni vermell ni tan sols rodó. Més aviat, era una copa de con que se solia beure refredadors d’aigua que també s’havia convertit en omnipresent en llocs públics —especialment en oficines— després dels ensurts de salut de principis del segle XX. La popularitat de l’anomenada Solo Cups va fer que l’empresa es canviés de nom.\nSolo va continuar fent altres innovacions en tasses d’un sol ús, creant tasses de cafè d’un sol ús i les primeres tasses folrades de cera que ara són habituals als restaurants de menjar ràpid i als cinemes. Però el seu veritable cop d’estat es va produir als anys setanta, quan el fill de Leo va inventar una resistent copa de festa. Com Pissarra informa Seth Stevenson , la tassa es va popularitzar ràpidament pel seu disseny robust, materials resistents, opacitat i gran capacitat. Les tasses Solo també estaven disponibles en blau, però un executiu de Solo explica a Stevenson que el vermell supera amb escreix qualsevol altre color.\nDes de llavors, les copes Solo s’han convertit en una icona de la festa. Versions anteriors tenia crestes que es podrien utilitzar per mesurar líquids i són sorprenentment precises per barrejar còctels. Alguns educadors sobre abús de substàncies fins i tot suggereixen que els estudiants universitaris utilitzen les línies per controlar el seu consum d’alcohol. Els knockoffs són omnipresents, inclosos els de miniatura destinats a trets o a jocs molt petits de cervesa pong. I l’estrella del país, Toby Keith, fins i tot va gravar un popular (i estranyament addictiu) homenatge musical a la copa el 2011.\nÉs la cançó més estúpida que he sentit a la meva vida '. ell va dir El Arrencada el 2014 . 'Però és tan estúpid que és bo'.\nAvui en dia, però, és possible que no reconegueu gaire coses sobre les tasses vermelles que ja eren familiars. En primer lloc, ja no hi ha una empresa en si mateixa. El 2012, Dart Container Corporation va adquirir Solo –Però les seves icòniques tasses encara porten el nom de la primera empresa. I les tasses Solo van aconseguir adherències el 2004 i una forma quadrada el 2009: un canvi dissenyat que, segons les paraules de l’empresa, garanteix una subjecció més còmoda i fiable.\nÉs possible que la mort de Hulseman sigui el final d’una època per a la eliminació de les copes, però és improbable que les copes de Solo moriran aviat. Tot i que Solo i Dart —ambdues empreses privades— callen notòriament sobre les seves xifres de vendes, només cal dirigir-se cap a la casa de la fraternitat local o el pícnic de la companyia per recordar que a Amèrica les copes de festa vermella són on són. Per tant, aixequeu un got de plàstic a l’home que ho va fer tot i va deixar la seva petita empremta a les festes americanes durant dècades.\nel que va ser el primer gos domesticat\nquan el rosa es va convertir en un color femení\nal mig del llum del carrer\nquè és una oficina de cartes morta


Diferències en el tripartit sobre les bosses amenacen la unitat de vot - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nDiferències en el tripartit sobre les bosses amenacen la unitat de vot\nagències 02.12.2008 | 20:11\nLa polèmica sobre si supermercats i comerços poden o no distribuir gratuïtament bosses de plàstic als seus clients amenaça de trencar demà al Parlament la unitat de vot dels grups que donen suport al Govern.\nDemà es votaran en comissió les esmenes presentades pels grups a la llei d'acompanyament dels pressupostos, i llevat d'acord d'última hora, PSC i ERC preveuen deixar sola a ICV-EUiA, segons fonts dels tres grups consultades per Efe.\nAhir el president d'ICV, Joan Saura, ja va advertir que el grup d'ICV-EUiA presentaria una esmena en solitari si no hi havia acord amb els seus socis, una advertència que avui s'ha concretat.\nEl grup d'ICV-EUiA ha registrat aquest matí una esmena, a la qual ha tingut accés Efe, en què manté la seva proposta sobre les bosses de plàstic, encara que s'obre a negociar la seva aplicació.\n"Com a mesura de prevenció de generació de residus (...) no es podran distribuir gratuïtament bosses de plàstic amb nanses d'un sol ús al consumidor final, i en cas que es distribueixin s'haurà de diferenciar el seu cost del preu de la resta de productes adquirits", diu el text.\nAixí mateix, afegeix: "Durant el primer semestre de 2009 es duran a terme els treballs per definir les condicions d'aplicació d'aquesta mesura, amb el diàleg i la implicació dels sectors afectats en l'àmbit de la indústria, el comerç i les entitats ambientalistes".\nPer contra, PSC i ERC accepten l'objectiu genèric de "minimitzar l'impacte" sobre el medi ambient que genera la "proliferació d'aquestes borses", però són reticents a fixar un calendari i contraris a fixar per llei la seva obligatorietat.