Inauguració del centre.\nEl cònsol major del moment, Ricard Tor, talla la cinta inaugural del nou equipament.\nVista del còctel d'inauguració, al vestíbul del Centre Cultural.\nL'espectacle inaugural, que va implicar les entitats que funcionaven a la parròquia.\nL'equip, el 1994: Elisabeth Gil, Irina Robles, Olga Àlvarez, Canòlich Ribot i Teresa Areny.\nJo crec que el poble de Sant Julià va canviar totalment de cara des que es va construir l’edifici: la plaça de la Germandat és el lloc més freqüentat, el punt de reunió per a tothom, un dels llocs amb més vida.” Per a Jordi González de Alaiza, director del centre des del 2001, l’edifici és un focus que irradia vida al poble. Un far que, a banda, en pocs moments està apagat: obre pràcticament a diari des de les nou del matí fins a les onze de la nit (més tard, si hi ha espectacle i s’allarga). Així que els escassíssims dies l’any que té les portes tancades la zona canvia totalment de fesomia, apareix esmorteïda, trista, deshabitada.\nLa història, dèiem, es remunta a vint-i-cinc anys enrere. A un 18 de setembre exactament, quan el centre –cultural: la inclusió dels congressos a la nomenclatura va venir més tard– va viure la jornada inaugural. Espectacle emotiu i autoritats, com correspon. “Ho vam fer amb tanta il·lusió, totes les entitats, allà davant el públic!”, s’exclama Jordi Díaz, cap de la colla gegantera. Hi era aquell dia i hi és avui, tot preguntant-se com és que no es va fer una mica més de rebombori: “Vint-i-cinc anys no es fan cada dia, oi?”\nUn “pulmó” cultural\nQue Sant Julià tingués un centre cultural que aixoplugués tota l’activitat cultural, equipat amb els espais escènics més moderns, amb capacitat per produir espectacles, amb espais per fer classes i tallers, un teatre i una sala on es pogués fer cinema –la Rocafort– va ser una iniciativa del consolat de Josep Maria Felipó, represa pel successor, Ricard Tor, en qui va recaure l’honor de tallar la cinta inaugural mentre assegurava que l’edifici estava cridat a ser un dels “pulmons” culturals del país.\nEl centre es mou avui gràcies a un equip de 14 funcionaris i una desena de professors per a les diferents escoles, eventuals. Però en aquells moments, quan va obrir les portes, la tripulació es limitava a tres persones: Teresa Areny, la primera directora; Olga Álvarez, que s’encarregava de la biblioteca, i Joan Benítez, el conserge. “Jo estava estudiant a Barcelona, Pedagogia, i començant a treballar en un casal infantil al Clot; quan pujava el cap de setmana veia l’edifici en construcció i em deia que m’hi encantaria treballar.” El somni d’Areny es va fer realitat en forma d’edicte i amb 25 anys i poca experiència professional encara es va posar al capdavant del nou equipament. “Tot un repte, però també aquella possibilitat de fer-ho tot des de zero, sense comparació possible i sense directrius.” Amb alguna idea de partida: “jo el que tenia molt clar és que el centre cultural havia d’estar obert a tothom, tothom s’havia de sentir com a casa seva, amb ganes de venir, i amb sinergies entre entitats”.\nL’ara ja veterà equipament va néixer com a hereu del ja aleshores desaparegut Centre Cultural Laurèdia, unes petites instal·lacions al costat de l’església amb aspecte de provisionals “però on érem molt feliços”, recorda Sergi Mas, que com a director de l’escola d’art va ser dels primers a estrenar l’edifici de la plaça de la Germandat i que amb el temps, considera, “s’ha convertit en l’ànima de la parròquia”. Tot i que, puntualitza, “se’n podria treure més profit, però això ja depèn dels habitants de Sant Julià i del que vulguin”.\nTambé entre els primers ocupants hi va haver l’Esbart Laurèdia i la Coral Rocafort, dues de les entitats més veteranes de la parròquia, amb mig segle llarg a l’esquena. “Sant Julià sempre ha estat una parròquia amb moltes associacions, no és nou, i aquest centre no només les va aglutinar, sinó que n’ha afavorit moltíssim la seva existència.” I va suposar un fort impuls –en això coincideix amb Mas– per a l’activitat teatral: existia molta afició “ja des de feia molt temps, entre un jovent d’aleshores que avui som avis”, diu Areny. Comptar amb un teatre comme il faut, el primer al país, va ser una mena de somni materialitzat. “Què hem de dir? Nosaltres n’estem encantats”, assegura Jaume Torra, director de l’esbart. No sols per les instal·lacions, també per tot l’equip de producció que, amb el temps, s’ha anat muntant. I, explica amb un punt d’orgull, que quan en un intercanvi amb entitats foranes els toca als lauredians de fer d’amfitrions i acollir els convidats, “veuen el nostre centre, i flipen, perquè ells generalment no tenen les nostres condicions”.