webpolicial - Permutes: Normativa legal\nPermutes\t PDF | Imprimir |\t E-mail\n233/2002, de 25 de setembre, pel qual s’aprova el Reglament d’accés, promoció i mobilitat de les policies locals\nEls funcionaris i funcionàries de carrera en actiu dels cossos de policia local dels municipis situats en el territori de Catalunya i del cos de mossos d’esquadra poden permutar el seus llocs de treball, d’acord amb els requisits i les condicions establerts en aquest Reglament.\n55.1 L’autorització de la permuta resta subjecta al compliment dels requisits següents:\na) Que ambdós funcionaris o funcionàries de carrera es trobin en la situació de servei actiu respecte de l’Administració d’origen.\nb) Que els funcionaris o funcionàries ocupin els llocs a permutar amb destinació definitiva i que hagin transcorregut com a mínim dos anys des de l’obtenció d’aquesta destinació definitiva.\nc) Que els funcionaris o funcionàries siguin de la mateixa categoria del cos de policia local o, si escau, d’una categoria equiparada del cos de mossos d’esquadra.\nd) Que ambdós funcionaris o funcionàries no superin l’edat establerta legalment per passar a la situació de segona activitat per raó de l’edat.\ne) Que hi hagi els informes favorables previstos a l’article 57 d’aquest Reglament.\n55.2 En tot cas, les persones interessades han de complir els requisits i condicions per ocupar els llocs objecte de permuta.\n55.3 En el termini de dos anys des de la concessió de la permuta no se’n podrà concedir cap altra a les persones funcionàries que els ha estat concedida.\nSol·licituds de permuta\n56.1 El procediment d’autorització de la permuta s’inicia mitjançant una sol·licitud conjunta signada per les dues persones funcionàries interessades.\nA l’esmentada sol·licitud de permuta, s’han d’adjuntar en annex, les dades que es detallen a continuació relatives a ambdós funcionaris o funcionàries:\na) Indicació de la categoria, l’antiguitat i el grau personal.\nb) Còpia de l’expedient personal, amb tots els actes i incidències referents a la vida administrativa del funcionari o funcionària.\nc) Relació dels cursos de formació i perfeccionament i les titulacions acadèmiques.\nd) Indicació del nivell de coneixement de la llengua catalana, i si escau, d’altres coneixements, habilitats i aptituds que la persona interessada vulgui al·legar.\n56.2 Sens perjudici del que preveu l’apartat anterior, el personal funcionari també pot enviar peticions individuals de permuta a la corporació local on desitgi obtenir destinació, especificant les dades personals i la categoria i el cos policial on presta serveis. Els ajuntaments destinataris d’aquestes peticions individuals únicament n’han de donar publicitat interna en els mitjans que considerin més adients.\nInformes previs favorables\n57.1 Els òrgans competents que cada ajuntament determini han d’emetre, en el termini de tres mesos des de la recepció de les sol·licituds, un informe sobre la concessió de la permuta sol·licitada.\n57.2 Com a mínim, l’informe ha de fer referència al compliment dels requisits previstos a l’article 55 d’aquest Reglament, la idoneïtat del funcionari o funcionària de carrera per exercir les funcions corresponents a la categoria d’acord amb les característiques de l’organització policial on vol ser destinat, i l’equilibri de condicions entre el funcionariat que ha presentat la sol·licitud de permuta conjunta. A aquest efecte, els esmentat òrgans han de mantenir les reunions i contactes que siguin necessaris.\n57.3 No es pot autoritzar cap permuta sense que hagin informat favorablement les Administracions afectades.\n58.1 Per tal d’elaborar l’informe previ es poden utilitzar qualsevol dels mitjans d’acreditació de mèrits i capacitats previstos en aquest reglament per als concursos de mobilitat horitzontal.\n58.2 Els òrgans que han d’elaborar l’informe previ poden utilitzar els mitjans d’acreditació que considerin adequats per tal d’avaluar si la persona interessada disposa del nivell de coneixement del català requerit per ocupar el lloc objecte de permuta, quan aquest no l’hagi acreditat en la seva sol·licitud.\nEn el cas de permutes entre personal funcionari d’un cos de policia local i del cos de mossos d’esquadra, l’autorització de permuta correspon, amb els informes previs favorables, a l’alcalde o l’alcaldessa, sens perjudici de les delegacions legalment previstes, i a l’òrgan competent per autoritzar les permutes de destinacions entre funcionariat del cos de mossos d’esquadra.\nEl funcionariat que, mitjançant la permuta, passi a prestar serveis a una altra policia local de Catalunya percep les retribucions de la plaça que vagi a ocupar, sens perjudici dels drets econòmics que li corresponguin d’acord amb el grau que tingui reconegut.\nLes persones interessades poden entendre desestimades per silenci administratiu les seves sol·licituds conjuntes de permuta si transcorren sis mesos sense que s’hagi dictat resolució expressa per part dels dos òrgans competents.\nwebpolicial » Inici Permutes


Els Estats Units, els grans beneficiats de l'acord del G-7 sobre l'impost mundial de societats\nEl Regne Unit detecta que amb el nou sistema cobrarà menys de les grans tecnològiques\nLa secretària del Tresor dels Estats Units, Janet Yellen, amb els ministres de Finances del G7 i els caps dels bancs centrals a Lancaster House durant la reunió dels ministres de Finances del G-7 a Londres. EFE/EPA/ANDY RAIN\nNo és tan beneficiós com semblava. Almenys per al Regne Unit i probablement per a més països, amb l'excepció dels Estats Units. El molt publicitat principi d'acord a què els estats membres del G-7 han arribat aquest cap de setmana per promoure un impost mundial de societats d'un mínim del 15% afavorirà més Washington que no pas Londres o altres capitals. Al Regne Unit, per exemple, la previsió és que el que paguen les grans tecnològiques en impostos fins i tot baixi amb el nou sistema.\nÉs la conclusió del think tank britànic Tax Watch després de fer l'anàlisi del pacte en conjunt. L'entitat considera que malgrat que Facebook, Google i Amazon poden acabar pagant més impostos en total, serà el Tresor dels Estats Units qui recaptarà més diners gràcies a l'entrada en vigor de la nova eina fiscal.\nL'informe, que s'ha fet públic aquest dimarts , indica que Londres recuperarà més ingressos de les seves pròpies grans empreses multinacionals, però menys del que obtindria dels gegants tecnològics globals si no hagués renunciat al seu propi impost sobre serveis digitals. L'any passat, tant el Regne Unit com altres estats europeus van crear un tipus impositiu del 2% als ingressos generats pels usuaris de les grans xarxes socials, cercadors d'internet i webs de venda en línia. En aquest sentit, el Tresor britànic esperava recaptar 580 milions d'euros a l'any. Però per arribar al pacte del G-7, Washington va demanar a canvi l'eliminació d'aquest taxa.\nAixí, els impostos als serveis digitals se substituiran per una taxa sobre empreses amb marges de benefici d'almenys el 10%. És el que se n'ha dit Pilar I. La proposta implica que les companyies vegin una part dels seus beneficis globals reassignats als països on realment tenen les seves vendes (i on tributen al tipus local).\nLa fórmula d’assignació establerta és que una empresa obtingui una bonificació del 10% dels seus ingressos. Qualsevol benefici superior es considera un "superbenefici" i el 20% d'aquests es redirigeixen als països on operen. De moment, l'acord projecta que el Pilar I només s'apliqui a cent de les empreses més grans del món.\nPer la manera com s'ha fet aquest disseny, Tax Watch assegura que comportaria que es recaptessin menys impostos de les tecnològiques que si estiguessin sota el règim de la taxa de serveis digitals. Google és el principal beneficiari (pagarà 158,6 milions de lliures esterlines menys en impostos britànics), mentre que Facebook en pagarà 22,2 milions menys i eBay 11,9 milions menys.\nEl Pilar II del pacte del G-7 és el que té per objectiu posar fi a la pràctica d'aquelles grans empreses que no paguen impostos als països on fan les vendes. Però el mínim global de l'impost de societats l’imposarà la nació d’origen d’una multinacional. Això vol dir que, si hi hagués responsabilitats derivades d'aquest Pilar II de les tecnològiques, els impostos es pagarien al govern d'on fos la companyia. I en el cas dels gran gegants tecnològics són els Estats Units els que aixopluguen Google, Facebook, Amazon i altres grans firmes.\nfiscalitat G-7 impostos OCDE


L'actuació tindrà un cost aproximat d’uns 4 milions d’euros, que serviran per crear noves zones de passeig i zones verdes; i nous espais per a ús ciutadà. Entre les accions que es proposen hi ha la disminució del nivell del passeig perquè quedi a la mateixa alçada del port i abordar l’evacuació de les aigües procedents del torrent d’en Planes.\nTambé s’estudia construir una rotonda d’entrada al port amb accés directe a l’aparcament de la platja per dissuadir l’entrada en vehicle fins al mateix port. D’aquesta manera, es disminuirà el trànsit i es podrà convertir la zona en un gran passeig. Amb la finalització d’aquestes obres s’aconseguirà obrir més el poble al mar i que el mar quedi més integrat a la façana marítima.


L’OCB denuncia una nova agressió lingüística, aquest cop al centre de salut d’Inca\nDiari de Balears 16-Abr-2010\ndBalears | 16/04/2010 | Vistes: 385\nEls fets tingueren lloc al centre de salut d'Inca. Foto: Arxiu\nNova agressió als drets dels mallorquins dins l'àmbit sanitari. L'Obra Cultural denuncià ahir que el pacient Pau Ignasi Amer va ser expulsat del centre de salut d'Inca per adreçar-se a la metgessa de capçalera en català.\nEls fets es produïren el 6 d'abril passat, dia en què Amer acudí al centre sanitari perquè darrerament tenia mal al pit. Segons l'OCB, quan el pacient s'hi adreçà en català, la metgessa li va contestar en "to despectiu, no el va voler atendre i tampoc no li va voler firmar un justificant en què li exposàs els motius de la seva negativa". Quan el pacient es negà a sortir de la consulta sense rebre una explicació oficial, s'indica en un comunicat, "la doctora va fer cridar el guarda jurat, que el va fer fora de la consulta sense cap explicació". Pau Ignasi Amer va presentar una reclamació oficial a l'Ib-Salut, contà els fets a la Policia Municipal d'Inca i els denuncià a l'Oficina de Drets Lingüístics de l'OCB.\nL'entitat considera inacceptables els fets denunciats per Pau Ignasi Amer, ja que "demostren les dificultats existents a la Mallorca de començament del segle XXI per ser servit i atès en la llengua pròpia en el sistema sanitari públic". L'organització es queixa sobretot perquè els fets "s'han registrat molt de temps després que els responsables polítics es comprometessin a acabar amb aquest tipus de situacions". "Cal remarcar -continua- que ser catalanoparlant, com ser negre, homosexual o vegetarià, no és cap excusa per negar l'atenció sanitària a una persona; ans al contrari, ja que representa un cas flagrant i inadmissible de discriminació per motius de llengua, que atempta contra els drets bàsics de les persones i és inacceptacle cap als parlants de qualsevol idoma".\nL'Obra Cultural exigeix a Salut que obri immediament un investigació oficial sobre els fets, amb l'obertura del corresponent expedient "i arribant fins a les darreres conseqüències".


Fondistes de la Llagosta: Botifarrada 06 de maig de 2017\nAnònim 28 de març de 2017, a les 20:33\nComençem la llista:\nSusana, Adela, Anna i Joan\nAnònim 29 de març de 2017, a les 7:53\nToni Gil i parella\nAnònim 29 de març de 2017, a les 15:06\nSusana, amiga de Susana.\nAsun. 30 de març de 2017, a les 9:38\nJoana y Asun\nAnònim 2 d’abril de 2017, a les 17:10\nUna pregunta, podem portar la gossa? (Toni)\nAnònim 2 d’abril de 2017, a les 21:02\nSuposo que si. No se si al lloc hi posen problemes !\nVicente 4 d’abril de 2017, a les 22:42\nAnònim 6 d’abril de 2017, a les 13:32\nCarmen, Manolo, Lucía y Carmen\nPaco Estrada, Loli y Jimena\nBueno, traeré postre!!\nPACO RAYA 7 d’abril de 2017, a les 20:57\nMari Carmen y Paco Raya\nUnknown 7 d’abril de 2017, a les 21:42\nXavi romero, susana i arnau\nUnknown 8 d’abril de 2017, a les 21:38\nDavid Pérez, Lucía y Martí.\nYo me encargo de las olivas\nUnknown 9 d’abril de 2017, a les 17:18\nJesus,Enri,Miriam y Kevin.\nUnknown 10 d’abril de 2017, a les 14:28\nMax Marycarmen Fran, Dani y tiramisù\nAnònim 14 d’abril de 2017, a les 20:57\nNosotros seremos 6.\nManuel, Noemí, Marc, Mariam, David y Eva.\nToni 21 17 d’abril de 2017, a les 8:09\nJo portaré truita\nAntonio Barriga 23 d’abril de 2017, a les 21:27\nOtro Antonio que también me apunto\nUnknown 24 d’abril de 2017, a les 16:28\nNosaltres serem 5 mes. Total nosaltres 8\nUnknown 25 d’abril de 2017, a les 13:37\nNosotros seremos Cuatro: Sara, Núria, Eva y Carlos\nJosé Liñán 25 d’abril de 2017, a les 14:58\nMªCarmen, Alba y José\nUnknown 25 d’abril de 2017, a les 21:26\nNosaltres també vindrem: Maria i Toni Cubel\nAnònim 3 de maig de 2017, a les 6:45\nSiscu 3 de maig de 2017, a les 8:00\nNosaltres serem 4: Siscu, M.Jose, Àlex i Yusu.\nUnknown 4 de maig de 2017, a les 6:28\nCris juan laia y aina\nJoan B 4 de maig de 2017, a les 21:00\nINSCRIPCIONS TANCADES !!!!