\nPer això, en un redactat alternatiu que ICV no va acceptar, aquests grups proposaven crear una "comissió de treball formada per representants dels departaments de Medi Ambient i Innovació i Empresa, i dels diferents sectors comercials i industrials afectats per aquesta mesura" per estudiar com portar a la pràctica aquest objectiu.\nEn declaracions a Efe, la portaveu parlamentària d'ERC, Anna Simó, ha donat per fet que aquest grup de treball es crearà en el si del Govern.\nSimó ha remarcat que s'esgotaran els contactes amb ICV per intentar que demà els socis de Govern votin junts, i afegeix que, si no és possible, es buscarà un acord abans del ple que se celebrarà del 16 al 19 de desembre, en el qual es votaran les esmenes que quedin vives als pressupostos de la Generalitat.\nSimó ha recordat que ERC recolza la campanya "Catalunya lliure de bosses", però ha opinat que ICV ha plantejat la seva proposta de forma "unilateral", pel que ha afegit: "Negociarem perquè una mesura unilateral pugui arribar a bon port, però si no pot arribar, no arribarà".\nDe la seva banda, fonts del PSC consultades per Efe han assegurat que demà està previst que el seu grup no doni suport l'esmena d'ICV a falta d'acord, encara que no descarten un pacte amb vista a l'últim ple de l'any.\nAquestes fonts consideren que ICV s'ha "precipitat" en plantejar aquesta mesura, han afegit que, encara que comparteixin el mateix objectiu que ICV, la proposta "s'ha d'acordar amb el sector comercial", i han reprotxat a ICV "afany de protagonisme" en aquest àmbit.\nDe la seva banda, la portaveu parlamentària d'ICV-EUiA, Dolors Camats, ha dit a Efe que l'esmena registrada avui té "voluntat de consens", i ha confiat a aconseguir un acord amb la resta de grups de la majoria abans que l'esmena es voti en l'últim ple de l'any.\nDe la seva banda, la consellera de Justícia, Montserrat Tura, ha afirmat avui, després de la reunió del Consell de Govern, que el govern català no té "cap acord concret" sobre aquesta qüestió, i s'ha mostrat sorpresa per la rellevància que estan donant els mitjans a aquest debat.


26/03/2020 | Comissionat de la Rectora\nLes tecnologies digitals han transformat també l’àmbit de la investigació. D’una banda, han canviat com es genera el coneixement, és a dir, com es realitza la investigació, amb noves eines i procediments com, per exemple, la revolució de les dades i la intel·ligència artificial. També com es comuniquen i col·laboren els investigadors i investigadores arreu del món. La tecnologia ha permès estrènyer la connexió de la recerca amb la societat, que afavoreix una investigació més democràtica, participativa i arrelada a les necessitats de la ciutadania. Iniciatives com la ciència ciutadana, on les tecnologies tenen un paper clau, permeten la participació de persones que no es dediquen professionalment a la ciència en la generació de coneixement científic. També la divulgació científica s’ha vist ampliada amb les possibilitats dels mitjans multimèdia i les xarxes socials, i arriba d’una manera més senzilla i pròxima cada vegada a més gent.\nD’altra banda, les TIC han incidit en la millora de la gestió i visibilització de la producció científica, així com en la transferència dels resultats de la investigació. Cada vegada és més freqüent que les universitats destinen recursos a l’anàlisi i la gestió de la seua producció científica així com a la millora de la visibilitat i l’impacte científic de la seua recerca. Així mateix, la gestió de la identitat digital científica o la publicació en obert són temes prioritaris en l’àmbit internacional.\nLa Universitat Jaume I compta amb diferents serveis i unitats encarregats de dur a terme aquestes tasques, així com del projecte de Cultura Científica i Ciència Ciutadana que pretén afavorir la divulgació de la ciència. En línia amb aquests objectius, i per a promoure una ciència més oberta, participativa, global, col·laborativa, creativa i pròxima a la societat, aprofitant les possibilitats de les tecnologies, es preveuen les següents accions.\n11. Desenvolupament d’accions de ciència ciutadana per a enfortir la relació del personal investigador amb iniciatives de recerca que tinguen una gran interacció amb l’entorn local i que arrepleguen la col·laboració de la societat.\n12. Promoció d’accions de divulgació científica que aprofiten les possibilitats de les eines i ecosistemes digitals.\n13. Desenvolupament de la Unitat de Bibliometria/Observatori de Recerca per a l’anàlisi dels indicadors i les dades bibliomètriques.\n14. Formació, conscienciació i difusió de la publicació en obert potenciant l’eina de repositori de l’UJI.\n15. Formació i suport al personal investigador i als grups de recerca en la creació de la seua pròpia identitat digital.\n16. Creació d’un punt d’entrada a la informació de recerca i innovació de manera més visual i atractiva, orientat a usuaris i usuàries externs.