\nTornant a aquell moment de la posada en marxa, la primera directora indica que no tenien “cap més directriu que les marcades per l’espai”. I amb un teatre amb tots els ets i uts – “jo no en sabia res, vaig haver d’aprendre què era una bambolina”, reconeix Areny–, està clar que s’havia de posar en marxa una temporada de teatre. “Està clar que no podia programar segons els meus gustos, sinó pensant en els del públic... amb algun punt de risc, per descomptat, no tot podia ser comèdia.” Per fer una temporada atractiva de partida hi van començar a desfilar Lloll Beltran (la primera), Paco Moran, i sobretot Joan Pera. “Tant per a ell com per al fill, Roger Pera, el centre, la parròquia, s’ha convertit en la seva segona casa, i la gent se’ls estima moltíssim”, assegura González de Alaiza.\nA Olga Àlvarez, una laurediana que ha seguit connectada al món de la cultura i avui és productora al Teatre Lliure, se li va confiar l’encàrrec de posar en marxa la biblioteca: crear un primer fons –comprant títol per títol, fins a uns cinc mil, aproximadament i començant el catàleg fitxa per fitxa escrita amb les seves manetes–. Amb més il·lusió i ganes que coneixements, admet, però comptant amb l’assessorament, les biblioteques ja en funcionament, sobretot la pública de Govern. I després es va haver d’encarregar de donar-la a conèixer. “El que més recordo és que de seguida vam tenir molta resposta, molta gent fent-se el carnet d’usuari, visitant-nos”.\nUna feinada a la qual sumava la col·laboració en la resta d’activitats que s’organitzaven al centre, on poc després va assumir la sotsdirecció. Aquells anys “van ser un autèntic màster”.\nEls ajudaven eventuals. Gent com González de Alaiza, que va començar així. O Núria Parés, que es va integrar en els temps del concurs de cant apadrinat per Montserrat Caballé, després passaria al Museu del Tabac i actualment és al Thyssen Andorra. “Però érem un equip bàsicament femení, i entre nosaltres es va crear una forta amistat, encara avui ens diem les nenes culturals”, riu Areny. Amb ella, Àlvarez, Parés, Canòlich Ribot (després seria responsable de Turisme a la parròquia), Laura Rogé (actualment al departament de Cultura) i Elisabet Gil (ara, directora de la biblioteca del centre).\nUnides també pels tràngols i els nervis que arriben amb cada espectacle: “per a un espectacle de l’Amparo Moreno no ens deixaven passar el camió per la duana, això era el pa nostre”. Com les dificultats per muntar cada escenografia: “el muntacàrregues no va estar ben dissenyat, és un error arquitectònic que no s’ha solucionat”, apunta Areny. I Déu n’hi do el que li va costar que es canviés el color del terra de l’escenari. “En color faig podia ser més elegant, però on s’ha vist un escenari de color clar? És un tema funcional.”\nEn un quart de segle el centre ha tingut grans moments, però si n’hi ha un de particularment brillant, coincideixen Areny i González de Alaiza, van ser els anys que acollia el concurs de cant apadrinat per Montserrat Caballé. Moments exigents, també, recorda la primera directora: la relació amb la diva de la lírica la va fer patir de manera considerable. “Però finalment es va crear una estima i una relació amb la família que encara dura.” L’objectiu era posar Sant Julià al mapa mundi operístic i, per uns anys –cinc, de fet, després es va acabar el finançament–, ho van aconseguir. Queda, diu l’actual director, aquest orgull de veure com alguns dels que van passar com a joves debutants avui són figures de talla. “D’alguna manera, veiem que vam alimentar la seva carrera. I a sobre, mantenim la relació, així que què més podríem voler?”


escola gavina | escola valenciana | escola cooperativa: Formació & Innovació\nInfantilPrimàriaSecundàriaQUI SOM?Escola GavinaMultimèdiaServeisOff-AftersAula ObertaFormació & InnovacióMESTRES en pràctiquesELS GRANS MESTRESADMINISTRACIÓCALENDARI 2015-2016martinallibresBibliotecaLlengües estrangeresGabinet PsicopedagògicIl·lustres i il·lustratsAKOEeducacióAMPAgavinaALTRES REALITATSESCOLAVALENCIANA\tLes tres coses que he après\nL’educació ha de ser una celebració de la vida, apassionada i motivadora Tema:Crear escoles que preparin per al futur 1 L’educació ha de ser una celebració del viure la vidaLa nostra principal responsabilitat com a educadors és preparar la nostra mainada per al seu futur; per això l’educació ha de satisfer primer les seves necessitats. Hem de dedicar més temps a comprendre el futur i menys temps a mirar cap al passat. El sistema tradicional es basa a preparar els estudiants per a alguns futurs. Això ja no té sentit; en una era postindustrial hem de dissenyar un sistema basat en l’apoderament, no en el control. Per fer això nosaltres els educadors, els polítics, hem de sortir dels nostres espais de comoditat i assegurar-nos que dissenyem sistemes basats en la necessitat, no en la ideologia; basats en habilitats i competències. Hem de garantir que, primer de tot, el sistema explori l’increïble potencial de cada infant individualment i l’ajudi a veure el seu lloc en un futur complex i canviant. El Govern xinès ha declarat recentment que, per tal de crear un futur sostenible, la Xina ha de descobrir i nodrir la propera generació de Steve Jobs; no és una mala pensada. 