Elena Moreno Duran - AcordiaACR\nElena Moreno DuranSoci Administratiu i Urbanístic\nLlicenciada en Dret per la UB (1993). Postgrau en Direcció Urbanística UAB (2003), Màster a Mediació de Conflictes (ICAB 2013). Col·legiada 23.572 del Col·legi d'Advocats de Barcelona i membre de la Junta de Govern (2009-2013) i secretària accidental de la corporació. Responsable d'Assessoria Jurídica, Normativa i Mediació (2011). Vocal no judicial de la Junta Electoral Provincial de Barcelona (2007-2016).\nVa iniciar la seva carrera professional l'any 1995, amb l'advocat Eduard Sòria Badia, incorporant-se posteriorment al Bufet Rabionet i Associats, per exercir en l'especialitat de Dret Administratiu, prèvia formació en Dret Mercantil i Civil.\nL'any 2000 s'incorpora al despatx Villena Associats, on completa la seva formació com administrativista col·laborant en la defensa jurídica externa de l'Ajuntament de Barcelona.\nL'octubre de 2001 s'incorpora a la firma internacional Deloitte & Touche, com a Consultora del Departament de Dret Urbanístic i Immobiliari i consolida la seva experiència en aquesta matèria juntament amb el Director de Departament i Soci de la firma, Carlos Pardo Yuste.\nEl setembre de 2005 es reincorpora al despatx Villena Associats, com a sòcia de la UTE Villena-Moreno-Tubau-Perea, per a l'assessorament i defensa jurídica de l'Ajuntament de Badalona en assumptes contenciosos administratius i penals (2005-2008) i a la UTE Villena-Moreno-Tubau-Bellera, (2009-2012), per a l'assessorament i defensa jurídica de l'Ajuntament de Badalona en assumptes contenciosos administratius, penals i laborals, com a responsable processal del servei i assumint la direcció lletrada d’assumptes contenciosos administratius. També exerceix com a lletrada externa del Departament de la Presidència de la Generalitat de Catalunya en assumptes contenciosos administratius, en règim de col·laboració i per designació expressa.\nAl maig de 2012 s'uneix a Acordia ACR com a socia del Departament de Dret Públic de la firma.\nÀrees de pràctica: Dret Administratiu i Urbanístic / Dret Contenciós - Processal


El Ministeri elabora un document amb instruccions sobre el passaport de mascotes\nEl Servei de Prevenció en Salut Animal, del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat de Catalunya ha informat del document que ha realitzat la Subdirecció General de Sanitat, Higiene Animal i Traçabilitat del Ministeri d’Agricultura i Pesca, Alimentació i Medi Ambient amb instruccions per a l’elaboració del passaport de mascotes.\nEl document amb instruccions per a l’elaboració del passaport de mascotes s’ha realitzat davant les incorreccions detectades als passaports per al desplaçament de gossos, gats i fures a la Unió Europea. Amb aquest recordatori sobre el funcionament del passaport de mascotes es pretén resoldre els dubtes que puguin tenir les clíniques veterinàries en l’emplenament d’aquest document oficial.\nA Catalunya s’han detectat nombroses irregularitats de passaports d’animals de companyia que han viatjat a centre d’Europa, i que han estat denunciats. Un passaport incomplert o amb dades falses pot posar en risc la salut i el benestar, tant dels animals que viatgen, com dels del país de destí, a més de comportar problemes de salut pública.\nRequisits per als desplaçaments de mascotes\nEl document elaborat pel Ministeri informa sobre el procediment per emplenar el passaport, així com de les condicions de viatjar amb animals de companyia. En aquest sentit, els desplaçaments d'animals de companyia estan regulats per normes sanitàries que garanteixen la seva salut i la de les persones. Per aquest motiu, és important verificar que l'animal compleix tots els requisits necessaris.\nCal tenir en compte que un passaport omplert inadequadament pot donar lloc a la immobilització de les mascotes en instal·lacions de quarantena, a la reexpedició al país d'origen o, fins i tot, i com a última opció, l’eutanàsia, i a responsabilitats del professional que l’emet.\nDades dels passaports per a mascotes\nA més, des del COVB es recorda l’obligació de dur un registre dels passaports emplenats a les clíniques veterinàries, els quals s’han de conservar un mínim de tres anys i han de contenir les següents dades:\n· Localització del microxip o el tatuatge en l’animal de companyia, la seva data d'aplicació o de lectura, així com el codi alfanumèric que contenen.\n· El nom, l'espècie, la raça, el sexe, el color, la data de naixement indicada pel propietari i qualssevol altre tret o característica notable o distintiva de l'animal de companyia.\n· Nom i dades de contacte del propietari de l’animal de companyia.\n· Número del passaport (referència formada pel codi ISO de l'Estat membre expedidor seguit d'un codi alfanumèric únic, el 09 per a Catalunya).\n· Cal recordar que l’alta del passaport a l’AIAC serveix de registre de les dades del passaport de mascotes i, al mateix temps, permet accedir als serveis d’arxiu, així com a una ràpida localització de l’animal en cas de pèrdua.\nFinalment, s’ha de tenir en compte que els tractaments desparasitadors necessaris per a viatjar a alguns països, s’han d’administrar per a veterinaris que han de consignar al passaport el dia i l’hora.\n· Accés a la informació sobre el document d’instruccions per al passaport de mascotes\n· Accés a la informació sobre el passaport de mascotes al web del Consell de Col·legis Veterinaris de Catalunya


Jordi Benplantat: EXCÈS DE BENEFICI\nNo se si ho sabeu però els bancs tenen un sistema informàtic que també detecta els excessos de benefici. O sia, el programa a base de les ràtios de l’oficina de negoci i benefici crea una llista de les oficines amb mes benefici.\nLa cosa es que si una oficina dona moltes pèrdues, la inspecció (assumptes interns) del Banc ho detecta i ràpidament controla, però abans si donaven massa benefici tothom pensava quina sort comptar amb un director tant intel•ligent. Fins que va passar una cosa...\nQuan el sr Boyer era director del Banc Exterior es va sorprendre del gran benefici que donava l’oficina d’Hospitalet, i envià uns inspectors per a aprendre del model de gestió del intel•ligent director. La inspecció dona com a resultat que l’oficina tenia un forat de mes de 1000 milions de peles perquè el director permetia descomptar pilotes de lletres entre un grup d’empreses que es creuaven facturació falsa (El director defensava el negoci bancari amb uns alts interessos, sense voler adonar-se que cada trimestre el forat era mes gran, pels mateixos interessos)\nI jo em pregunto si seria tant difícil crear un programa similar a Hisenda ( la Agència Tributaria Catalana que no serveix per a res, de moment), i detectar que la capacitat d’estalvi d’alguna gent supera fins i tot el de les pròpies retribucions. Pot haver el cas de gent que posa comissions politiques a nom de gent sense cap salari ( així no m’enganxaran, pensen) Segur que amb aquest programa es trobarien tots els casos de corrupció política, segur.\nPotser no ho fan, perquè el líder de la llista seria el cap d’estat, i així en ordre descendent seguint l’ordre protocol•lari fins arribar al pobre regidor d'un petit poble que denuncià que el contractista de la recollida d’escombreries li havia ofert una comissió, i mai cap fiscal amb pinta de gremlin remullat ha enviat la guarida incivil a registrar les oficines de l’empresa concessionària. Potser es que això de Koplovich sona a polac però no a català.\nI els nostres partits per a combatre la corrupció, ara que la construcció està parada volen redactar un codi deontològic sobre les requalificacions i les comissions de la construcció. Quin cinisme.!. Em recorda l'època dels videos "pirates", quan en Porter era Director de Cinematografia, en que els membres de la junta de la "Federación Antipirateria del video" eren els majors copiadors de cintes pirates.\nNingú parla en canvi de les comissions sobre les escombraries, les compres de vehicles, les obres Ñ i les altres, les campanyes pseudoelectorals, i totes les altres contractacions: forestals, companyies d’aigües, col•locació d'amics a empreses semipúbliques. Ni les dietes per tenir 14 o 41 càrrecs, que es cobren tant si s’hi va a les reunions com si no.\nEl problema es que no s’adonen que això de la corrupció no es només els diners. El que la guarida urbana o els de BCNneta aparquin sobre la vorera mentres esmorzen també ho es, endollar gent també ho es, fer despeses innecessaries des de els viatges, els assesors o els informes, també, i que els funcionaris vagin al super en horari laboral també es una manera de robar-nos.\nTenim un dèficit fiscal de 18.000 milions €/any, un dèficit de la seguretat social de 3.000 milions €/any, un increment de nomines de la Generalitat des de que estan els tricornis de 3.500 milions €/any, i amés tenim tots els robatoris que fan els funcionaris de l’Estat, mes els que fan els nostres.\nCom voleu que un país amb aquesta sagnia pugui aixecar el cap en una crisi econòmica tant bestia com aquesta?\nNomés hi ha una manera, que ser polític costi diners, que ningú pugui guanyar en política mes que en un càrrec equivalent en l’empresa privada, i les dietes, a preu de Mc Donalds. Que els vehicles públics des de els taxis fins els cotxes oficials siguin fabricats aquí, i que cap empresa o entitat publica pugui contractar a igual preu al proveïdor mes llunyà, des de els trens o tramvies per la Generalitat, fins els bolígrafs d’un Ajuntament a la papereria mes propera. I que en tota l’administració publica s’apliquin criteris de empresa privada, des de les necessitats de llocs de treball, horaris, retribucions, etc, fins al premi o càstig a la gestió.\nNo es la construcció ja el problema. Entre tots heu matat la gallina dels ous d’or. I ara no teniu ni gallina, ni ous, i les altres gallinetes estem ja molt cansades de TOTS vosaltres.\nREAGRUPAMENT espavileu ja, no espereu al 2010. CONVERGÈNCIA : Feu propostes concretes de lleis: llei electoral, llei anti-corrupció, etc , sense esperar a discutir-les. Redactat i als diaris, sense manies.!\nDeixeu ja d'especular amb les enquestes.\na les 7:57 p. m.