dimecres 01 d’abr 2020\n5 activitats gratuïtes que no et pots perdre\nUn concert de blues, una alternativa al Black Friday i un espectacle sobre Brossa, entre les propostes imperdibles d'aquesta setmana\nDijous, 21/11/2019 | Actualitzada 25/11/2019 - 15:14\nNo miris més a veure si t’han ingressat la nòmina, encara no ho han fet. Però no deixis de divertir-te per un motiu tan banal. Et proposem aquestes cinc activitats perquè et diverteixis sense entrar en fallida.\n1. Blues del bo a Casa Golferichs\nJoe Krown (foto), multipremiat pianista de Nova Orleans, està de gira amb la Kenny Wayne Shepherd Band pels Estats Units, però ha aprofitat un buit en el ‘tour’ per travessar la bassa gran i actuar, dijous que be, dia 28, a les 19.30 hores, en el Centre Cívic Golferichs (Gran Via de les Corts Catalanes, 491). El seu fort és el blues del bo. Les entrades per al concert d’aquest virtuós del teclat es poden reservar a través de la pàgina web del centre cívic (www.golferichs.org) o el mateix dia del concert a partir de les 10.00 hores, en aquest cas presencialment o trucant al telèfon 93.323.77.90.\n2. El mercat ambulant que fa contrapunt al Black Friday\nEl sentit de qualsevol mercat ambulant és vendre, però el Black Fucking Market és també un petit i provocador espectacle en si mateix. Aquesta trobada, que ve a ser un contrapunt del Black Friday, es plantarà aquest diumenge, dia 24, d’11.00 a 20.00 hores, a l’estació de França (avinguda del Marquès de l’Argentera, s/n) amb la seva oferta d’articles vintage, objectes de segona mà, outlet, disseny, gastronomia i molt més.\n3. Albirament d’ocells a Collserola\nAquest diumenge, dia, 24, es pot visitar el Centre d’Informació del Parc de Collserola per observar els seus ocells. El centre ofereix un servei gratuït de prismàtics i diverses fitxes identificatives. L’horari per fer els albiraments és de 10.30 a 13.00 hores.\n4. Un espectacle sobre l’autoajuda\n‘La buena suerte. El entertaining’ és un espectacle basat en el llibre supervendes d’autoajuda escrit per Álex Rovira i Fernando Trías de Bes. Els autors li han donat una volta als seus mantres clàssics i els mostraran a l’Antiga Fàbrica Damm (Rosselló, 515) dijous, dia 28, de 19.00 a 22.00 hores.\n5. Joan Brossa inspira l’espectacle d’un ‘clown’\nEl ‘clown’ Marcel Gros.\nDiumenge, dia 24, a les 12.00 hores, el ‘clown’ Marcel Gros oferirà l’espectacle ‘Brossa de prop’ en el MUHBA Vil·la Joana (carretera de l’Església, 104), dins del cicle ‘Poesia als parcs. Lletres i paisatges’. Es tracta d’un xou per a nens a partir de 12 anys. Precisament, el poeta Jacint Verdaguer va passar els seus últims anys en aquesta masia, avui convertida en museu. Per cert, la seva visita costa 2 € i és gratuïta per als menors de 16 anys.


Rubens, el gran pintor flamenc, va pintar el quadre anomenat Les Tres Gràcies, amb el que volia homenatjar la mitologia grega. En aquest quadre, podem distingir a Eufrosine, Talia i Anglae, filles del déu Zeus i de la nimfa Eurinome. Belles com Venus, dispensàvem als homes els dons de les seves gràcies.\nA la manera del gran pintor flamenc, el nostre Consell dAdministració, fa uns mesos, ens va concedir (als empleats i empleades) tres gràcies, no tan divines com les filles de Zeus, però igualment afalagadores. Filles, suposem, del nostre nou D.G., aquestes gràcies pretenien apaivagar la nostra set de reivindicacions justes, reclamades durant tants anys, i semblava (paraula de Déu) el principi dun nou camí ple desperança. Però els déus són capritxosos, i per la seva intercessió, els dons que ens portàvem les nostres Tres Gràcies, han sofert una metamorfosi que les han convertit, poc menys que en grasietes\nParlem, doncs, daquestes divines transformacions\n1ª Gràcia: el préstec habitatge...immobilitat i silenci administratiu\nDe les Tres Gràcies aquesta seria, sens dubte, la més important, per la seva repercussió.\nAmb data 23 dabril, la Direcció comunicà a tota la plantilla la decisió (unilateral) de millorar les condicions del préstec dempleats/des per a la compra/canvi dhabitatge habitual que marca el Conveni.\nA data davui, encara no tenim normativa per a les novacions. Això comporta que molts companys i companyes que ja les han sol·licitat, les tinguin aturades, amb el conseqüent perjudici, donat que paguen altres préstecs a un interès molt més elevat. Podem parlar aquí, doncs, duna Gràcia que va camí de convertir-se en una desgracia.