2 Hem d’alimentar el poder d’aprendre realmentPer a massa dels nostres estudiants, l’educació no és més que una preparació sense fi per fer exàmens, dividida en assignatures diferents (matemàtiques, literatura, etc.) i ensenyada d’una manera que és abstracta per a qualsevol cosa excepte per al propi sistema. Massa de nosaltres ens cansem de la naturalesa abstracta de la nostra escola i de la cultura opressora dels exàmens. L’educació és un regal extraordinari; el més poderós que cap societat civilitzada pot oferir al seu jovent, però ells no ho senten així. M’amoïna que massa joves no percebin l’escola més que com una fàbrica de processament on els diem que l’educació és com el purgatori: d’alguna manera hi han de passar abans d’esdevenir adults i, per tant, ciutadans reals i valorats. John Holt va remarcar una vegada que l’educació era com aprendre a tocar el violoncel: anys de dir que estaves aprenent a tocar, sempre preguntant-te quan estava bé per dir que estaves tocant el violoncel de veritat. Hem de fer que l’aprenentatge sigui cosa de l’ara. 3 L’educació ha de ser divertida!L’educació ha de ser una celebració de la vida, una exploració del potencial i una alegria per l’experiència. Per descomptat que és important; per als futurs dels nostres fills i també per al nostre propi llegat. El món s’enfronta a reptes massius, massa sovint a reptes derivats de la nostra pròpia acció: economies insostenibles, desastres ambientals i nivells cada cop més alts de conflicte socioètnic. Aquesta és l’herència que estem deixant a la nostra descendència; no és gaire optimista, i tanmateix l’educació ha de ser, ha de ser una celebració del que es pot aconseguir, descobrir i crear. S’ha d’omplir amb impressió, meravella i oportunitat, i amb professors apassionats per ensenyar i aprendre. Les millors aules estan plenes d’alegria i rialles; són llocs on la canalla està relaxada i vol aprendre perquè el professorat està relaxat i li agrada ensenyar. Els reptes són durs, però l’escola no hauria de desgastar, hauria de motivar. Només una generació prou relaxada per ser ella mateixa i prou segura per posar en qüestió les convencions, per assumir riscs i per atrevir-se a ser diferent, trobarà les solucions per avançar positivament cap al segle XXII.\nDecàleg del lideratge per a l'aprenentatge, by Màrius Martínez\n1- El lideratge que crea condicions per a l'Aprenentatge potencia organitzacions que aprenen.\n2-Cal trencar les rutines establertes per crear-ne de noves. 3- El propi col·lectiu ha de tenir la necessitat del canvi, s'ha de conscienciar.\n4-L'entusiasme és una actitud. Cal construir una nova narrativa a l'escola a partir de l'entusiasme.\n5-El professorat és agent del canvi, s'hi ha de sentir agent. Cal un projecte d'escola amb missió, visió i lema.\n6-El paper de l'equip directiu és cabdal. Ha d'identificar el talent de la seua organització, i fer-la créixer distribuint aquest lideartge.\n7-L'educació és error i és risc. Cal prendre riscos.\n8-No podeu oblidar el lideratge dels alumnes. 9-Cal identificar els efectes. les causes. allò què passa. 10- El lideqratge per aprendre necessita una actitud compromesa dels mestres i no vol una cultura de la queixa. Aquests lideratge s'hi troba en un entorn d'innovació. Els mestres ja o són transmissors, generen aprenentatge. [Màrius M. Facultat de Ciències de l'Educació, UAB]\nCom podem saber que aprenem? Com ho podem millorar?\nRoser Salavert és una dona d'impressió, sòbria, sòlida, de discurs contundent que convida a confiar-hi: ha sigut superintendent de les escoles de Nova York (75.000 mestres, 1,200.000 alumnes) i ha format part del treball d'investigació com cal liderar per aprendre, almenys pel que fa a orientar l'avaluació dels centres (com treballen?, com aprenen els xiquets?, què fan els mestres?, com els ajuden?, com saben si aprenen… I què fan els superintendents per ajudar les escoles més conflictives…)\nVam ser en una master-class sobre 'Comunitats professionals d'aprenentatge: el canvi i la millora sostenible'. No ens vam perdre i vam agrair la força i la tenacitat de la seua experiència. Us avancem la conclusió: 'Després del treball de millora realitzat en les escoles de Nova York, hui portaria el meu fill a una escola pública'.\n—Els mestres prou que s'excusen a posar l'èmfasi en el rendiment i en la manca de temps. Temps per a què?, els demane, per a la quantitat de curriculum o per a la qualitat del que feu? Prou de sentir-se frustrats, mestres, convertiu aquestes dificultats en reptes. Cal que supereu la frustració. —El canvi és part de la definició de l'escola, els canvis externs i interns, no oblideu que allò que forma és la riquesa del lloc. Fins i tot cal que planifiqueu des del primer dia què passarà el dia que us n'aneu. QUÈ HEM APRÉS DE LES ESCOLES AMB ÈXIT SOSTINGUT?\n—Els mestres se senten mestres, són membres actius d'aquella escola, són comunitat que aprén, troben oportunitats de millora constantment, viuen la interacció, tenen capacitat de treballar col·laborativament, i l'èxit sostingut és un tret més: són escoles vives, organitzacions vives, alumnes-mestres-pares són part de la riquesa de l'optimització. Però, què fa que l'entorn de l'escola procure aquest èxit sostingut?