Els hospitals de Lleida impulsen més de 50 projectes de recerca centrats en la covid-19 - Teleponent\nInici Coronavirus Els hospitals de Lleida impulsen més de 50 projectes de recerca centrats...\nEls hospitals de Lleida impulsen més de 50 projectes de recerca centrats en la covid-19\nComposició on es poden veure dues fotos amb els equips professionals de l'Arnau de Villanova i el Santa Maria de Lleida que fan recerca sobre la covid-19\nD’aquests estudis, 24 són projectes d’investigació biomèdica, 8 són assaigs clínics i 6 són estudis observacionals a partir de l’anàlisi de dades disponibles. Pel que fa a l’objectiu, el 20% avaluen l’eficàcia i la seguretat de diversos tractaments, com per exemple el de plasma de donants recuperats de coronavirus, l’ús de compostos químics o anticossos monoclonals.\nDels projectes, n’hi ha 2 d’investigació biomèdica i 8 assaigs clínics que es desenvolupen en col·laboració i amb el suport de l’Institut de Recerca Biomèdica de Lleida (IRBLleida).\nEn les diferents unitats d’ambdós hospitals existeix la inquietud de conèixer l’efecte de la pandèmia sobre la pràctica clínica habitual, per la qual cosa s’han iniciat diversos projectes encaminats a avaluar-lo i a esbrinar la incidència sobre patologies concretes com el VIH, la insuficiència cardíaca, complicacions obstètriques, urgència pediàtriques, o urgències psiquiàtriques.\nAltres investigacions se centren a tenir més coneixements sobre les característiques de la malaltia en pacients pediàtrics, oncològics, pacients amb esclerosi múltiple o insuficiència renal.\nTambé s’observa l’adquisició d’immunitat i la cerca de factors pronòstics en pacients sotmesos a cirurgia, amb o sense infecció per covid-19, i l’impacte segons la composició corporal.\nA l’Hospital Santa Maria destaquen els projectes relacionats amb la salut mental i els efectes cognitius i emocionals post-covid, així com l’anàlisi de possibles recaigudes en el cas de persones amb deteriorament cognitiu o trastorns mentals greus durant la pandèmia.\nD’altra banda, respecte al segon Congrés Nacional Multidisciplinari covid-19, celebrat del 12 al 16 d’abril i d’àmbit estatal, l’Equip Transversal de Pneumologia hi ha presentat sis treballs on es descriuen, entre d’altres, l’estudi de les seqüeles respiratòries i biopsicosocials en pacients crítics de l’alta i els efectes de la rehabilitació pulmonar.\nEl finançament d’aquesta recerca prové, en part, de promotors privats però també es du a terme gràcies a les donacions fetes per particulars als dos hospitals i de fons propis de la Gerència Territorial de l’Institut Català de la Salut i Gestió de Serveis Sanitaris. ACN\nArticle anteriorMassalcoreig escull les imatges de la floració més representatives del municipi\nArticle següentDemanen 12 anys de presó a un home per violar durant cinc anys la seva neboda menor d’edat a Lleida


“És més que un somni” | Albert Camps | granollers | Handbol | L'Esportiu de Catalunya\n“És més que un somni” “És més que un somni” “És més que un somni” “És més que un somni” + “És més que un somni” E-mail\ngranollers - 13 agost 2021 2.00 h\nAntonio Garcia en la semifinal contra Dinamarca EFE / TATYANA ZENKOVICH.\n“És més que un somni” “És més que un somni” “És més que un somni” “És més que un somni” “És més que un somni” E-mail\nUn jugador important\nAntonio García va ser un home clau en la selecció espanyola que va guanyar la medalla de bronze olímpica, i va ser el cinquè que més minuts va jugar. Va marcar 24 gols en els vuit partits, i sis –el seu màxim registre– en el decisiu partit pel tercer lloc contra Egipte. A la imatge, Antonio García lluita en la semifinal contra el danès Magnus Saugstrup\nPenso que el fet de voler gaudir i voler donar el màxim a cada moment m’ha fet jugar amb més empenta\nAlbert Camps - granollers\nVa quedar fora dels Jocs de Londres 2012 per una lesió en l’última fase de preparació, i ara ha pogut complir el somni de jugar uns Jocs Olímpics, i a més ha guanyat la medalla de bronze amb la selecció espanyola. Antoni Garcia (La Llagosta, 37 anys) feia cinc anys que no jugava en el combinat estatal, i el va sorprendre que fos convocat per a Tòquio. La seva il·lusió va ser com la d’un jove debutant i la seva gran experiència –campió mundial el 2013, tercer en l’europeu del 2014 i subcampió en el del 2016– el va ajudar a fer un campionat espectacular i va ser un dels homes decisius de l’equip.\nPoder anar als Jocs de Tòquio i tornar amb la medalla de bronze, és tot un somni?\nOstres, i tant! Gairebé més que això, perquè si fa un parell de mesos m’ho arriben a dir jo no m’ho hauria cregut. És un somni fet realitat. Sempre he estimat moltíssim l’esport i l’handbol, és un somni des de ben petit, i sobretot és un premi al treball i l’ambició, a les ganes de jugar a handbol, que dins l’esport a vegades arriba i a vegades no. He tingut la sort que m’ha arribat, que ens ho hem guanyat i ho he pogut gaudir moltíssim, que és el més important.\nFeia cinc anys que no anava amb la selecció estatal. El va sorprendre ser a la llista?\nSí, i tant! Em va sorprendre perquè en Jordi Ribera havia estat treballant amb un grup en què jo no havia participat i, la veritat, havia tingut molt bons resultats durant aquest cicle olímpic amb el seu grup de treball. De veritat no penses a poder ser-hi. En Jordi em va explicar que hi havia jugadors joves que anaven a les concentracions, però potser va considerar que són massa joves, i el fet que jo hagués acabat la temporada com ho vaig fer, ell va pensar en mi. Per a mi va ser una gran sorpresa, però també una alegria. Quan et passen coses bones que no t’esperes encara ho gaudeixes més.\nEls Jocs estaven una mica en deute amb vostè perquè el 2012 es va lesionar quan els preparava i no va poder anar a Londres?\nBé, això sembla, però ja et dic, a l’esport a vegades treballes molt i et passen coses que no et mereixes, i a vegades t’ho torna i a vegades no. Jo em considero un privilegiat perquè he tingut aquest premi potser quan menys m’ho esperava. Poder anar a uns Jocs Olímpics i a sobre tornar amb medalla. És veritat que una cosa compensa l’altra, el meu pitjor moment com a esportista va ser això de la lesió en la preparació dels Jocs de Londres, i ara potser et puc dir que un dels meus millors moments com a esportista que he viscut mai ha estat la medalla de bronze a Tòquio; una cosa compensa l’altra.\nVa ser un jugador molt important en l’equip, el cinquè que més minuts va jugar. Content de la seva aportació?\nEstic supercontent, molt satisfet per tot, i molt agraït també a en Jordi [Ribera] per la confiança que m’ha donat. Personalment estic molt content per com he viscut cada moment, des dels primers entrenaments de la preparació fins a tots els partits i a cada acció del joc. Penso que el fet de voler gaudir i voler donar el màxim a cada moment ha estat el que m’ha fet jugar amb més empenta i potser amb més desparpajo, que diuen en castellà, i això fa que sense cap mena de pressió pots jugar al teu millor nivell. Això m’ha passat i he pogut ajudar l’equip durant molts minuts, i de qualitat, que és l’important; i a sobre acabar com hem acabat encara dona una mica més de valor. No només estic satisfet, sinó orgullós, del meu paper i també del paper de l’equip.\nEn l’àmbit general de l’equip, la medalla de bronze s’ha de valorar molt, per tots els problemes de lesions tant abans com durant els Jocs?\nSí, s’ha de valorar moltíssim i per tot. Aconseguir una medalla olímpica és una cosa a l’abast de poca gent, i una generació com la nostra, que ha tingut tants èxits durant els darrers deu o dotze anys, encara no tenia una medalla olímpica, i això et demostra que no és gens fàcil. Nosaltres teníem el repte d’anar a buscar l’or, és clar. Però al final hi ha hagut moltes lesions abans. Un cop molt important també va ser la lesió del Viran [Morros]. Molta gent ens descartava, i vam demostrar altra vegada que com a equip podem competir contra tothom. Hem de donar molt de valor a la medalla perquè és un bronze olímpic, i per les condicions amb què s’hi ha arribat, i no es excusa que per això no hem aconseguit l’or. Amb aquestes condicions hem lluitat per l’or.\nEn la semifinal contra Dinamarca van lluitar i van tenir possibilitats de passar a la final.\nSí, es va decidir per un parell de detalls; vam tenir ocasions per empatar el partit, no ho vam aconseguir i ells, amb set jugadors, ens van fer dos gols seguits, i això va fer que se l’emportessin. Són petits detalls que fan estar o no en una final olímpica. I va ser així tot el campionat; a nosaltres ens va passar el mateix contra Alemanya o Noruega.\nEn el partit pel tercer i quart lloc es va veure que tenien clar que la medalla no es podia escapar, ho van donar tot a la pista i van anar a totes d’una manera impressionat.\nTotalment, penso que el partit contra Egipte ha estat el de més pressió de tots els Jocs. Portes dues setmanes allà, jugant un dia sí i un dia no, i és el partit on pots marxar sense res després d’estar tota la competició lluitant o t’emportes una medalla olímpica que es queda per sempre. Això es notava des del primer moment. L’equip n’era molt conscient i ja es va veure que ho donàvem tot, malgrat que físicament potser estàvem al límit. Hi vam creure una miqueta més i vam guanyar una selecció com Egipte, que són jugadors de molta qualitat i amb un físic important. Vam estar molt bé, i nosaltres vam dominar els petits detalls en els deu minuts finals i vam guanyar.\nJa té 37 anys i està vivint una segona joventut, la paraula retirada li passa pel cap?\nAra de moment segur que no. Ja fa un parell o tres d’anys que em plantejo viure l’handbol dia rere dia al màxim, perquè és clar que cada cop queda menys perquè arribi aquesta retirada. Vull gaudir tot el que passi a la pista i fora d’ella al màxim, i això és el que m’ha fet jugar de la millor manera possible aquesta darrera temporada i en els Jocs, i penso que és el camí a seguir. Jo ara mateix agafaria l’Antoni Garcia de fa deu o quinze anys i li ho explicaria, perquè ho hagués fet des del principi. Ara tinc dos anys més de contracte amb el Balonmano Granollers i de moment vull gaudir d’aquests dos anys, i quan arribi el moment ja mirarem què hem de fer. De moment em veig amb forces, amb ganes i amb motivació per continuar gaudint del que més m’agrada fer en aquesta vida.\nL'Esportiu. Nacional 13-08-2021, Pàgina 7


NOTICIES DE LA PENYA CICLOTURISTA DE L'ADAC 2017: Febrer 5, Sant Dalmai i voltants (05) – Fotos Joan\nFebrer 5, Sant Dalmai i voltants (05) – Fotos Joan\nHem penjat a “ Google Fotos ” les fotos que en Joan ens ha fet arribar per compartir-les amb la Penya. Podeu accedir a l’àlbum punxant aquí.\nSi feu servir Windows XP o Windows Vista, aquest enllaç no funciona, podeu accedir als Àlbums de la Penya punxant aquí. També hi podeu accedir de l’enllaç a "Àlbums de Fotos" que consta en el peu de pagina dels correus de la Penya.\nFebrer 5, Sant Dalmai i voltants (01) – Convocatòria\nFebrer 5, Sant Dalmai i voltants (02) – Oberta l’inscripció en general\nFebrer 5, Sant Dalmai i voltants (03) – Recordatori final\nFebrer 5, Sant Dalmai i voltants (04) – Notes sobre el temps\nPublicat per Penya Cicloturista de l'ADAC a 10:16\nEtiquetes de comentaris: Febrer05-SantDalmai\nUnknown 10 de febrer de 2017 a les 5:11\nJo no puc baixar cap foto, o no estan penjades??\nPenya Cicloturista de l'ADAC 10 de febrer de 2017 a les 7:32\nHi havia un problema, que a l'hora que has fet el comentari estava arreglat, si segueixes no podent entrar si us plau envia un correu doncs no se qui ets i quin es el problema real