\nProposta de Comissions Obreres per retornar la primera Gràcia al seu estat natural\nQue un cop signades les novacions, apliqui amb retroactivitat les noves condicions. Daquesta manera ningú surt perjudicat/da pel endarreriment de la normativa.\n2ª Gràcia: el compte primat.... no tan primat.\nComissions Obreres, per escrit (veieu el nostre comunicat a la Intranet publicat el dia 18.04.08) es va adreçar a la Direcció tot fent-li una proposta global sobre millora de les nostres condicions laborals (econòmiques, socials, etc.). Un dels punts parlava del compte primat. Proposàvem, en primer lloc, que lempleat/da pogués escollir el compte a primar i, en segon lloc, que no es demanés tenir rebuts domiciliats o, si sen demanaven que fos en nombre reduït. I és que, consideràvem (i considerem), que el fet de demanar 9 rebuts domiciliats per segons qui, per exemple, molts dels nostres companys i companyes, molts delles i ells joves, encara solters o no, però amb poques càrregues familiars, els hi seria molt difícil tenir domiciliats aquest nombre de rebuts.\nMalauradament, la Direcció, no va considerar la nostra petició (més que raonable) i va tirar pel dret: 9 domiciliacions trimestrals. I punt.\nPerò, vet aquí, què no van explicar (no ho diu al manual) que hi havia truquillo (més ben dit, la metamorfosi divina va prendre forma), i ara, La Gràcia, aplicada de manera sui generis, fa que el nombre dempleats i empleades que no en puguin gaudir della, sigui més gran.\nDoncs, per exemple,\nLaplicadora de rebuts passa cada setmana. Si no troba els 9 rebuts domiciliats dels tres mesos anteriors, posa el compte al 0,10%.\nEl centre de càlcul te la deferència (i així ho reconeixem) demetre un llistat que envia a les oficines amb els comptes desprimats. Com que a les oficines no hi ha gaire feina, els hi serà molt fàcil anar distingint quines comptes són dempleats i quines no, oi?\nUn cop lempleat/da està desprimat, haurà dintroduir les dades necessàries per tornar-se a primar el compte. I amb tant a-primar-se i des-a-primar-se, lluirem un cos de primera i encara li haurem dagrair a la nostra Direcció. Ves, quina gràcia\nPerò també pot passar que lempleat/da no sassabenti per:\na) que no estigui assignat a la mateixa oficina on té el compte primat,\nb) que estigui de baixa o de vacances,\nc) que loficina en qüestió no pugui avisar-lo.\nI això per no parlar del personal dels Departaments Centrals que no sabem com ho sabran.\nPer altra banda, tenim un dubte, si el rebut domiciliat, tot i arribar al compte primat, no va a nom de lempleat/da, val o no val? Perquè tenim la impressió que serà que no.\nI ho deixem aquí, per no marejar-vos més.\nNo creieu, doncs, que hi ha massa casuística per a una cosa tan senzilla com primar un compte?\nProposta de Comissions Obreres per recuperar lesperit de la segona Gracia.\n· Que ens primin el compte, sense més ni més\n3ª Gràcia: les targetes gratuïtes.... la grasieta menor\nConcessió graciosa de ses divinitats, que no per agraïda deixa de ser instrascedent, (i un greuge comparatiu) perquè, a aquestes alçades del segle XXI qui de nosaltres no té la cartera plena a vessar de targetes gratuïtes de crèdit, (la majoria de les quals et tornen diners, o et donen punts, o ambdues coses). Així que, més que duna gràcia, daquesta concessió en diríem grasieta.\nProposta de Comissions Obreres per a la tercera Gràcia\nAmpliem aquesta gràcia i que la Direcció ampliï els beneficis socials a Pòlisses dAssegurances, Mutues, Plans de Pensions (rebaixant les comissions del nostre Pla dEmpleo, per exemple, etc.)\nSegurament, algú, llegint aquestes queixes, sesquinçarà els vestits, sestirarà dels cabells, i maleirà des de lOlimp, haver estat tan generós amb aquests desagraïts homenets que malviuen en aquest planeta mortal. Però què li farem, a CCOO no ens conformem amb les engrunes, i per a vosaltres, els nostres companys i companyes, volem que Les Gràcies atorgades siguin com les de Rubens, grandioses, transparents, i formoses, el gaudi de les quals es pugui fer sense entrebancs ni lletra menuda.\nTotes aquestes propostes les hem posat en un document que entreguem al Cap de Recursos perquè la Direcció prengui nota.