\nQuè fem perquè l'entorn contribuesca a l'èxit sostingut?\n1. L'ensenyament a l'aula deixa de ser a porta tancada. Un mestre que et visita, un pare, un professional no vol jutjar què fas. Vol observar què passa i com pot ajudar-te a millorar el que fas.\n2. Calen pautes i protocols. Diàleg reflexiu i constructiu que resulta d'un llenguatge comú (consens), per la millora continuada de la pràctica a l'aula. 3. Cal un enfocament col·lectiu en objectius d'aprenentatge. Cada escola vostra ja té un objectiu del curs, d'enguany? sabeu quin és l'objectiu enguany de la vostra escola? El teniu escrit? El sap tothom? Un, un de sol!\n4. Cal col·laboració entre els diferents grups de l'escola: pares, alumnes, mestres. 5. Quines són les oportunitats de participar en les decisions educatives? estan definides, són públiques?, quin és el vostre lideratge distributiu?\nTot plegat, a qui rendiu comptes? Quin és el rendiment de comptes, si no milloreu, si milloreu, com l'expliqueu?, com us ho plantegeu?\n[a Nova York vam fer un decret perquè, almenys, totes les escoles permeteren l'observació dels equips de dades, que havien de recollir informació per elaborar diagnòstics del que passava.]\nQUINES SÓN LES CONDICIONS QUE CALEN PERQUÈ L'ENTORN AJUDE A L'ÈXIT SOSTINGUT?\nQUINES SÓN LES CONDICIONS NECESSÀRIES de l'èxit sostingut?\nPRIMER. El suport de la direcció de l'escola que proporciona l'espai físic i temporal, que permet establir un horari de trobades de reflexió i planificació per a tothom.No feu més horari i feu servir el que ja teniu.\nSEGON. Confiança, respecte, voluntat de compartir reptes i dificultats per a la millora de la pràctica.\nTERCER. El compromís de tothom a posar en acció les decissions de millora i fer-ne seguiment i avaluació en les reunions.\nTotes aquestes tres depenen del capital humà, són capital humà, optimitzen les persones.\n—CAL L'AMBICIÓ DE SABER CAP A ON VOLEU ANAR.\n'El treball d'equip fa possible el somni d'equip'\nQuins són els somnis de la vostra escola? Quin és el somni del vostre equip?, de l'alumnat, del professorat, de l'entorn escolar… Quin és el somni de l'Equio?\nCom actualitzeu cada any el somni, hui mateix? Sobretot, en portar aquesta pregunta a les vostres escoles, no encomaneu més feina. Però plantegeu-vos cada any que elaboreu el Projecte general anual, quin és l'objectiu, el somni anual. Per exemple:\n—el nostre somni és que a final de curs totes els alumnes sense excepció demostraran progrés en llengua i matemàtica, com a resultat del treball en equip enfocat des de la lectoescriptura (llegir i escriure), per aprendre en totes les àrees curriculars. Això constarà a la nostra PGA.\nEl progrés. Hi ha evidència del progrés, quina és l'evidència del progrés als vostres centres? Ja queda reflectit al quadern del mestre? Teniu quadern del mestre? I el director, té un quadren de director on apunta els progressos dels alumnes, dels mestres, de l'equip directiu? Això és només una eina, el quadermn del mestre, però…\nQUINES EINES FA SERVIR UNA COMUNITAT PER APRENDRE?\nLa V Jornada Marta Mata sobre Freinet, un èxit de l'escola i els mestres\nQuan vaig iniciar el viatge des València, a tres quarts de set del matí, amb una pluja intensa, no imaginava viure una jornada sobre l'escola i els mestres de tanta envergadura. El viatge aquest dissabte a Saifores demostra com de viva és l'escola, si sabem explicar-la i donar l'oportnitat als mestres perquè comuniquen tantes coses d'interés i extraordinàries com fan. Gràcies per la invitació i per haver-nos permés de col·laborar en aquesta jornada sobre Freinet i els Drets dels Infants, a la casa pairal de Marta Mata, que és la Fundació Àngels Gàrriga de Mata. Expliquem alguns detalls d'allò que vam compartir a la Jornada\nEn la imatge la intervenció d'una parella de mestres que havien baixat de Perpinyà, que treballen en educació especial: com podem respectar els drets dels infants d'educació especial sinó els fem visibles cada dia a l'escola? Participació, col·laboració, treball divers, entusiasme, coratge, molt de coratge per defensar les tècniques Freinet en condicions que ens hem d'arromangar. si volem reeixir en el nostre treball. A la carta que envià el mestre Ferran Zurriaga, que anirem publicant en petits capítols, en parla de com engrescar els alumnes més difícils des de la responsabilitat i la participació. El debat entre els llibres de text i els ebooks J_ADELL&CARLESB.\nhttp://cent.uji.es/pub/ebooks-textbooks-conclusions [conclusions del seminari 'Llibres de text o d'electrònics?]