Aquest novembre serà un mes astronòmicament molt entretingut amb un eclipsi de sol, diverses conjuncions, tot els planetes visibles, i cometes!! Prepareu càmeres, telescopis, trípodes i prismàtics, que valdrà la pena!\nComencem amb el dia 3, com ja sabeu, tenim eclipsi parcial de sol visible des de les nostres terres (poc, però visible). Aquest eclipsi és anular i total en algunes zones properes a l’equador, i des de Catalunya en general el sol s’ocultarà menys d’1%. Teniu més informació al post dedicat a l’eclipsi: Tot preparant l’eclipsi.\nEls planetes seran visibles durant aquest mes, no se’n salva ni un, a més amb diverses conjuncions interessants de seguir i que ens poden donar imatges molt atractives:\nMercuri passa per la conjunció inferior (és a dir, entre nosaltres i el sol) el dia 1; a partir d’aquest dia es veurà cada vegada més al cel del matí, abans de la sortida del sol, arribant a màxima elongació el dia 18 (màxima distància al sol des del nostre punt de vista). Visible a simple vista a partir del dia 9 amb magnitud +0.8, arribarà a -0.7 a finals de mes.\nVenus segueix brillant amb potència al vespre a l’oest, al voltant de magnitud -4.5 i a uns 20º d’alçada sobre l’horitzó mitja hora després de pondre’s el sol. Si podeu veure’l amb telescopi diversos dies, veureu com canvia de fase, passant de tenir un 50% il·luminat al 30% durant el mes, i passant de 25″ a 37″ a mesura que se’ns acosta.\n10/03, 31/03 i 30/04/2012 - Observatori Can Duran, Palamós. Celestron C14 f/10. Orion Starshot Planetary Imager. Registax 5.1, Adobe Photoshop CS 4.\nMart surt al voltant de les 2:30 i ja comença a mostrar-se brillant (magnitud +1.2 a finals de mes) i arriba als 5″, molt petit encara, però ja apuntant maneres.\nJúpiter, a Bessons (Geminis) surt cap a les 22:00 a principis de mes, però cap a finals ho farà dues hores abans. Es manté a magnitud -2.5, molt brillant, amb una mida cap a 45″ aprox.\nSaturn està en conjunció amb el sol, pel que només serà visible a finals de mes a l’alba. El dia 26 just a abans de sortir el sol (de fet entre els dies 24-28) estarà gairebé a tocar de mercuri, això si, serà molt difícil de veure ja que estan molt a prop del sol. La millor hora serà des de que surten, a les 6:20 fins a que aclareixi, sobre les 7.\nUrà i Neptú segueixen igual, a Peixos i Aquari respectivament, visibles durant gairebé tota la nit. (PDF descarregable per a localitzar-los. Sky&Telescope.)\nA més la lluna estarà molt a prop de venus els dia 6 al vespre, i d’Spica, la més brillant de Verge (Virgo) al voltant del 29. També es trobarà amb mercuri ja a dia 1 de desembre.\nNo podia deixar aquest post sense parlar de la sensació d’aquestes setmanes, el cometa C/2012 S1 ISON. Actualment creuant Leo a la segona meitat de la nit, hauria d’anar apareixent cada vegada més baix a l’horitzó, però alhora més brillant a mesura que s’acosta al sol. Es calcula que el dia 1 de novembre arribarà a magnitud 6 (el límit visible a simple vista), i sobre el dia 15 a magnitud 3.\nEl dia 28 de novembre passarà pel punt més proper al sol, el periheli, a menys d’1 diàmetre solar!! Aquest dia el cometa arribarà a una temperatura de 2700ºC (suficient per a fondre el ferro), i determinarà el seu futur immediat. Si el nucli no és prou robust podria ser la fi del cometa, però si aguantam ens podria donar un espectacle difícil d’oblidar. Només cal esperar…\nD’altra banda no oblideu els altres cometes visibles actualment:\nC/2013 R1 (Lovejoy) (fotografiat a principis de setmana: Primera imatge del cometa C/2013 R1 Lovejoy)\nI sembla que encara n’hi haurà algun més… Us recomano que estigueu atents al web cometografia.es els propers dies, on s’informa detalladament dels cometes assequibles.\nFinalment, com a resum: (dades en temps local per a Catalunya)\n1 Venus està en màxima elongació est ( 47 º ) a les 9:00 , Mercuri està en conjunció inferior a les 21:00\n2 La Lluna és de 0,8 graus al nord de l’estrella Spica de primera magnitud ( Alpha Virginis ) , amb una ocultació que passa en la major part d’Àsia i el nord i centre d’Europa , a les 8:00\n3 eclipsi de sol, màxim a les 13:50\n5 Pluja de meteorits Tàurides del Sud ( 5 a 10 per hora ) es produeix a les 12:00\n7 Venus és de 8 graus al sud de la Lluna a les 2:00\n8 Mercuri està en el periheli avui\n10 Lluna Nova es produeix a 05:57\n11 Neptú és de 6 graus al sud de la Lluna a les 12:00\n12 Pluja d’estrelles Tàurides del Nord ( 5 a 10 per hora ) es produeix a les 11:00 pm\n14 Urà és de 3 graus al sud de la Lluna a les 16:00\n16 L’asteroide 216 Kleopatra ( magnitud 9.5) està en oposició a les 14:00\n17 Lluna plena a les 15:16. Pluja de meteors Leònides ( de 15 a 20 per hora ) es produeix a les 18:00\n18 Mercuri està en la seva màxima elongació oest ( 19 º ) a les 4:00 pm\n22 Júpiter és 5 graus al nord de la Lluna a les 18:00, la Lluna està en el seu apogeu, a una distància de 405,443 quilòmetres\n25 Lluna a quart creixent produeix a les 20:28\n26 El mercuri és de 0,3 graus al sud de Saturn a les 4:00 , la creu Curtiss, un efecte d’il · luminació en forma de X situat entre els cràters Parry i Gambart a la lluna, està previst que tingui lloc a les 13:27\n27 Mart és de 6 graus al nord de la Lluna a les 17:00\n28 El cometa C/2012 S1 ( Ison ) aconsegueix el seu periheli a les 20:00\n29 La Lluna és de 0,9 graus al nord de l’estrella Spica de primera magnitud ( Alpha Virginis ) , amb una ocultació que passa al nord del Carib , Mèxic i Amèrica del Nord , a les 18:00\nEfemèrides obtingudes d’Sky&Telescope, cometografia.es i Cloudynights.com.\nCometes a l’alba: ISON i Lovejoy\nOne thought on “Què hi ha d’interessant aquest novembre?”\n02/11/2013 a les 19:46\nQuè hi ha d’interessant al cel d’aquest novembre? Aquí t’ho explica @francescpruneda http://t.co/JXz3XaYFi6


Creix un 20% el nombre de detinguts per conduir sota els efectes de l'alcohol o les drogues - FÒRUM.ad\nCreix un 20% el nombre de detinguts per conduir sota els efectes de l’alcohol o les drogues\nOn: 03/01/15 15:20\nEl 2014 s’ha tancat amb més de 260 detinguts per conduir sota els efectes de l’alcohol o les drogues. Això representa un increment de prop del 20%, respecte de l´any passat. D´aquesta manera, es trenca la tendència a l’estabilització registrada els últims anys.\nDels 220 detinguts del 2013 s’ha passat als 260 del 2014. Això representa un augment de gairebé el 20%, que posa fi a l’estabilitat que han presentat les xifres dels últims tres anys. Des del 2011, el nombre de detinguts per conduir sota els efectes de l’alcohol o les drogues no s’ha mogut dels 220 i no ha estat fins al 2014 que aquesta dada s’ha disparat.\nLa majoria de detinguts, el 2014, han estat homes i el motiu de la detenció, alcoholèmia. Per nacionalitats, encapçalen la llista els andorrans. Segueixen els espanyols i després, els portuguesos.\nLa policia continua treballant per conscienciar sobre el risc que comporta l’alcohol al volant i per prevenir i reduir el nombre d’accidents. Per això la campanya de controls d’alcoholèmia iniciada el 5 de desembre passat s’allargarà fins a l’11 de gener.\nPrevious Post: Andorra la Vella rebrà el Reis a la plaça del Poble\nNext Post: El Govern negocia amb Saur Vallnet la sanció pel cas de la depuradora\nDoncs és una molt mala notícia. Cal treballar en la conscienciació i potser enduriment dels càstigs\nMarc Ballestà a Facebook