El grup per a la mobilitat justa pinta un carril bici a Vidal i Barraquer | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nEl grup per a la mobilitat justa pinta un carril bici a Vidal i Barraquer\nReclamen la inversió de 560.000€ que preveu el PMUST\nConsideren que l’ús de la bicicleta és «una gran mesura per reduir el consum energètic» per aquest motiu es demana que s’aposti per un altre model que inclogui la creació de carrils bici. El transport és responsable del 40% del consum energètic a nivell mundial i el 90% prové d’origen fòssil. La major producció de petroli es concentra en uns pocs païssos i molts d’ells sofreixen guerres (Irak, Libia, Siria, etc) on les empreses i els estats es disputen els seus recursos. «Aquests guiats només per interessos econòmics sumeixen en la foscor i la mort a les persones i el planeta», remarquen els responsables.\n«Nosaltres i altres grups portem anys reclamant alguna millora en el tema de la bicicleta i els patins a Tarragona, hem participat a les jornades de creació del Pla de Mobilitat Urbana i Sostenible de Tarragona (PMUST), hem intentat participar a la suposada comissió de la bicicleta, hem desenvolupat diversos actes de pressió i el que ens trobem és que al març l’ajuntament fa unes jornades on no garanteix cap inversió en carril bici. Quan segons el PMUST ja s’haurien d’haver destinat als pressupostos del 2014 i 2015 dues partides de 560.000 €. Això és només una mostra més que les administracions i les grans empreses són les primeres en desobeir o incomplir el que sigui quan els hi sembla; el cas del Jaume I, el frau fiscal que cometen les grans empreses, l’estafa de les preferents, la garantia d’una vivenda i un treball digne de la constitució, el dret a la autodeterminació dels pobles, etc», expliquen des del col·lectiu.\nPer això, el Grup per una Mobilitat Social i Ambientalment Justa a Tarragona no es queden plegats de mans, «ens fiquem a treballar i si cal desobeïm perquè des de la col·lectivitat s’aconsegueixen les coses».\nEl col·lectiu ha anunciat que el 10 de maig organitza l’IIIa Tarracomalet que constarà d’una pedalada/patinada, concerts i un mural.


ᐅ Posicionament web El Poal - Posicionament Google SEO El Poal\nLi oferim un servei de posicionament web El Poal potent i eficaç, que garanteix els millors resultats de posicionament a Google.\nExperts en posicionament web El Poal\nEl nostre posicionament web El Poal va de bones pràctiques, metodologia contrastada i experts en estratègies SEO nacional i internacional. El nostre equip professional a El Poal analitza i confecciona en cada cas una proposta a mida sobre l’estratègia SEO On-page i Off-page més adient i que millor encaixa amb les necessitats del client i els seus objectius en aquest sentit.\nPosicionament web El Poal amb màximes garanties\nEls nostres resultats en posicionament web El Poal els podem demostrar amb els nostres casos d’èxit reals i vigents, gràcies a la nostra gran experiència en aquest sector i gran quantitat de clients que confien en el nostre posicionament web El Poal.\nEstratègies SEO Google de Gestinet. El millor posicionament web El Poal\nEl nostre objectiu a l’hora de crear una estratègia SEO El Poal és aconseguir els millors resultats en la generació de trànsit potencial i sa des dels cercadors, sobretot el posicionament Google, cap a la pàgina web del client. La conversió d’aquest trànsit nou potencial en client nou aconseguit, és l’estratègia On-page que també cal abordar per assegurar-nos l’èxit i tancar el procés consolidant l’estratègia dissenyada.\nA l’igual que el Manteniment informàtic és vital per a qualsevol empresa avui dia, la seva estratègia SEO de posicionament web El Poal també forma part de quelcom vital i necessari per a la seva supervivència o en cas contrari, òbviament pot tenir els dies comptats.\nMetodologia pròpia en posicionament web El Poal\nEl nostre secret és tractar el posicionament web El Poal com a metodologia i filosofia dins el nostre ADN i plasmar-ho a l’hora de crear i optimitzar les pàgines web que realitzem. Utilitzem en tot moment metodologia pròpia, tècniques i estratègies SEO contrastades i vigents, amb les màximes garanties d’èxit i sense riscos. Mai hem tingut una pàgina web penalitzada i en tots els casos realitzem una estratègia SEO a mida amb les màximes garanties per a consolidar els objectius marcats.\nAixí doncs, el posicionament web El Poal és una forma de fer les coses, una metodologia constant i una filosofia que cal desenvolupar en cada disseny web, optimització web i projecte en aquest sentit. Aquesta metodologia i filosofia de treball és el resultat de tants anys d’experiència en el servei de posicionament web El Poal, i només es pot assolir entenent i transpirant durant tant de temps els paràmetres, motius i estratègies de posicionament web El Poal òptimes i exitoses que Google contempla en el seu posicionament natural, en evolució constant.\nMetodologia de posicionament web El Poal pròpia, tècniques i estratègies SEO contrastades.\nEls millors resultats en la generació de trànsit potencial mitjançant el posicionament web El Poal.\nPropostes de posicionament web El Poal a mida sobre l’estratègia SEO On-page i Off-page.\nBones pràctiques, metodologia contrastada i experts en estratègies posicionament web SEO El Poal.\nEl Poal i el seu posicionament web\nCada ubicació i zona geogràfica te un tractament específic a nivell SEO Google i això afecta directament en una gran majoria d’estratègies de posicionament web El Poal que desenvolupem, tant sigui pel volum i tipus de competència, com tipus de sector, activitat, etc... Cal tractar cada projecte i estratègia de posicionament web El Poal de forma personalitzada i a mida, només així es pot garantir l’èxit de la mateixa i aconseguir els resultats en posicionament web El Poal esperats.\nGestinet ❤ Posicionament web El Poal\nSi, ho reconeixem, som addictes i ens apassiona el cercador Google des dels seus inicis, i les estratègies de superació constant que dissenyem per tal que cada client sobresurti dins el Posicionament dins Google, evolucionant-les amb el temps per tal de millorar i optimitzar resultats constantment. Val a dir que a El Poal comptem amb clients que són models de negoci online i gairebé la única captació de client potencial és via posicionament Google, amb l’exigència i pressió que això comporta.