\nConclusions del seminari Ebooks i llibre de text (CENT, 6 de març de 2012).La lectura en suports digitals està consolidada en les franges d'edat corresponents a l'educació secundària i universitària.Suports de lectura emergents com ara smartphones i e-readers presenten índexs d'ús molt més baixos que l'ordinador però també significatius. Cal prendre en consideració aquests suports emergents com a via de distribució de materials d'estudi i per tant també els formats de document, especialment l'estàndard EPUB, que faciliten la lectura en aquest tipus de dispositius.Els llibres electrònics (ebooks) i dispositius de lectura (ereaders) són una reacció del sector del llibre a l'amenaça de la digitalització. En el sector de la música, Apple va crear un nou negoci en aquestes noves condicions, i va capturar una bona part del mercat, amb l'ecosistema integrat per l'iPod i l'iTunes Store. En el sector del llibre, Amazon va calcar l'operació amb el Kindle i la Kindle Store.La revolució digital en el món dels llibres, igual que ha passat abans en altres sectors, no pareix que l'hagen de fer les editorials sinó les empreses dedicades a la tecnologia.Amb els nous productes presentats el gener passat, Apple s'adreça específicament al sector del llibre de text. L'aplicació gratuïta per a Mac, iBooks Author, permet crear llibres de text amb elements mutimèdia i interactius, però només poden usar-se en un iPad i distribuir-se a través de l'iBookstore d'Apple. A més a més, el format d'aquests llibres està basat en EPUB, però no és EPUB ni hi és compatible.D'altra banda, iBooks Author és un producte molt ben acabat, a l'estil d'Apple, que prioritza el disseny i la usabilitat: és a dir, no només l'aspecte, sinó sobretot un bon funcionament. Sens dubte estimularà l'evolució del programari i dels estàndards. I iTunes U constitueix una via de difusió complementària que les universitats poden aprofitar.El mercat del llibre de text és un mercat trencat que no respon als interessos dels usuaris del llibre, sinó als d'altres agents. Ens podem preguntar si avui en dia els educadors i els aprenents necessitem llibres de text. En tot cas, només des del moviment dels llibres de text oberts (open textbooks) podrem realitzar totes les possibilitats de la tecnologia en favor dels aprenents.Sortosament, disposem d'un gran nombre d'eines lliures, potser no tan sofisticades encara com l'iBooks Author d'Apple, però molt potents i molt útils també per a facilitar l'ús, la creació i la reutilització de materials en formats d'ebook oberts.\nPresentem les comarques del país, una a una, en col·laboració dels pares\nEls productes de cada comarca presentada\nNaturalment que ens haguérem quedat a berenar. Ací hi havia un parament de primera especial. Dolços i salats, begudes, vi… Quin goig de recerca, de col·laboració. L'any que ve encara millorarem alguns detalls. Però ha sigut un esforç per part de les famílies que ha portat a l'escola molt de coneixement del país. NO sé si mai havñiem plantejat una activitat col·lectiva tan ampla, de tant d'horitzó. Enhorabona a les famílies, als xiquets, a la mestra.\n2010, febrer. Assistirem a la Jornada sobre educació expandida\nDimarts dos de febrer serem al Centre de Cultura Contemporànea de Barcelona per participar de la primera Jornada sobre 'Educació Expandida', una mena de laboratori d'idees sobre el futur de l'educació, de l'escola, de la metodologia per ensenyar… A llarg de la setmna us anirem explicant més coses, sobre la jornada, sobre el concepte 'd'educació expandida', sobre l'Edupunk, i encara sobre l'autogestió del coneixement. 2010. Una experiència d'innovació al primer cicle de primària\nHem convidat els alumnes de primer i segon a compartir els seus joguets de reis. Els hem convidat a portar-los a l'aula, a explicar com juguen, a deixar-los perquè els altres puguen jugar-hi. Fins i tot les mestres ho passaven pipa, recordant com jugaven de menudes. Han variat els jogeuts? Els tòpics?, els estereotips? La maneres de jugar xics i xiques? Podeu seguir l'experiència ací … Escacs, joc de construccions de fusta, twister, petit poni, nines, qui és qui?, l'aranya, jocs de taula, etc.\n2010. Els tresors a infantil: innovació i comunitats d'aprenentatge\nSi bé l'experiència va nàixer l'any passat, enguany encara agafa més força. Cada xiquet de l'aula de tres anys és protagonista una vesprada a l'escola. Tria uns qunats elements del seu entorn habitual a casa i convida els iaios o els tios. Tots plegats, expliquen a la resta d'alumnes com conviuen a casa, què fan, com juguen, com s'hi relacionen… Els iaios ens expliquen la seua vivència, què fan o què han fet a la seua vida. Per xuplar-se els dits i aprendre des del coneixement vivencial. Bon dia, des de Xerès, és 6 de novembre de 2009\nAquest matí hem arribat a Xerès, la penúltima etapa del nostre itinerari de descoberta de les cooperatives d'ensenyament a Andalusia. Ens hem llevat abans de les set per ser ací a l'hora que ens esperaven. De primer hem visitat el centre UPACE, d'atenció a persones a dificultats greus, de paràlisi cerebral. Hem visitat l'aulari, la residència, el centre de dia, el centre ocupacional, entre altres instal·lacions. ës una escola d'emoció, d'una atenció necessària i encara tan amagada a la societat, i als propis mestres. D'emoció també és la teràpia que fan amb els alumnes i els cavalls. Com deia Rut, al vídeo, una alumna que ens ha deixat muts: 'quan puge al cavall, no ho sé, sent una cosa especial!' Cal veure com pronuncia aquelles paraules, Ruth, i com va salvant situacions