CREAR GRUPS I EQUIPS\nJouScout.com - Consells: com formar equips.\nUn dels trets més característics de l’escoltisme és la seva estructuració en grups i subgrups, i que la major part del treball es fa en equip.\nEls Agrupaments es subdivideixen en Branques, que agrupen els nens i nenes d’edat similar. Cada branca està formada per una o més Unitats, que són grups independents de no més de 24 nois i noies, dirigits per un equip de caps (3 o 4 monitors).\nLa Unitat, al seu torn, s’organitza en petits grups d’entre 4 i 6 nens (les anomenades “sisenes”, “patrulles”, etc.). El treball dels nens i nenes en petits grups és un dels 5 dinamismes que defineixen el mètode escolta. En el petit grup els nens aprenen a fer-se valer com a persones, ja que tenen més facilitat per expressar les seves opinions i ser ells mateixos, i així ser valorats i considerats pels altres. I també en el petit grup, els nens aprenen a tenir en compte als altres i a seguir unes normes de convivència.\nEl petit grup cal que sigui prou ampli com perquè pugui permetre un cert nivell d’organització (un cap, un secretari, etc.) i un elevat sistema d’intercanvi (de relacions entre tots els membres), però alhora prou reduït com perquè cada noi i cada noia se senti acollit i valorat, pugui trobar el seu lloc, realitzar una funció concreta i aprendre a responsabilitzar-se de la tasca conjunta.\nLa pràctica ens ha demostrat que el petit grup no hauria de tenir mai més de 6 persones (quan un grup es composa de 7 membres, la tendència natural és a dividir-se en dos grups de 4 i 3, la qual cosa dificulta el treball).\nA mi m’agrada distingir entre treball en grup i treball en equip. En el treball en grup, les feines es reparteixen entre els diferents membres, i cadascú se’n fa responsable d’una part. En el treball en equip totes les feines es fan entre tots, i les decisions es prenen de comú acord. No podem dir quin dels dos és millor, sinó que la conveniència de fer servir un o altre depèn del tipus de feina que estiguem realitzant. En general, el treball en equip és més lent i feixuc que el treball en grup, perquè cal que tothom es posi d’acord, però per contra les decisions preses són de més qualitat. Per això, a l’hora de triar un projecte, de definir-lo, de marcar les normes, etc. és millor de fer un treball en equip. Però a l’hora d’assignar tasques o feines concretes és preferible el treball en grup.\nPERQUÈ TREBALLEM EN GRUPS PETITS?\n(Importància de les “sisenes”)\nEn la manera de treballar dels escoltes, és molt freqüent repartir els nens en petits grups de 4, 5 o 6 persones. Aquests grups poden rebre noms diferents: "sisenes", "patrulles", "escamots", "comitès",... Però, perquè tenim aquesta predilecció pel treball en petits grups?\n1) Dins d'un grup petit, els nens i nenes tenen més facilitat per expressar les seves opinions i ser ells mateixos, i així ser valorats i considerats pels altres.\n2) El grup petit afavoreix la participació de tots els nens i nenes. Dins el grup petit es crea ràpidament un clima de confiança, que afavoreix la participació dels seus membres. Per contra en el gran grup, la gent es pot sentir més cohibida o voler passar més desapercebuda.\n3) Dins d'un grup petit és més fàcil establir relacions estretes entre les persones, arribar-se a conèixer bé, i que surtin sentiments d'amistat.\nCom que les relacions seran més estretes, les amistats probablement seran més sòlides, però per altra banda els conflictes seran més forts o faran més mal.\n4) Dins d'un grup petit és més fàcil aprendre les normes de convivència. El diàleg, la confrontació d’opinions i el treball en equip ensenyen al nen a tenir una actitud de col·laboració, respecte, tolerància, valoració de la diversitat i comprensió dels altres.\n5) Un grup reduït permet donar una responsabilitat o feina concreta a cada nen, i així aconseguim que el nen se senti útil i valorat, i que pugui trobar el seu lloc. El nen realitza la seva funció concreta, però a la vegada se sent responsable de la tasca conjunta de tota la "sisena".\n6) Per als caps és més fàcil coordinar la Unitat si la tenim dividida en grups petits que si està formada per un únic gran grup.\n7) Per a un nen, desenvolupar el sentiment de pertinença a un grup (sentir que ell forma part del grup) és més fàcil si es tracta d'un grup petit que si es tracta d'un grup gran. No obstant, hem de vigilar que també hi hagi cohesió entre tota la Unitat (que els nens també se sentin part de tota la Unitat), i això ho aconseguirem evitant que hi hagi massa competitivitat entre les diferents "sisenes" (les "sisenes" han de col·laborar entre sí, i no pas competir).\n(extret de “Sobre el treball en grup”, publicació d’Escoltes Catalans)\n1. Què és la Unitat?\n2. Què són els grups?\n3. Tipus de grups\n4. Perquè serveixen els grups\n5. Paper del cap en els diferents grups\n1. Què és la Unitat ?\nLa Unitat constitueix l’organització metodològica bàsica d’un Agrupament. És a dir, l’Agrupament està subdividit en quatre o cinc etapes depenent de l’edat dels infants. Existeixen quatre etapes educatives (Follets, Llops, Raiers i Pioners) i una etapa formativa (Clan).\nLa Unitat serà aquell espai on l’infant es podrà desenvolupar, compartir i aprendre amb el seu grup d’iguals. Ja que serà un grup amb les mateixes edats i d’un sector sòcioambiental semblant.\nLa subdivisió de l’Agrupament en Unitats fa que es puguin treballar molts aspectes seguint uns valors com la participació, solidaritat, tolerància, respecte... que no es podria treballar en un grup molt nombrós, amb una diversitat d’interessos, inquietuds, possibilitats i capacitats a nivell intel·lectual força diferenciat, amb el que podrien compartir molt poc.\nEvidentment, la capacitat d’atenció, resposta i mecanismes d’aprenentatge serà molt diferent segons l’edat i l’entorn del nen/a. Per tant, el grau d’exigència o el que esperem d’ells serà també, molt diferent. És per això, que establim les diverses Unitats.\nL’ésser humà viu immers en una societat , i en ella dins de subgrups que formen el seu entorn immediat. És a partir de la interacció d’aquest amb altres éssers que aprèn i es desenvolupa com a persona. Cal tenir en compte doncs, el seu grup d’amistats, la relació que estableix amb ells/es. I en aquest cas, un dels seus entorns pròxims és el cau, la seva Unitat que serà un factor importantíssim en el desenvolupament global de l’infant.\nDins l’escoltisme, el grup serà una eina bàsica que ens permetrà treballar la diversitat entre els infants, potenciar la participació, l’aprenentatge de treball en equip, la integració de persones amb diferències i necessitat específiques, treballar la coeducació, solidaritat, assumir responsabilitats, respectar els compromisos, saber prendre decisions individuals i en grups...\nEl treball i les activitats en grups ajuden a entendre i respectar la diversitat d’opinions, a elaborar una opinió pròpia i saber-la justificar, a la vegada que et dóna seguretat i fermesa.\n2. Què són els grups\nHem definit el terme d’Unitat, com a concepte característic en l’escoltisme, el grup en canvi el veurem com un terme més genèric.\nL’ésser humà des del principi de la seva existència s’ha anat agrupant amb altres éssers. És evident que els motius, interessos i les necessitats pels quals l’individu s’ha anat agrupant són diferents al llarg de la història. D’entrada els éssers humans es van començar a agrupar per un instint de sobreviure, formaven grups per caçar i poder defensar-se.\nPoc a poc però, veiem que l’individu és un ésser depenent que necessita comunicar-se, compartir, experimentar i comparar a través dels altres. Ens adonem doncs, que és un ésser vulnerable que necessita agrupar-se amb altre gent per afinitats, interessos, o per obligació.\nUn grup el definim com un conjunt de gent amb uns objectius comuns, i que sovint creen uns codis de comunicació propis. És clar, que el primer grup en el que pertany l’individu i que demostra que necessitem els demés éssers humans per viure, és la família. Més tard el nen/a formarà el seu grup a l’escola (grup-classe), amics... i el seus cercles s’aniran ampliant.\nEls grups, al igual que els éssers vius, neixen, creixen, es reprodueixen i moren. Cada grup pot néixer d’una manera totalment diferent, però els podem classificar en tres tipus:\na. els que neixen de forma voluntària, com són els grups de música, teatre o equips de futbol.\nb. per obligació o adscripció automàtica, el cas de la família.\nc. i per necessitat, tots aquells grups que es creen a partir d’una demanda o protesta concreta, com són les plataformes de defensa d’uns interessos determinats.\nEl grup creix en quant a forma, augmentant el seus membres, i de contingut, ja que cada cop les relacions són més estretes i profundes.\nTambé té dues formes de reproduir-se: internament, formant a partir d’aquest subgrups i comissions; i externament quan a partir d’aquest grup sorgeix, per exemple, un grup d’amics que fa un equip de futbol, bàsquet, teatre...\nI finalment, moren perquè ja s’ha assolit l’objectiu que es perseguia, o bé perquè no s’ha assolit. Però en tot cas, normalment en torna a néixer un altre (ha canviat l’objectiu).\nUn exemple clar i que tots/es nosaltres vivim de forma propera, és el d’un Agrupament. Un grup escolta, neix de forma voluntària, i va creixent any rera any, tant a nivell de membres, com d’aprofundiment de les relacions. Es reprodueixen en altres edats de forma interna, i externament quan hi ha desavinences. Mor cada any quan arriba l’últim dia de curs, i torna a néixer el setembre, amb el començament del nou curs.\nFins ara hem vist que la Unitat era aquell grup de nens/es o joves delimitat per una mateixa edat.\nEn la Unitat però, podem treballar amb el grup gran (tot el grup) o podem treballar a partir d’altres grups, grups més petits , segons les necessitats que tinguem.\nDos tipus de factors condicionaran el tipus de grup:\n* Edat del grup amb el que estem treballant.\n* L’activitat o treball que vulguem realitzar.\n* Aspectes que vulguem treballar.\nEls caps o educadors del lleure hem de ser capaços de veure quin tipus de grup serà més adequat en cada moment.\n- El gran grup (la Unitat sencera), serà el grup més nombrós i segurament la manera més difícil de treballar, degut precisament, a la gran quantitat de gent. I això, es tradueix en una més difícil coordinació, dificultat de control, de seguiment, de participació i atenció individualitzada (importantíssim en grups d’edat petits).\nPerò en canvi és positiu per afavorir la cohesió del grup; per l’autonomia i autogestió del grup; per aprendre a dirigir-te i expressar-te en públic, alhora que aprens a escoltar i respectar les diverses opinions i punts de vista.\nEl gran grup serà més encertat utilitzar-lo en la realització de grans accions (netejar el cau, pintar-lo, netejar boscos, recollida de papers pel barri...) o activitats concretes (cantades, excursions i sortides per la ciutat), en les festes del cau, barri i/o poble.\nD’altra banda, ens serà molt positiu en les valoracions d’activitats o curs (joves), i en les assemblees.\nTot i ser difícil de controlar a l’hora de fer xerrades o accions, ja que és difícil respectar el torn de paraula, saber escoltar, respectar el silenci... (exercici que cal exercitar), valorem el fet de fer-ho així, ja que llavors en el petit grup ho tindrem del tot assolit. I en els grups de més edat és important que aprenguin i s’acostumin a fer-ho, perquè de fet, és el que es trobaran en la societat, en el món que els envolta.\n- El petit grup fix, és la subdivisió de la Unitat amb grups –sempre amb els mateixos components– anomenades originàriament patrulles o sisenes (grups de sis). Així i tot, el grup fix pot ser de llarga durada, quan l’utilitzem durant tot el curs –que no vol dir que l’utilitzem constantment– o temporal ( trimestre, campament...)\nEl fet que sigui fix, que sempre siguin els mateixos components, hem d’anar en compte a l’hora de fer els grups, ja que hauran de treballar junts una llarga temporada. Per tant, haurem de tenir en compte una sèrie de variables:\n- preferències dels nens/es o nois/es.\n- grups equilibrats en quant a sexe.\n- nens/es que puguin treballar sense distreure’s o jugar massa.\n- maduresa dels components del grup.\n- aspectes de marginalitat.\n- edat variada dels components del grup.\nEn definitiva, que tot respectant la voluntat i afinitats dels nens/es i nois/es quedin grups equilibrats respecte a totes les variables que hem dit anteriorment, i en d’altres segons les característiques de la Unitat (imaginació, creativitat, hiperactivitat, apatia, manca de motivació...).\nEvidentment no és gens fàcil i, segurament, no tothom estarà igual de content ("no sempre plou a gust de tothom"). És per això que haurem de saber combinar les activitats en grup, i no abusar durant tota una mateixa tarda dels grups fixos.\nEn cada edat –o veurem més endavant– les possibilitats en quant a temps i activitats seran diferents. Amb els més petits la necessitat de canviar contínuament, farà les activitats i els grups més dinàmics. En canvi, amb els grans seran activitats més llargues o projectes.\nTampoc trobem gaire positiu treballar tot l’any amb els mateixos grups, ja que limita la possibilitat de conèixer i compartir les tasques amb altres companys/es de la Unitat. El fet de treballar sempre amb la mateixa gent pot produir cansament i manca de motivació.\nDe manera que ja està bé treballar en petits grups, i que siguin més o menys fixos durant un temps, per tal d’afavorir l’autonomia i la responsabilitat, però que al llarg del curs puguin variar i treballar amb altres nens/es.\nLes activitats que es poden fer amb els grups petits fixos, dependrà de l’edat de la Unitat, però les activitats més adequades són càrrecs o serveis de neteja del cau, responsabilitats quotidianes; activitats específiques i que demanin constància en el temps, com són els projectes amb els més grans, o tallers, i centres d’interès com a fil conductor amb els més petits.\n- I l’últim estil de grup és el petit grup mòbil, que serà la subdivisió de la Unitat segons les necessitats del moment, i que ens servirà per fer una activitat, o una acció en un breu espai de temps.\nCom a grup petit, té les mateixes avantatges que l’anterior, facilitat de treball, fàcil i còmode de controlar, molt més dinàmic i participatiu (ja que és més fàcil i parlar i actuar en grup reduït que davant de tota la Unitat).\nSovint pot ser una mica més difícil que el fix, perquè varien sempre els components i perquè es solen ajuntar en grups d’amics/gues.\nÉs un tipus de treball molt útil per trencar l’estabilitat i estancament del grup fix. Per donar possibilitat que els amics/gues es retrobin i puguin compartir una mateixa activitat.\nLes activitats més adequades per treballar en petits grups mòbils, seran els tallers, jocs, valoracions d’una activitat o pel·lícula, i activitats específiques en general.\nAmb els grups petits, serà més fàcil treballar hàbits i valors com l’autonomia personal, el respecte mutu, la solidaritat, la companyonia, la cooperació...\nCal però, saber combinar i utilitzar els diferents tipus de grups segons el moment, l’edat o l’activitat ho requereixi.\nFins aquí hem vist que eren els grups, i quants tipus de grups existien en el món de l’escoltisme.\nAmb tot això, podem veure de forma implícita perquè serveixen els grups. Per treballar de forma més tranquil·la i ordenada, depenent de l’activitat que estem fent, del grup i de les seves necessitats.\nUn determinat tipus de grup ens permetrà treballar uns aspectes o uns altres, i segons els objectius que ens haguem plantejat i les necessitats del grup, n’utilitzarem un o altre.\n* Relacions interpersonals: Segurament el tipus de grup que ens serà més útil per treballar les relacions entre els companys, serà el petit grup.\nEl petit grup ens permet una relació estreta amb els companys/es, dóna la possibilitat de conèixer força bé a les persones.\nAixí i tot, hi hauria el petit grup fix, amb el que arribaríem a conèixer molt més a les persones, però limita la possibilitat de conèixer a la resta de les persones del grup.\nD’altra banda, el petit grup mòbil permetria una relació més estreta i amb tots els i les companyes de la Unitat.\n* Coordinació: A nivell de coordinació, per un cap o educador és més difícil coordinar i controlar un gran grup. També pels mateixos joves (pioners i claners) els és més difícil. Però per altra banda, si s’aconsegueix dur a terme una activitat o acció que resulti satisfactòria en quant a la coordinació, l’objectiu d’aprendre a coordinar haurà estat més significatiu que en els grups petits.\nPensem que a la llarga és interessant que aprenguin a coordinar-se en petit i gran grup, sobretot en el cas dels més grans (pioners i claners).\n* Cohesió del grup: Si el que volem treballar és la cohesió del grup, i el sentit de pertinència en un grup o Unitat, en traurem més profit si ho treballem a través d’una activitat amb el gran grup.\nBuscarem una activitat en la que hi puguem participar tos/es junts/es i que a la vegada doni consciència de grup.\nAmb això no volem dir, que no es pugui treballar amb una activitat o acció amb el petit grup, depèn del grup i de les seves necessitats. Però és important tenir en compte, que si es treballa la cohesió amb el petit grup fix s’ha de tenir cura de la forma com es fa, ja que hi ha el perill de caure en un joc de competitivitat entre grups.\n* Autonomia i responsabilitat: En principi serà més fàcil començar a treballar aquest objectiu en petit grup, però també depèn de l’edat del grup amb la que estem treballant.\nAmb els més petits serà convenient fer-ho a través del petit grup a nivell de càrrecs i tasques per una activitat concreta, i amb el gran grup quan siguin tasques personals i específiques. Perquè hem de tenir en compte, que amb els més petits treballarem l’autonomia i responsabilitat a partir de coses concretes del dia a dia, com és fer-se la motxilla, tenir cura de les seves coses... , o en càrrecs del cau (material, escombrar, netejar taules...).\nEn canvi amb els més grans, ho podrem treballar en petit grup, quan elaborem grans accions o projectes (ja que és més fàcil organitzar-se), o en gran grup en les activitats quotidianes.\n* Esperit crític: L’esperit crític, el desenvoluparan en les reunions, assemblees, i valoracions de grup, perquè és allà on hauran de saber escoltar, respectar les diverses opinions, i saber donar la seva de forma educada.\nAquest treball és més fàcil en petit grup, perquè els costarà menys expressar el seu pensament. En edats petites, les valoracions i assemblees les farem tots junts, intentant no forçar a ningú, ni cohibir-lo. Però amb els més grans –que en principi estaran ja avesats a parlar davant el grup– podem intercalar petit o gran grup segons l’activitat que estiguem duent a terme.\nEn tot cas, és positiu aprendre a desenvolupar l’esperit crític tant davant d’un gran grup, com en el petit.\n* Respecte i solidaritat: Aquest objectiu que ens marquem ja en el dossier verd, és un valor que no podem definir a on el podem treballar millor. Hem de mostrar-nos solidaris i respectuosos en qualsevol activitat, tant si implica gran o petit grup. El que si és clar, és que les relacions seran més estretes en el petit grup fix i per tant les amistats probablement seran més sòlides. A la vegada però, els conflictes seran més forts o faran més mal.\nAquest és un objectiu que podem treballar a partir de diverses accions, jocs i activitats, depèn de l’edat del grup. Però tant podran ser grans accions que realitzarem tota la Unitat junta com activitats més petites que requereixin dividir-nos en petits grups, fixes o mòbils.\n* Participació i dinamisme: Quan vulguem potenciar la participació i dinamisme utilitzarem un grup o altre depèn de les característiques del grup (edat, personalitats, necessitats específiques...) i també haurem de tenir en compte l’activitat que vulguem realitzar.\nHem de pensar que amb el grup petit fix, es crearà un clima de confiança ràpidament, que afavorirà la participació dels seus membres. Però en el gran grup, la participació pot quedar més diluïda, pot passar més desapercebuda.\nEl grup petit mòbil serà un entremig.\nEl paper del cap educador/a serà diferent segons l’edat del grup, les característiques d’aquest, i de l’activitat que duem a terme.\nEn quant al tipus de grup té poca rellevància, però si que hi ha algun petit matís. Entre altres coses perquè quan parlem de gran grup, no parlem de quantitat de gent , bé potser si implícitament, però no necessàriament. Parlem només de tota la Unitat.\nLa quantitat de gent per Unitat variarà segons l’Agrupament, només podem comptar amb un mínim de 6 persones perquè es constitueixi la Unitat, i quan s’arriben a 25-30 persones s’aconsella un desdoblament.\nQuan el cap treballa davant de tota la Unitat, és a dir un gran grup, segurament li serà més difícil controlar i coordinar l’activitat que està duent a terme.\nL’atenció del cap davant el grup és generalitzada, i això fa que sigui més "impersonal". També l’atenció per part dels nens/es és molt més dispersa, i fa que el cap hagi d’estar més atent, sovint en tensió, a la vegada que ha d’adoptar el rol de dinamitzador.\nEvidentment, el to de veu del cap davant els nens/es serà més fort, ja que l’ambient en el gran grup comporta un brogit de fons.\nEn aquest cas no trobarem masses diferències del paper del cap davant el petit grup fix i mòbil.\nD’entrada, el petit grup fix es coneixen molt més a l’hora de treballar , per tant, l’activitat o tasca es desenvoluparà probablement amb tota la tranquil·litat i deixarà que el cap es pugui moure amb més comoditat per dins els grups, que pugui adoptar un paper més d’observador i actuar quan realment faci falta.\nPerò en el petit grup mòbil, aquesta tendència també es donarà. Perquè de fet, hem de recordar que estem treballant amb un grup petit d’una mateixa Unitat, i que un dels objectius que treballem al llarg del curs, des del primer any que estan al cau, és la cohesió de grup.\nAixí doncs, el grup ja es coneix, segurament portaran temps o potser anys junts.\nEn principi doncs, el paper del cap serà més de mediador-observador, i la seva atenció al grup podrà ser més individualitzada.\n1.- Joc organitzat en una plaça o al cau.\nQualsevol joc dirigit que organitzem com: arrencar cebes, xarxes, bomba, el pescador, cuca ronyosa..., és més adequat fer-ho amb el gran grup.\n2.- Festa de la Unitat, de tot l’Agrupament o amb d’altres Agrupaments o entitats.\nFestes que organitzem i preparem tota la Unitat, o amb l’Agrupament al final de cada trimestre.\nLa preparació de la festa l’organitzarem millor en grups reduïts, però en l’assistència i participació el dia de la festa, hi serem tots/es junts.\n3.- Actuació conjunta en la rehabilitació d’un espai, en la neteja del cau, barri o plaça.\nEn un projecte o empresa en el que ens proposem netejar el cau, reciclar les escombraries que trobem a la plaça o carrer del cau...\n4.- Assemblea o valoració.\nUna assemblea per decidir una proposta o per valorar una activitat, projecte, empresa és interessant que ho fem tots/es junts; per ordre i respectant el torn de paraula.\nLes valoracions de les activitats dependrà de l’edat dels nens/es i d’allò que ens haguem proposat assolir.\nPetit grup fix\n1.- Organització dels càrrecs.\nNormalment hi ha unes tasques a fer al cau com: escombrar, regar les plantes, recollir el material, netejar taules... Totes aquestes es poden organitzar per realitzar en grups durant un mes o un trimestre depenent dels dies i les activitats del cau.\n2.- Preparació i representació d’una obra o cançó.\nActivitat que podem portar a terme al final d’un campament (com a cloenda), com a fi d’una trobada o intercanvi...\nA partir d’una cançó popular en podem fer una adaptació, modificar-la, canviar la lletra... i fer-ne una coreografia o representació.\nBuscar un conte o història que pot ser popular o inventada i representar-la.\n3.- Realització d’un raid de dos dies en un campament.\nExcursió en la que han de sobreviure sols durant dos dies i una nit amb un mínim de menjar i beure.\nPerò també pot ser la preparació i organització de sortides de matí, a la muntanya o a la ciutat.\nEn Unitats d’edats més grans (Raiers, Pioners i Clan) poden organitzar sortides de dissabte al matí. Es tracta de buscar llocs d’interès, ja sigui a nivell cultural, social o sortides a la natura, i que en preparin una ruta, tenint en compte els diferents factors que hi poden intervenir (transport metropolità, esmorzar, entrades...), per fer un cop al mes.\nPetit grup mòbil\n1.- Xerrada i debat sobre una pel·lícula.\nA partir d’una pel·lícula que tracti qualsevol tema que els pugui ser interessant: pena de mort, homosexualitat, drogues i alcohol, rols en la societat... fer-ne una reflexió en grups, posicionar-se i fer una posta en comú i unes conclusions finals.\nAquesta activitat però tant es pot fer en grups petits, com fer dos grups donant-los nosaltres un posicionament a cada un dels grups i a partir d’aquí fer-ne un debat (no és necessari que els nois/es creguin fermament amb aquell posicionament, però si que és bo que puguin veure altres criteris, raons i arguments, és a dir, l’altre cara de la moneda.\n2.- Taller d’una activitat concreta d’una tarda.\nDes d’una activitat plàstica, a un taller d’animals o de cuina. Lligat però, amb el centre d’interès o tasca que s’estigui treballant.\n3.- Joc de pistes.\nActivitat que tant la pot organitzar el/la cap, com els mateixos nois/es en Unitats més grans.\nQualsevol joc de pistes o de rol és bo que es puguin organitzar amb els seus amics, diferents dels grups fixos. Cal recordar que els grups fixos els hem construït tenint en compte la voluntat dels nens/es, però també a partir del criteri del cap, que sovint no coincideix amb la voluntat del nen/a o noi/a. És important doncs, que el joc el puguin compartir amb els amics que ells/es escollissin, tot mirant que siguin equilibrats.