Notícies anarquistes de més de 50 col·lectius catalans 🏴 Anarquia.cat La vida ampla – Anarquia Catalunya 🏴\nLa vida ampla, per definició, sap de límits, els reconeix, els respecta i cuida. Si no tingués límits no podria ser ampla, que seria una altra cosa, una pretesa vida infinita, oxímoron dolorós. Per això, senyors, els límits són importants, perquè defineixen les coses i possibiliten fronteres, llocs de trobada i intercanvi, conviden a cuidar el que contenen i respectar el que els envolta. I també són importants els límits, senyors, perquè ajuden a dir fins aquí, ja n’hi ha prou.\nEns volen fer creure que podem esmorzar a Bali i berenar a Buenos Aires, que això ens farà lliures\nLlarga vida a l’ocupació. Llarga vida a les okupes (cat/cas) Abans la vida que el capital A cap espai de la vida. Manifest 25N La vida tras las rejas del anarquista gallego Gabriel Pombo da Silva “La mateixa llei impedeix la dignitat en la vida i la mort” La vida també és el que passa ací dins Basta ya de engaños. Nos jugamos la vida y el Sistema Sanitario Un pres es debat entre la vida i la mort després de dos mesos en vaga de fam a Grècia “nosaltres estem vivint una vida que no és la nostra” Deciamos hace 5 años: la vida siempre se abre en combate contra la burocracia y la patria. Ca Saforaui participa de la Gira per la vida. Maria, Ca Saforaui 02/06/21 Barry Horne, una vida i una mort per l’alliberament animal


L'Informatiu 2 - 08/01/2019 - RTVE.es\nEl Consell de Ministres aprovarà aquest divendres el projecte de pressupostos. Ho ha anunciat Pedro Sánchez, malgrat que no compta amb els suports parlamentaris necessaris. Sánchez ha tornat a tirar el guant als partits independentistes perquè li donin suport i ha apostat, de nou, pel diàleg i la reforma estatutària com a receptes per a Catalunya./ I ja hi ha resposta dels partits independentistes a Pedro Sánchez. Reclamen una taula de negociació com a pas previ per replantejar-se el vot en contra dels pressupostos.\nDesprés de la primera reunió de l'any del Consell Executiu de la Generalitat, Elsa Artadi ha insistit en reclamar al President del govern espanyol un acord polític que, de moment, creu que no arriba,perquè el document signat a Pedralbes no el consideren prou sòlid. La portaveu del govern ha assegurat que es mantenen allunyades les posicions entre el govern català i i Moncloa\nTornant al debat dels pressupostos generals de l'Estat, el PP considera que són irreals i irresponsables i critica que Sánchez busqui suports entre els independentistes. Ciutadans manté que no allargarà -diuen- l'agonia de la legislatura i coincideixen amb els populars en demanar eleccions.\nDiversos ex alts càrrecs de la Generalitat han reclamat que s'anul·li la causa del procés independentista oberta al jutjat d'instrucció número 13 de Barcelona.\nEl Rei Felip sisè ha presidit avui l'acte de lliurament de despatxos als 63 nous jutges de la nova promoció\nMinuts de silenci, aquest migdia, a Sant Cugat del Vallès i a Cerdanyola, els dos municipis d'on eren els 3 muntanyencs que han mort en una allau als Andes peruans, després d'haver ascendit al cim Nevado Mateo. Les famílies de les víctimes també hi han assistit. El guia que els acompanyava, peruà, també ha mort. L'accident ha impactat les ciutats de Sant Cugat i Cerdanyola./ Els Bombers de Barcelona han rescatat aquest matí tres persones que s'havien refugiat a la teulada de la Torre de Fang, un edifici medieval de la Sagrera, a Barcelona, després d'un incendi que ha afectat la planta baixa... Quatre persones han estat ateses per inhalació de fum lleu...Aquest edifici municipal estava ocupat des de feia un any./ A Badalona, on dissabte un incendi en un bloc de pisos va deixar 3 morts, els sindicats de bombers han denunciat avui la precarietat de mitjans i personal amb la que treballen. Creuen que en el cas de Badalona la tragèdia podria haver estat menys greu si haguessin tingut més mitjans.\nAquest migdia, el Barça ha fet oficial l'acord amb el jove defensa del Toulouse Jean-ClaireTodibó, una de les promeses del futbol francès. Un reforç tancat a cost zero i que s'incorporarà l'1 de juliol del 2019.\nveure més sobre "L'Informatiu 2 - 08/01/2019" veure menys sobre "L'Informatiu 2 - 08/01/2019"\n> L'Informatiu 2 - 08/01/2019