i dificulats insalvables, fins i tot els mestres ens hem empetitit, en aquesta visita. Ací, les dues joves que ens han explicat com treballen, sí que són heroïnes de l'ensenyament i l'atenció a persones. Alguns dels participants valencians a les Jornades d'Osuna\nEl debat també és l'economia, i la confiança de les famílies\nEl concert no abasta el cost del lloc escolar. En general, les cooperatives pateixen per aribar a cobrir costos, o han de ser molt creatives per poder aconseguir fons amb els quals fer front als mínims de mobiliari, tecnologia, inversions, infrastructures… El debat sempre hi és, i la realitat supera de vegades la ficció. Sens dubte que la transparència i l'ajut final de les famílies és un del camins triats per moltes de les cooperatives allà i ací. Treballem molt i no fem miracles. Malgrat la gran experiència i els reconeixements de la cooperativa de Malaga la Nostra senyora de Lourdes. Itinerari de descoberta entre les cooperatives d'Andalusia\nNovembre del 2009. Vint-i-dos mestres de quinze cooperatives valencianes som de viatge per Andalusia, en unes jornades d'intercanvi bilateral amb unes quantes cooperatives d'ensenyament. Granada, Còrdova, Osuna, Xerès… entre més ciutats on pararem. la Jornada central és a Osuna, on ens trobarem amb les cooperatives que fomren part d'ACES i amb EAEAS, la fundació de l'escola d'economia social d'Andalusia. Anem mostrant-vos unes pinzellades de l'encontre.\n'Les ales de l'avió' premi del Ministeri espanyol a una biblioteca escolar\n'Les ales de l’avió' és un projecte de biblioteca escolar del col·legi 'Huerta de Santa Ana' que va guanyar el premi del MEC, Ministeri espanyol d'educació, el 2006. Maria Gómez relata la història, l’emoció de com va començar la biblioteca escolar. Ella era alumna de l'escola, tenia vuit anys, van organitzar una fireta de llibres, i cada alumne n’havia de comprar un, el que triara, i després lliurar-lo a la biblioteca per aconseguir el carnet. Va ser la primera dotació de llibes per a l’escola, amb l'portació entusiasta i voluntària dels xiquets, llavors de vuit anys. Avui, l'alumna és llicenciada, i ens presenta l’experiència, després que va ser mestra bibliotecària d’aquella escola, que va guanyar fa tres anys el premi del ministeri d’Espanya, al seu projecte, iniciat sobre un espai que avui no existeix. El 1998 es van fer les noves instal·lacions de la biblioteca de l’escola. Dues sales escalonades que tenen accés directe des de l‘exterior. Una d’infantil i una altra per a primària i secundària. Són al centre de l’escola i es divisa tota l’escola des dels seus finestrals, com una mirada simbòlica a la resta d’espais. Això també comporta l'ús i l’edició de materials propis, i l’arraconament del llibre de text convencional. El resultat és posar en funcionament un centre de coneixement, al servei de l’escola.\nPresentem dues experiències europees: Promuve i CES Santa Maria\nRafa Adell, cap d'estudis d'Escuela2, en nom d'AKOE internacional, presenta en les Jornades d'Osuna, l'experiència PROMUVE, una acció de mobilitat a tres països europeus organitzat i planificat pels centres AKOE en el curs 2008-09. Rafa fa una breu exposició, molt clara, dels guanys de conèixer altres models educatius, alhora que també és una manera d'enfortir lligams propis al si de les nostres cooperatives. De la quantitat de recursos dels nòrdics (Noruega i Dinamarca), la qualitat de la seua integració i el domini de llengües, a l'austeritat del model romanés, al qual cal afegir la creativitat, l'esforç, i la capacitat de suplir les mancances a base de treball i innovació.\nRafa Quesada fa una exposició ràpida dels models i requisits dels projectes europeus als quals poden apuntar-se les diefernst cooperatives a través de la Junta d'Andalusia. Programes de formació i d'intercanvi tant per a l'alumnat com per al professorat. En aquesta pàgina teniu més informació: www.santamariadelosangeles.es/extranjero.asp\nGranada, Còrdova, Osuna… la mirada cultural\nLes Jornades d'intercanvi d'experiències amb les cooperatives d'Andalusia també tenen el seu espai cultural. De vegades, el colp de la majestuosa Alhambra o la impressió dde la Mesquita, una joia indiscutible, ara mateix allò que personalment més ens ha impressionat, justifiquen un viatge tan atapeït i intens. Mentre escolte una comunicació sobre l'a Formació Professional en una cooperativa a Xerès, vaig fent un repàs d'aquests imatges, dues obres que paguen la pena l'esforç del viatge i tanta dedicació. Unes hores a la Mesquita, guiats per un expet, sense tòpics ni metàfores fàcils, ens apama la importància d'aquella cultura musulmana en aquesta ciutat.\nDe l'altra banda l'exhuberància de l'Alhambra ens encega: trobem uns detalls per fer descansar la mirada, aquella figuera al pati, el barri de l'Albaicín des de la muralla de la fortalesa… Les inscripcions àrabs, les escles, els detalls d'artifici amb guix, els finestrals de ferro, l'aigua, sempre present, la'igua de fonts i de sèquies…\nAqueixa aigua principal, inquieta, de sultans i cambres, i reixes impertorbables.