Alumni: Sven Bosch, Gestió Hotelera promoció del '92 - Hotel-Escuela de Sant Pol de Mar. Dirección Hotelera, Gastronomía y Artes culinarias y Restauración y EventosHotel-Escuela de Sant Pol de Mar. Dirección Hotelera, Gastronomía y Artes culinarias y Restauración y Eventos\nPublicat per: Comunicación HE-StPOL at 2 gener, 2013\nSven Bosch es va graduar en Gestió Hotelera l’any 1992 a l’EUHT StPOL, va treballar com maître al Gran Hotel Havana i a l’Hotel Juan Carlos I, i actualment és el propietari de la cerveseria especialitzada The Drunk Monk de Mataró.\nThe Drunk Monk ha estat recentment guardonada pel més conegut fòrum qualificador de cerveses de tot el món, Ratebeer amb el premi Gold Medal Best Beer Bars in The World 2012, que compta amb més de 500 referències diferents de cerveses de tot el món. La labor de Sven en The Drunk Monk és molt semblant a la del sommelier, ja que clients de diferents parts del món venen especialment a la seva cerveseria per degustar les seves cerveses que van dels 5€ fins als 100€.\nSven opina que la professionalitat en aquest sector és molt important i anima al fet que els alumnes d’EUHT StPOL aprofitin al màxim la seva experiència a l’Hotel-Escola, ja que la decisió de triomfar o no l’han de prendre ells. La professió que han escollit és la més enriquidora i divertida del món, encara que també és molt dura, ja que no és fàcil obrir-se camí en ella. Però aquestes hores de dedicació i aquestes llargues jornades laborals s’obliden quan veus el grau de satisfacció dels clients.


Una recerca analitza els trets sociològics dels estudiants universitaris - Universitat de Barcelona\nInici > Notícies > Una recerca analitza els trets sociològics dels estudiants universitaris\nUna recerca analitza els trets sociològics dels estudiants universitaris\nLes investigadores del Departament de Sociologia de la Universitat de Barcelona Lidia Daza i Marina Elias són autores del llibre Els estudiants a la universitat actual. Qui són, com són i què estudien?\nLa classe social influeix a l’hora que els joves triïn l’ensenyament universitari que faran: els procedents de classe treballadora escullen titulacions «menys arriscades» (en primer lloc, escullen les més barates i que consideren més fàcils); mentre que entre els universitaris procedents de classes mitjanes i altes trien titulacions «més arriscades», bé sigui perquè són més cares o perquè són vistes com a més difícils. Aquesta és una de les conclusions de les recerques dutes a terme per les investigadores del Departament de Sociologia de la Universitat de Barcelona Lidia Daza i Marina Elias, autores del llibre Els estudiants a la universitat actual. Qui són, com són i què estudien? (publicat per Octaedro).\nAquest llibre analitza, sempre des de la perspectiva de l’equitat social, els trets sociològics dels estudiants universitaris actuals, en el marc del procés de Bolonya i de la crisi econòmica: quins estudiants accedeixen a les aules, com escullen els ensenyaments i com és el seu rendiment acadèmic. Les autores, que també participen en el Grup de Recerca en Educació i Treball (GRET) de la UAB, assenyalen, per exemple, que les titulacions escollides en primer lloc pels estudiants de classe treballadora són les considerades de cost baix i fàcils (en un 31,3 % dels casos), mentre que entre els alumnes de classe mitjana i classe alta la xifra baixa a un 21,3 %. Aquests estudiants de classes mitjana i alta escullen en primer lloc titulacions d’un cost alt i qualificades de fàcils (un 31 %) seguides per les de cost baix però difícils (30,4 %). A més, aquesta tendència s’intensifica quan hi ha hagut augment de taxes.\nAquest seria un exemple de «la persistència i l’increment de la jerarquia interna a la universitat», segons les autores de la recerca, que van presentar l’estudi en una jornada a la Universitat de Barcelona el passat mes de juny organitzada pel Vicerectorat de Política Acadèmica, Estudiants i Qualitat i l’Observatori de l’Estudiant. «A la universitat hi ha estrats de classe social que entren més que uns altres (jerarquia vertical) i, un cop dins, l’accés per titulacions és diferent (jerarquia interna): els de classes altes van a carreres de més prestigi amb més bona inserció, i els de classes més baixes van a les que tenen una inserció segura encara que el prestigi o el sou siguin inferiors», apunten les investigadores.\nTant en el llibre com en recerques anteriors, es constata que existeixen diferències segons el nivell d’estudis dels progenitors pel que fa a les expectatives dels estudiants de secundària: els fills de pares amb estudis universitaris tenen aspiracions altes independentment de la nota de l’expedient; mentre que els descendents de pares que van deixar els estudis després de fer el nivell obligatori són els que més rebaixen les expectatives, fins i tot si treuen notes altes.\nAltres conclusions són que, malgrat que hi ha la tendència a una diversitat més gran de perfils entre els alumnes universitaris, la crisi econòmica fa que hi hagi una «desacceleració» en l’entrada de perfils no tradicionals. També s’apunta que, a mesura que els joves avancen pel sistema educatiu, l’equitat augmenta i que, segons enquestes d’inserció de graduats, l’efecte de la classe social és mínim. Les investigadores, que treballen amb dades quantitatives extretes de diversos projectes de recerca i d’estadístiques de diferents organismes, creuen que això podria ser perquè, «a mesura que s’avança en la trajectòria educativa, només queden els bons estudiants de diversos orígens socials, o que realment accedir a la universitat és la via meritocràtica de millora social». «Són importants —continuen— els estudis longitudinals i seguir investigant sobre les trajectòries formatives i d’inserció dels joves universitaris per poder aprofundir en aquestes qüestions». També assenyalen que «cal un itinerari a dedicació parcial que permeti a l’estudiant implicar-se en els estudis i la vida universitària; un dels requisits és l’existència de dos torns, per tal que els estudiants que tenen obligacions puguin configurar el seu horari sense rigideses».