Qui som? Sobre l’Assemblea de Personal Docent Interí i Substitut\nArxiu d'etiquetes: interines\nAssemblea d’Interines (5 d’abril, 12h – 14h)\nPosted on 02/04/2014 by N Estàndard\tRespon\nBenvolguts/des interins i interines;\nUs convidem a participa a la propera Assemblea de Personal Docent Interí i Substitut, per tal de donar continuitat a la lluita contra el Decret de Plantilles, la precarietat laboral i les retallades que ens està aplicant el Departament.\nEns veiem dissabte 5 d’abril; a les 10h a l’Assemblea Groga general, i a les 12h a l’Assemblea Interines, a la porta de l’Escola Bressol Municipal Les quatre Torres (C/ Augusto Cesar Sandino, 9 [MAPA])\nParticipeu i porteu propostes!\nVine a l’Assemblea d’Interins i Interines! Divendres #20S a l’Ateneu Rebel\nPosted on 09/09/2013 by N Estàndard\tRespon\nDesprés d’un estiu intens en què moltes i molts hem estat gaudint de l’#EducacióEnMarxa, comença un nou curs que es preveu que requereixi una lluita sostinguda com la que portem ja a la motxilla des de l’Assemblea d’Interines.\nPer aquest motiu proposem la primera Assemblea del curs a l’Ateneu Rebel, al carrer Font Honrada 34 de Barcelona el proper divendres 20 de setembre. Continua llegint\nLa I Marxa per l’Educació pública catalana agafa embranzida! Tota la info #EducacióEnMarxa!\nPosted on 20/07/2013 by N Estàndard\tRespon\nDe Ribes de Freser a Barcelona, la I Marxa per l’Educació recorrerà el territori per defensar el que és de totes i tots!\nVine amb nosaltres! Som-hi!!\nMés informació: http://assembleagroga.info/marxa/\nArticle al Diari de Girona: http://www.diaridegirona.cat/comarques/2013/07/17/defensors-lescola-publica-preparen-marxa/626507.html\nMapa (aproximat): http://goo.gl/maps/sj0J5\nActa 3ª reunió preparatòria: http://assembleagroga.info/blog/2013/07/21/aixo-rutlaaaa-educacioen-marxa-te-una-cita-el-23j/\nActa 2ª reunió preparatòria: http://assembleagroga.info/blog/2013/07/17/acta-de-la-2a-reunio-organitzativa-deducacioenmarxa-24j_31j/\nActa 1ª reunió preparatòria: http://assembleagroga.info/blog/2013/07/12/i-marxa-per-leducacio-de-bressol-a-universitat-educacioenmarxa/\nDissabte #29J: Festa-sopar per celebrar el final de curs amb l’Assemblea d’Interines\nPosted on 21/06/2013 by docentsprecaries Estàndard\tRespon\nAcaba el curs però #LaLluitaEduca continua durant tot l’estiu. Algunes persones marxaran de vacances, els i les interines anem a les oficines de l’OTG a refrescar-nos amb l’aire condicionat mentre esperem a les llargues cues per inscriure’ns a l’atur fins… no sabem quan.\nAra, més que mai, suma’t a la festa de final de curs de l’Assemblea d’interines i contribueix amb la teva aportació pel sopar a construir una caixa de resistència per continuar lluitant pels nostres drets i per la qualitat d’una educació pública, laica i en català! No hi pots faltar. Per a reservar tiquets, envieu correu a docentsprecaries@gmail.com indicant nom i cognoms i nombre de tiquets que voleu reservar.\nAperitiu: Coca de verdures + Crema tzatiki (cogombre, iogurt i menta)\n1er plat: Tabule\n2n plat: Llom al forn amb salmorejo\nPostres: sorbet d llimona al cava\nSom-hi, que la lluita no s’aturarà fins que la Rigau entengui el model educatiu que volem els i les ciutadanes de Catalunya i l’apliqui!\nAquest decret no passarà.\nPosted on 03/05/2013 by docentsprecaries Estàndard\tRespon\nAvui Alberto del Pozo, director general d’ensenyament, estava convidat per “Axia”, associació dels autodenominats directius de centres d’educació secundària de Catalunya. Doncs bé, l’Assemblea de Personal Docent Interí i Substitut ha estat present reclamant la paraula. Avui aquesta associació Axia -que ha manifestat el seu suport al decret de plantilles plantejat per el Departament d’Ensenyament i que agrupa a gran part dels representants de les juntes de directors centrals de tot Catalunya, amb els que el departament porta mesos negociant les noves condicions laborals a esquenes dels que diuen seran el seus equips- volia fer la posada de llarg d’un decret fet a mida dels que volen convertir les escoles públiques en empreses, d’aquells que volen un model de gestió autoritària i mercantilista de l’educació pública.