\nLes cooperatives d'Andalusia presenten diverses experiències de bones pràctiques\n'El Taller de fantasia' una elaboració de materails propis per evitar els llibres de text. A partir de bones lectres, dels clàssics, per exemple, de la mitologia, aquesta experiència del segon cicle de primària serveix per anar elaborant material i motivant els alumnes a escriure, a llegir, a partir del coneixement fora dels corsés dels llibres debtext, de vegades tan restrictius.\n'Els contractes de treball i les pràctiques d'emprea' dels alumnes d'FP, per fer pràctiques reals d'empresa. La formació en directe a l'empresa dels alumnes… La possibilitat de fomar l'alumnat a dins de les pròpies empreses. Entre mestres i amics que dediquen mitja vida a l'escola\nPortem tres dies i és com si hi treballàrem doblement, cada jornada. Els dos primers dies ens hi vam posar a partir de les set del matí, i cap d'ells no hem tancat abans de la mitjanit. Dos jorns tan complets que sembla que hi som una setmana completa, pel món. En canvi, el ritme no defalleix, al contrari, aprofitem cada moment per anar explicant què farem després, com valorem allò que ja hem fet, que trobem que podem exportar a les nostres realitats pròpies. En realitat, és el nostre objectiu, venim a veure bones pràctiques i volem aprendre quantes d'elles podem incorporar al nostre dia a dia. Per això mateix és tan important l'harmonia, les relacions del grup, l'humor i la bona disposició per millorar les relacions, per aprendre de cadascna de les organitzacions que vaitgem plegats, que trobem allà on som ara mateix.\nXIV Jornades per a l'aprenentatge i l'ensenyament de la matemàtica [JAEM_09]\nL'escola és vida, renovació, canvi. Adaptació a noves propostes i reptes. Vuit mestres de l'escola som en aquests moments a Girona, participant d'aquestes jornades sobre matemàtica. Més de 900 persones compartim experiències durant aquests quatre dies. L'organització és exquisida, ja que combina la formació intensa durant el dia amb les bones propostes per al lleure a poqueta nit. Al llarg de la jornada hi ha un seguit de conferències plenàries, comunicacions, experiències i tallers que arrepleguen la demanda de molts docents des d'infantil a batxillerat i tocant les diferents branques que componen la fermesa de l'arbre matemàtic: la geometria, la resolució de problemes, el càlcul, l'estadística.... Tenint en compte nous reptes com ara les noves tecnologies o el treball per competències i plantejant-nos quina és la metodologia que volem seguir per\ntreballar-les. L'aprenentatge cooperatiu n'és una de ben remarcada a les jornades. La conferència inagural va anar a càrrec d'Anton Aubanell Pou, llicenciat en matemàtica per la Universitat de Barcelona, va tractar sobre la història dels calendaris. És una conferència molt interessant. Una abraçada a la gent que queda per l'escola. Compartim experiències i congrés amb els mestres de Carolines. Molts besets. Els companys matemàtics desplaçats a Girona, 2 de juliol de 2009.\n3a jornada matemàtica amb les comunicacions, algunes de molt interessants, d’altres de contingut més fluix. Volem destacar la comunicació d’Àngel Alsina, Primers passos en la modelització i representació del coneixement matemàtic. Ens explica que la representació i modelització s’ha de fer des d’infantil d’una manera sistemàtica i molt conscient. Sempre en un procés que vaja d’allò concret a l’abstracte. Des de la representació pictòrica a la simbòlica, però sempre d’una manera cíclica. Fent aquests passos cada vegada que s’introduesca un nou contingut, siga quina siga l’etapa educativa. Una altra conferència a destacar és la de Matemàtica per tots els camins, a càrrec de Jose Maria Sorando de Saragossa. Es basa en el descobriment de la matemàtica mitjançant els camins que arriben als alumnes (cinema, webs, notícies de premsa, dibuixos i sèries de TV. Ara, som a punt de començar una plenària amb un nom ben sugerent, Competents per riure amb la matemàtica de Pablo Flores de la Universitat de Granada. Comença amb un acudit i demostrant la importància de ser ben competents per riure. I ara, a escoltar-lo. Un fort adéu, l’equip. [escolagavina coop. v.]\nEnllaços del congrés\nSaifores, Cal Mata\nÉs la seu de la fundació Àngels Garriga de Mata, on es feu la V Jornada Marta Mata sobre el tema 'Freinet i les Drets dels Infants'. S'hi van presentar treballs, i hi hagué debat sobre les metodologies Freinet, en favor d'una escola moderna, vigent i actual, perquè com el mateix mestre va deixar escrit, les Invariants són uns constants pedagògiques atemporals, que ens serviran per bastir una escola de tottemps, si és que els mestres tenim el coratge de viure amb passió l'ofici. INNOVACIÓ, EL CONCEPTE\nFer que les coses milloren, d'una manera nova?\nCercant maneres, que canta Miquel Gil?\nPosar els recursos a l'abast de la gent perquè puga crear lliurement?\nCercar la satisfacció en allò que fas?\nFer bé les coses, fer-les diferents, abans que ningú?