Una aturada poc biològica | HISTÒRIESDEMAR\nUna aturada poc biològica\nPublicat el Març 7, 2016 per manelts\nCoincidint amb el darrer dia d’aquest febrer els quillats de bou han acabat el mes de veda anual. A diferència d´anys anteriors, on l´aturada va ser esglaonada, aquest any tota de flota d’arrossegament del litoral nord; des de Barcelona i fins a Llançà han coincidit en el temps en aquesta veda.\nEls quillats de la costa nord de Barcelona i de Girona han realitzat una aturada aquest mes de febrer\nAquest any, per tal de poder garantir un millor abastiment en les peixateries, s’han fet dos torns d’aturades en la flota d’arrossegament catalana: el dels ports del Nord de Barcelona i els del sud. Durant aquest mes de veda, les peixateries de la costa nord de Barcelona i de Girona s’han hagut de proveir de peix de Tarragona, de Sant Carles de la Ràpita o de Port Vendres. Senyalar però, que aquesta regulació només afecta a la flota d’arrossegament, i per això els xarxaires, els palangrers i d’altres arts menors , els veritables perjudicats per l’activitat dels quillats de bou, han continuat la seva activitat sense cap mena d’aturada. Només els sonsaires continuen amarrats, però en aquest cas és també conseqüència del seu propi pla de cogestió degut a la misteriosa desaparició de l’espècie.\nPerò, serveix d’alguna cosa aquesta aturada? Certament és una qüestió complicada en la que a més de les raons biològiques també es tenen en compte les econòmiques i les estructurals. Els criteris que s’han fet servir per establir aquest període de veda obeeixen més a qüestions econòmiques que no pas a raonament biològics. S’atura la flota durant el mes de febrer perquè bàsicament és el període de l’any més fluix des del punt de vista de les vendes de peix, i per això és quan les pèrdues econòmiques són menors. Una altre de les raons per realitzar l’aturada en aquest temps obeeix a un tema pressupostari ja que coincideix amb quan el Servei d´Ocupació té els recursos necessaris per a pagar la prestació de l’atur als mariners que deixen de treballar.\nA Palamós, els quillats que van a la gamba tenen un calendari de vedes consensuat amb la comunitat científica\nCom a un oasi en aquest desert de seny, al litoral nord només els pescadors de Palamós, on la majoria de bous d´arrossegament formen part del pla de cogestió de la gamba mantenen un calendari d’aturades diferent a la resta de ports de la zona. A Palamós els quillats aturen la seva activitat durant dos mesos a l’any i les dates d’aquesta aturada es realitzen seguint les recomanacions dels científics encarregats de la cogestió de la gamba. Dels 24 quillats que feinegen al Port de Palamós 16 formen part d’aquest pla de cogestió que té l’objectiu de garantir que la pesca d’aquesta espècie sigui sostenible i respectuosa amb el medi. En aquest cas, la veda de dos mesos, que ja porta uns anys realitzant-se, ha millorat les captures respecte als anys anteriors. Així els pescadors, treballant menys, acaben guanyant més. El model de Palamós és un exemple a seguir per les altres confraries si volen continuar amb la seva activitat.\nLa veda només afecta a l´art de bou i els pescadors artesanals han pogut continuar pescant\nL’arrossegament és la modalitat de pesca litoral menys selectiva i menys respectuosa amb el medi i si volem en el futur continuar tenint activitat pesquera als ports mediterranis, hauríem de començar a replantejar aquest art de pesca. Si es vol continuar arrossegant les xarxes pels fons marins hi hauria d’haver una supervisió per part de la comunitat científica per tal d’avaluar les poblacions de les espècies objectes de la pesquera. S’haurien d’establir plans de cogestió sobre d’altres espècies objecte de la pesquera com ara el lluç, el rap o l’escamarlà i s’hauria de minimitzar l´impacte físic que produeixen les portes sobre el medi marí. Això, però, és una altre històriademar


El Procicat suavitza restriccions i permet obrir restaurants fins a la una de la matinada El Procicat suavitza restriccions i permet obrir restaurants fins a la una de la matinada – El Món\nEl Procicat suavitza restriccions i permet obrir restaurants fins a la una de la matinada\nS'amplia fins a les 01.00 hores l'obertura al públic de les activitats culturals, esportives i serveis de restauració\nBarcelona Redacció 02/06/2021 6:07 pm\nEl Govern ha aprovat aquest dimecres la suavització d’algunes restriccions per a la contenció de la Covid-19, que entraran en vigor divendres 4 de juny. Les mesures permetran una ampliació d’horaris o d’aforaments en alguns sectors. Concretament, s’amplia fins a les 01.00 hores l’horari d’obertura al públic de les activitats culturals, esportives, serveis de restauració, botigues de conveniència i establiments comercials annexos a gasolineres. Fins ara era possible obrir fines les 24.00 hores.\nEls picnics, permesos de nou\nUna altra mesura és la finalitzacó de la limitació de consum d’aliments i begudes en reunions en els espais públics, el consum que es faci en espais públics habilitats, com ara àrees de lleure, de descans, de pícnic i similars. Actualment, es limitava el consum d’aliments i begudes en les reunions en espais públics (entenent com a reunió aquelles permeses amb un màxim de 10 persones), ha informat el Govern a través d’un comunicat.\nS’incrementa del 50% al 70% l’aforament permès en els establiments i locals comercials de venda al detall. També en les zones comunes i de pas dels centres i recintes comercials. Es permet l’accés i ús de les zones recreatives, com ara zones infantils, ludoteques o àrees de descans dels centres comercials, galeries comercials i recintes comercials. Fins ara, aquest accés i ús estava restringit.\nAforament activitats culturals, esportives i altres\nLes activitats culturals (arts escèniques i musicals i espectacles públics) i les competicions esportives, que es desenvolupin en tot moment a l’aire lliure, en instal·lacions o equipaments que tinguin un aforament autoritzat superior a 15.000 persones, podran tenir un nombre màxim d’assistents del 20%.\nVendetta 02/06/2021 10:58 pm\nVolem els noms de ki forma el procicat


Desembre | 2012 | Josep Cullell i Ramis\nJosep Cullell i Ramis\n~ escrits, llibres, música i pintures\nMonthly Archives: Desembre 2012\nMés Sant Feliu de Guíxols\n10 dilluns des. 2012\nPosted by josep cullell ramis in Articles\n(Àncora Nadal 2012)\nEn els darrers dos mesos, diferents ciutadans han escrit a Àncora les seves valoracions sobre una cosa que ens interessa i alhora ens preocupa a tants: engrescar-se o decebre’s davant del caliu cultural que pugui haver-hi en la nostra ciutat? Potser no hi ha motiu ni per una cosa ni l’altra. Potser allò que ens cal és repassar la trajectòria d’aquest àmbit de la nostra vida col·lectiva, tants anys enrere com ens sembli, i intentar extreure’n conseqüències amb la intenció de fer-ho de la manera més objectiva possible, sabent de bell antuvi que parers i valoracions, per més que hom ho vulgui, no són mai els mateixos per a tothom.\nPotser seria bo que alguna iniciativa ciutadana arribés a consensuar una mena de memo-rial de greuges culturals de la ciutat. No es tractaria de reclamar res a ningú (tot i que la manifestació de greuges té aquesta finalitat): a polítics municipals, a responsables d’en-titats culturals…, perquè la responsabilitat en darrer terme és de la ciutadania. Nosaltres mateixos. Però sí que podria servir per a la gestió cultural a llarg termini de la ciutat i per a totes les accions polítiques que aquesta gestió impliqui. Però també aquest memorial voldria ser una eina, encara que no pas de manera exclusiva, per als nostres polítics d’ara, als de demà i als… de la propera centúria. Aquest memorial podria contribuir, doncs, al disseny d’una estratègia a llarg termini, que estigués a disposició de tota formació política que ocupés el govern de la ciutat, perquè seria la manifestació popular de la valoració de la situació actual i dels desitjos i expectatives culturals de futur de la ciutadania. Una estratègia d’objectius a llarg termini i d’operativitat immediata en mans de qualsevol formació política de govern municipal.\nÉs veritat que les institucions públiques no són, a la llarga, els veritables protagonistes (i a l’hora de la veritat, tampoc no en són els veritables responsables) de l’ambient cultural d’una ciutat o d’una comunitat, però hi tenen un paper definitiu a l’hora de facilitar, pro-moure i estimular les accions culturals que la ciutadania, a títol individual o a través d’agrupacions, pot arribar a desplegar. Per això caldria un disseny no partidista, políti-cament transversal, d’elaboració tècnica, sensible també a les preferències de la ciutadania i amb coneixement del nostre llegat cultural i del objectius assolibles a llarg termini.\nTot això no vol negar que en les diferents legislatures en llurs respectius programes cul-turals fins a avui dia no s’hagin plantejat dissenys i objectius culturals valuosos per a la ciutat. Seria injust de mantenir tal cosa. Però tot és perfectible a base d’afegir nous con-tinguts i accions i descartant-ne d’altres.\nEn els darrers escrits, abans referits, han sortit valoracions i noms d’accions culturals, associacions, agrupacions, realitzacions periòdiques, centres culturals… que fan pensar que hi ha prou batec cultural a la nostra ciutat o, com a mínim, hi ha prou interès i caliu per mirar amb entusiasme la gestió coordinació i potenciació d’aquest patrimoni present, i al darrera d’alguns d’ells hi ha l’acció municipal que els dóna ajut i suport. Però també és veritat que en el camp de l’acció cultural, especialment en la potenciació del nostre llegat cultural, d’alta cultura, hom podria llançar-se a accions més valuoses, que servissin, alhora, tant d’aparador cultural per a propis i forasters com per a estímul i facilitats adreçats a les noves generacions de guixolencs. A Sant Feliu, en el camp de la valoració, reconeixement i explotació del nostre patrimoni artístic, segurament que no s’està en la millor situació possible. Al costat d’accions felices d’estímul de l’activitat en Belles Arts, trobem un silenci opac que ofega el nostre patrimoni pictòric autòcton, per exemple (per no parlar del literari o del musical, de l’es-cultòric, de l’arquitectònic i de l’històric). Al costat d’un festival musical a l’estiu, de gran volada, hi ha el cas d’oblit considerable de la promoció dels nostres propis valors musicals passats i presents. Al costat de projectes museístics de gran impacte (fins i tot internacional) i ha una valoració, exposició i promoció mínima, si no nul·la, del conreu autòcton d’aquelles Belles Arts…\nÉs innegable l’immens valor que la ciutat pugui arribar a comptar algun dia amb un museu Thyssen, però encara és més important per a la vida cultural de la ciutadania que a Sant Feliu de Guíxols, algun dia, hi hagi el nom d’alguns pintors guixolencs que puguin ser exposats en algun museu Thyssen d’on sigui d’arreu del món. És molt important, com el cas anterior, que el Festival de la Porta Ferrada aculli cada any primers noms del panorama musical internacional, però encara ho és més que la música i intèrprets guixo-lencs estiguin presents en festivals musical d’arreu del món. Perquè això és allò que realment prestigia a una ciutat i fa que sigui mirada i visitada i seguida amb admiració. Però sobretot és allò que fa que viure en una comunitat sigui motiu d’orgull i satisfacció per a tots aquells que vulguin formar-ne part.\nPerò tot això no s’aconsegueix en el breu període d’una legislatura política, ni amb dos, ni amb tres… Cal el disseny, tant per part de la ciutadania com per part de l’administració, d’uns objectius i d’una estratègia a seguir i perseguir un any darrer l’altre, un decenni darrere l’altre… Perquè algun dia, ser guixolenc vulgui dir quelcom més que ser d’un racó geogràfic qualsevol.\nL’any que ve, farà vuitanta anys d’uns escrits al diari i d’una conferència que Gaziel va pronunciar a la ciutat de Girona, una conferència que portava per títol Les viles espiritu-als. Era un tema en què el nostre escriptor es feia ressò del pensament del germànic Oswald Spengler, a qui, amb un desplegament determinista i pessimista, li semblava constatar que els pobles, les civilitzacions passen per diverses etapes, la darrera (per comparació amb la trajectòria vital de tot organisme biològic) és l’etapa de declivi i con-sumpció final, que l’alemany anomenava etapa de civilització (oposat a l’etapa anome-nada de cultura, l’etapa de zenit esplendorós d’una comunitat). També Gaziel clamava al cel contra allò que ell anomenava de macrocefàlia barcelonina, referint-se al paper vampirès de la capital catalana, en l’absorció del millors fills de la terra i de les millors emergies creatives per deixar erm la resta del territori del país.\nGaziel s’esforçava per convèncer l’auditori de fer cas omís a propostes pessimistes (per més justificacions que hom pugui assignar-los) i d’encaparrar-se a sortir-se’n fomentant l’establiment d’institucions que potenciïn el treball científic i cultural de la població per tot l’ample del territori català, per tal de mantenir-lo actiu i valuosament productiu (ara pot venir al cap un determinat nombre de grans projectes recents de gran volada, deses-timats, que la nostra ciutat no ha pogut aprofitar). No estaria gens malament que a Sant Feliu de Guíxols ens proposéssim el mateix esforç per lluitar contra totes les macrocefàlies que xuclen el nostres més preuats valors hu-mans, perquè sobre la nostra ciutat no només hi penja la macrocefàlia vampiressa de Barcelona, sinó que n’hi pengen moltes d’altres, algunes d’elles des de geografies molt llunyanes i alguna d’elles des de geografies properes en extrem que, culturalment, indus-trialment, comercialment, oci, serveis…, xuclen el nostre potencial i deixen en no res el moment d’esplendor, local, discret, però valuós i real, cultural i material, que hom pot assignar i reconèixer en la nostra ciutat, no fa pas tant anys enrere. És qüestió d’engrescar-s’hi i posar-s’hi.\n17 hipòtesis cosmològiques sobre la música\nMetafísica de carrer\nMites, miratges, desil·lusions i desenganys\nUn port nàutic a Sant Feliu de Guíxols\nSant Feliu de Guíxols per a forasters\nUna vila del nou-cents: Sant Feliu de Guíxols\nViatge a la Mediterrània Interior\nAnecdotari de via estreta\n50 retrats mediterranis\nIlles, illots i racons mediterranis