\nL’Assemblea de Personal Interí i Substitut ha impedit la celebració d’un acte que obviava a la resta de la comunitat educativa. L’escola pública té alguns problemes, el principal dels quals és que els diners públics se’n van a finançar centres privats i també a rescatar la banca. La gestió de les plantilles amb criteris de societat anònima no solucionarà la manca de finançament i recursos. Tot i així, ha de quedar clar que l’escola pública integra a l’alumnat desafavorit (cosa que la privada no fa) i aconsegueix pràcticament els mateixos resultats que la privada a selectivitat.\nCom Assemblea de Personal Docent Interí i Substitut defensem una escola pública de qualitat en català, democràtica, integradora, per a tothom i compromesa amb la transformació social. Per aquest motiu, diem clarament: ni LOMCE ni LEC ni retallades.\nPensem perseverar en la nostra lluita que és la de totes, les classes populars, per una educació al servei de les persones i no dels mercats.\nLa no aprovació del decret de plantilles.\nLa cobertura de les baixes des del primer dia.\nIgual treball, igual salari.\nTreballadors interins s'organitzen en una plataforma per denunciar la precarietat "immoral" del sector públic 👉… twitter.com/i/web/status/1… 2 months ago\n#LluitaInterina 3/12/2019 https://t.co/pYdr17trQX 4 months ago\nRT @assembleagroga: El Partit Laborista britànic ha acordat abolir l'educació privada i integrar en la xarxa pública les escoles privades e… 6 months ago\nRT @assembleagroga: Mentre el Departament d'@EducacioCat celebra els 10 anys de la LEC, la comunitat educativa denunciem la precarització d… 8 months ago\nRT @cau_uab: COMUNICAT: Mobilitzacions 9 maig Donem suport a les reivindicacions de les organitzacions estudiantils que s’estan mobilitzan… 11 months ago\nIMPORTANT Assemblea d’interines Dissabte 05/05/2018 (11h)\nAssemblea oberta per l’estabilitat d’interines i interins\nComunicat de l’Assemblea d’@Interines en relació als fets de l’Institut Joan Fuster\nEl dia 16 de maig, tornem a Sant Jaume #AcampadaInterina\n1. Accions i ass. Interines\n2. Actes de les assemblees\n3. Recull Premsa Ass. Interines\n4. Accions d'Educació


Castell de Gerb – Os de Balaguer / Noguera | Catalunya Medieval\nCastell de Gerb – Os de Balaguer / Noguera\nVistes de Gerb des del lloc on suposadament hi havia hagut l'antic castell.\nRestes (?) que coronen el turó on suposadament hi havia hagut el castell de Gerb.\nSituació: A Gerb, entitat municipal descentralitzada del municipi d’Os de Balaguer – Noguera (Lleida).\nÈpoca: Ho desconeixem (Patrimoni.Gencat). Segle XI segons la pàgina web de l’Ajuntament de Gerb.\nProcedents de Balaguer, i circulant per la carretera LV-9047, en direcció a Vilanova de la Sal, al cap d’uns 4,3 km. aprox., arribem a Gerb, i al poc, a l’esquerra, trobem una indicació per continuar cap a Vilanova, circulant per la carretera LV-9046.\nSortint ja del poble, a la dreta, a dalt, veurem un gran dipòsit d’aigua. Hem aparcat el cotxe a la mateixa carretera, a la dreta, sobre l’acera ( 41 49 31.58 00 48 04.56), quasi al davant de la casa nº 28.\nJa a peu, per l’acera, hem continuat uns 25 metres més amunt, i aquí, a la dreta, arrenca un ample camí sense asfaltar, que en poc més de 5 minuts ens deixarà davant mateix del dipòsit citat anteriorment (41 49 29.76 00 48 07.64).\nAl front nostre hi ha el turó on a dalt de tot hi ha (?) les restes del castell. Per arribar-hi ens hem d’enfilar de manera intuïtiva, pel dret, muntanya amunt, ja que no hi ha un camí concret, però sense dificultat, al cap d’uns deu minuts, estarem dalt de tot del cim. Una bandera uns metres més avall ens indica que estem en el lloc oportú.\nLes vistes als voltants, són molt boniques.\nLocalització: N 41 49 31.30 E 00 48 12.82 – Altitud: 317 m. Aquestes dades sols identifiquen un punt inconcret, en un lloc qualsevol del cim del turó que presideix la localitat de Gerb.\nAltres: De fet, no hem sabut identificar cap resta de l’edificació. L’anònim veí del poble que ens havia indicat la manera d’accedir-hi, ja ens ho havia advertit.\nSembla ser que a primers del segle XX es varen utilitzar les pedres del castell per bastir, principalment, l’església del poble.\nEn canvi, durant l’ascensió si que es veuen restes de les edificacions de l’antic poble,\nque a partir del citat segle XX es van anar traslladant al pla, on està actualment.