La despesa mitjana en les rebaixes serà de 103 euros, un 20% més que el 2016\n07/01/2017 a les 12:09\nSegons un estudi que analitza l’activitat de les principals cadenes de distribució de moda a Espanya i els hàbits de consum\n© L’obertura d’un centre comercial aquest dissabte a València.\n© Rebaixes en un centre comercial a València.\nLa despesa mitjana per persona en roba i complements en les rebaixes de gener serà de 103 euros, un 20 % més que fa un any quan el pressupost invertit va ser d’alguna cosa més de 80 euros de mitjana, segons l’estudi Fintonic 2017 "El consum de moda a Espanya".\nL’estudi, que analitza l’activitat de les principals cadenes de distribució de moda a Espanya i els hàbits de consum, també revela que les dones es mantenen com les principals consumidores de moda en rebaixes i gasten un 5,3 % més que els homes, 106 euros davant 101 euros.\nPerò si al gener creixen les compres també augmenten considerablement les devolucions i, en concret, aquest mes i en comparació amb la resta de l’any, es produeixen un 30 % més de reemborsos.\nSegons l’estudi, a les rebaixes de gener els ha sortit un seriós competidor com és el Divendres Negre o 'Black Friday' i el Ciberlunes o 'Cyber Monday', que a finals de novembre atreuen molts consumidors per les seues atractives ofertes.\nDe fet, Divendres passat Negre les vendes van ser fins un 14 % superiors a les registrades el 7 de gener de 2016, data en la qual es va assolir la facturació més gran en rebaixes.\nAquest any i per regions, bascos i navarresos són els que més invertiran en rebaixes de moda i complements, fins 120 i 118 euros respectivament.\nEn el costat oposat se situaran canaris i catalans, amb les despeses més baixes, 91 i 96 euros en cada cas.\nL’estudi també subratlla que el Grup Inditex i les seues marques es mantenen com favorites i lideren la despesa mitjana per client, amb 78,3 euros.\nAl Grup Inditex li segueix Mango a distància i el grup Cortefiel, amb 55,7 i 55 euros, i Primark i H&M, amb 42,4 i 40 euros, respectivament.\nDins dels grans grups de distribució, una part important de la facturació de les rebaixes es concentra a les marques Zara, H&M i Primark, que en conjunt representen el 48 % del total de les vendes.\nL’anàlisi de Fintonic 2017 es va realitzar amb una mostra de més de 100.000 persones amb edats compreses entre els 18 i 50 anys, residents en nuclis urbans d’Espanya i usuaris de Fintonic.com i de banca per internet.


Comença la campanya de control i inspecció als xàrters nàutics – VilaAndratx.com\nComença la campanya de control i inspecció als xàrters nàutics\nAquesta actuació reforça les línies de control del sector del xàrter nàutic que ve realitzant la Direcció General de Transport Marítim i Aeri del Govern de les Illes Balears\nLa Conselleria de Mobilitat i Habitatge, a través de la Direcció General de Transport Marítim i Aeri, ha posat en marxa una nova campanya de control i inspecció de les embarcacions d’esbarjo per evitar que es duguin a terme activitats de lloguer nàutic sense complir amb els requisits legals per poder fer-ho.\nEnguany les actuacions de control i inspecció se centraran en els punts següents:\n— El fet de no disposar o no dur a l’embarcació la declaració responsable.\n— La no aparició en els contractes del número de registre de la Direcció General de Transport Marítim i Aeri.\n— La venda de tiquets per plaça (només es permet el contracte d’arrendament de tota l’embarcació).\n— El control fiscal (IVA).\n— El fondeig sobre posidònia.\nLes entitats que estan implicades en aquest operatiu són la Delegació de Govern, la Guàrdia Civil, les capitanies marítimes, la Demarcació de Costes, l’Agència Estatal de l’Administració Tributària, la Conselleria de Medi Ambient i Territori, la Direcció General de Transport Marítim i Aeri, l’Autoritat Portuària de Balears i Ports de les Illes Balears.\nAquesta actuació reforça les línies de control del sector del xàrter nàutic que ve realitzant la Direcció General de Transport Marítim i Aeri del Govern de les Illes Balears. Els mecanismes d’inspecció són, d’una banda, la realització d’inspeccions in situ a les empreses del sector amb l’objectiu de comprovar el compliment de la legalitat en la seva activitat; i, de l’altra, una revisió aleatòria de la documentació presentada de les declaracions responsables corresponents a les embarcacions destinades al servei de xàrter.\nCal recordar que aquesta és la segona vegada que es duu a terme una operació conjunta per intensificar la lluita contra els xàrters nàutics il·legals.


20 personatges d'anime molt diferents, amb la veu del mateix actor - Altres\nPrincipal Altres Personatges d'anime molt diferents, amb la veu del mateix actor\nLector de 34,6k Anime Underground Anna Lindwasser 15. maig 201734,6k visualitzacions20 articles\nQuan mireu un munt d’anime, és possible que observeu diversos personatges d’anime amb el mateix actor de veu. Alguns actors de veu d'anime inclouen més de 100 personatges diferents al seu currículum, cosa que fa que molts personatges d'anime siguin expressats pels mateixos actors. Tot i que alguns s’especialitzen en certs tipus de personatges, molts altres actors cauen per tot el mapa. Com a resultat, molts actors de veu famosos mereixen molt més crèdit del que normalment els fanàtics de l’anime confien en ells. Aquests Recull de vídeos de GoBoiano a YouTube mostra alguns dels exemples més inesperats de diferents personatges d'anime expressats per la mateixa persona.\nPer exemple, sabíeu que va expressar Mamoru MiyanoNecrològiquesYagami lleuger,Fullmetal Alchemist: Brotherhood'sLing Yao iGratuït Club de natació Iwatobi biMatsuka Rin? Què tal Jun Fukuyama jugant?Aula per a l'intent d'assassinatKoro-Sensei undCode GeassLelouch Lamperouge? No falten personatges d’anime completament diferents expressats per la mateixa persona, una tendència que es repeteix quan els actors nord-americans expressen el seu anime.\nqui està bé sortint\nHiroshi Kamiya expressa atac a Titans Levi i Angel Beats !!\nKazuhiko Inoue spricht Narutos Kakashi Hatake und Fruits Baskets Hatori Sohma\nKaito Ishikawa va escriure One Punch Man's Genos und Haikyuus Tobio Kageyama\nAmi Koshimizu Veus Kill the Kills Ryuko Matoi i Sailor Moon Crystals Sailor Jupiter\nLes millors cites de Severus Snape


Normes per plantar i tenir cura del bruc en una olla a casa\nEl bruc és un arbust de fulla perenne que es troba a tot el món. A Rússia...\nPropietats medicinals i contraindicacions de calèndules, beneficis per a la salut i perjudicis\nLes calèndules sense pretensions tenen propietats medicinals i contraindicacions. En saben ...\n20 millors varietats i tipus d’espígol amb descripcions i característiques\nPlantar i cuidar el lli perenne en camp obert, a partir de llavors\nCada vegada més sovint es poden trobar flors silvestres i forestals als jardins ...\nÉs possible mantenir una flor de cannu a casa, com créixer i tenir cura\nÉs possible mantenir una flor de canna a casa i com conrear-la correctament ...\nDescripció de la varietat de rosa Aspirina, cultiu, cura i reproducció\nMolts jardiners cultiven flors al seu pati. Són capaços de decorar i transformar qualsevol paisatge, fan que el racó sigui acollidor i agradable per relaxar-se. A l’hora d’escollir una varietat d’una planta que us agradi, cal tenir en compte no només l’aparença, sinó també les característiques climàtiques de la regió.\nLes llavors i els bulbs es compren anticipadament i es processen. Després comencen a seleccionar i preparar un lloc d’aterratge. Cada tipus de flor té els seus propis requisits per a la composició del sòl.\nL'encapçalament conté articles que descriuen detalladament les regles per al cultiu de plantes ornamentals rares i comunes en un hivernacle, a casa i en una zona oberta. La cura requereix regar regularment, arrebossar, afluixar i desherbar el sòl, abonar i tractar plagues i patògens.\nPlantació i cura de piretrum, varietats florals i regles de cultiu\nPyrethrum és una de les plantes sense pretensions plantades pels jardiners. Forma espectaculars inflorescències de diversos colors ...\nLes millors varietats i varietats de Potentilla, descripció i característiques\nCinquefoil, o cinquefoil, és una planta medicinal i ornamental. A la natura, hi ha una varietat blanca i una de groc ...\nPropietats medicinals i contraindicacions per a l’ús de romaní, beneficis i perjudicis\nLes propietats curatives del romaní són conegudes des de l’antiguitat. Als països mediterranis i al nord d'Àfrica, a ...\nDescripció de TOP 50 millors i noves varietats de peonies amb característiques\nMolts jardiners cultiven aquestes flors perennes espectaculars als seus patis. A la família de Peonies sobre ...\nCom propagar adequadament el rododendro a casa\nLes finques rurals, les daques no es poden imaginar sense llits de flors exquisits ni llits de flors acollidors. Sovint, les parcel·les estan decorades ...\nDescripció i característiques del cultiu de gladiolis japonesos, plantació i cura\nEl jardiner pot decorar el lloc amb el gladiol japonès durant tota la temporada. Al principi, estret ...\nQuan és millor plantar tulipes a la tardor a la regió de Moscou\nDesprés de l’hivern, quan tota la natura està adormida, apareixen les primeres campanes de la primavera ...\nCom preparar un delphinium per a l’hivern, quan i si s’ha de tallar, com cobrir i conservar\nL'insòlit arranjament de flors a la tija i el color brillant del delfiní són capaços de ...\nNormes per a l'ús de calèndules com a fems verds i per què aquest fertilitzant és útil\nEl rendiment i la resistència dels cultius hortícoles a les plagues de moltes maneres ...\nDescripció de varietats de tulipes dobles i tardanes, característiques de plantació i cura\nDoble tulipes - flors d'una forma i bellesa extraordinàries - sovint ...\nNormes per plantar i tenir cura de clematis als Urals, elecció de varietats i cultiu\nPer plantar i cuidar clematis als Urals es requereixen certes habilitats dels productors de flors ...\nPropietats útils i contraindicacions de l’herba quinoa, receptes de medicina tradicional\nLa recepta per fer melmelada de gerds sense llavors per a l’hivern\nDescripció de les millors varietats d'iris, plantació, cultiu i cura