\nVam conèixer la Carme Cols\nhttp://www.xtec.cat/~ccols/referents/carme.htm Mestra en actiu des de 1970 a l'actualitat. Pertanyo al grup de mestres que hem iniciat la nostra tasca sense cap titulació donat que no era considerada ni era necessària per "guardar infants". Un grup que va trencar barreres per mostrar un nou concepte d'escola pels petits que potenciava l'educació. Un grup que molt aviat va prendre consciència de la importància de la formació.Vaig obtenir la titulació en la primera promoció de mestres del Pla Especial d'Educació Infantil organitzat per la Universitat Autonoma de Bellaterra l'any 1989.\nEL LLIBRE DE TEXT, Sí?\nJordi Adell ha plantejat set idees per als llibres de text del futur: Per començar, algunes obvietats que no sempre es tenen en compte: estudiar ≠ llegirllibre de text ≠ novel·laetextbook ≠ ebooktablet ≠ ereader Totes les potencialitats (affordances) de la digitalització haurien de ser realitzables també amb els llibres de text: copy-abilityfork-abilityremix-abilityinteractivityrich mediadiscover-abilitycollaborationserendipityreal time-nessany-timeany-where Els llibres de text viuen en un ecosistema molt complex... Múltiples agents (diversitat de necessitats i interessos).Legislació complexa (currículum, drets de còpia, autorització, finançament, etc.).Diversitat de contextos de creació i d'ús (diverses concepcions de l'ensenyament i l'aprenentatge).Diversitat tecnològica: dispositius/plataformes/arquitectures/formats.Canals de distribució i venda. El mercat del llibre de text és un mercat trencat... Els consumidors finals (els estudiants) no trien el producte.El producte no el paga qui el tria (el professorat).El preu no compta en la decisió de compra.Resultat: concentració empresarial, preus insostenibles, mala qualitat, etc. Els llibres de text de paper han rebut moltes crítiques des de la pedagogia. Tradicionals: Ideològiques: reaccionaris.Didàctiques: metodologies reproductives.Epistemològiques: visió ximple del coneixement.Desprofessionalització dels docents.Econòmiques: cost exagerat. Llibre electrònic: Usabilitat: "la xarxa no va", "iguals que en paper", "dificultat de lectura-estudi", etc.Molts no es poden anotar, subratllar, comentar, compartir, etc. Els resultats dels estudis sobre acceptació de llibres de text electrònic per part d'estudiants i professors són poc concloents o directament negatius. S'han dedicat més recursos i esforços a habilitar el DRM que a aconseguir una mínima usabilitat. En conclusió: la realització de les possibilitats de la tecnologia a favor dels usuaris només serà possible en el marc dels open textbooks. Utilitzar el llibre sense compensar econòmicament l'autor.Copiar-lo, amb atribució de l'autoria.Distribuir-lo no comercialment.Canviar-ne el format (imprimir-lo, per exemple).I molts permeten remesclar-lo o crear obra derivada i distribuir-la sense ànim de lucre amb la mateixa llicència.http://cent.uji.es/pub/ebooks-textbooks-conclusionshttp://cent.uji.es/pub/ebooks-textbooks-conclusionsby Jordi Adell @j_adell\n'L'educació expandida', què és això?\nA la pàgina de 400Colps teniu un document de Balzac.TV sobre el nou concepte 'l'educació expandida'. Veieu-lo que en sentirem a parlar. blogs.escolagavina.com/400colps/\nEDUCACIÓ EXPANDIDA: ON?\nACES: les cooperatives a Andalucia\nItinerari virtual de formació per les cooperatives d'ensenyament d'Andalusia. Un món ben ric a descorbrir. www.aces-andalucia.org


Descobreix tots els secrets de la Sagrada Família amb els Amics! - Amics del Liceu\nInici » Descobreix tots els secrets de la Sagrada Família amb els Amics!\nACTIVITAT EN DUES PARTS:\nDilluns 4 d’abril a les 18h – conferència a l’Espai Subirachs (com arribar-hi?)\nDimarts 19 d’abril a les 17h – visita a la Sagrada Família (places exhaurides) (com arribar-hi?)\nNOU GRUP: Dimecres 20 d’abril a les 17h – visita a la Sagrada Família (com arribar-hi?)\n*Preu conferència + visita: 33€\n*Preu només conferència: 6€\n*Preu només visita: 27€\nDurant el proper mes d’abril, i amb motiu de Setmana Santa, els Amics del Liceu us proposem una activitat que ens permetrà descobrir tots els secrets de la Sagrada Família i, en especial, de la façana de la Passió, realitzada per l’escultor Josep M. Subirachs, ja que és la part més desconeguda per al públic general.\nL’activitat constarà de dues parts: la primera serà una conferència a l’entorn de la façana de la Passió de la Sagrada Família a càrrec de la Dra. Judit Subirachs- Burgaya, historiadora de l’art, filla de l’artista i directora de l’Espai Subirachs, i la segona part serà una visita in situ a l’edifici de la Sagrada Família a càrrec d’Alejandro Seoane Herrán, arquitecte del Departament de Projecte de la Sagrada Família.\nLa primera part es tracta d’una conferència presencial que tindrà lloc a l’Espai Subirachs i es titularà La Passió de la Sagrada Família, el darrer repte de l’escultor Subirachs. En un recorregut per les diferents escenes del Via Crucis, descobrirem la simbologia i alguns secrets que amaga el gran retaule escultòric a través del qual Subirachs va representar la Passió de Jesucrist, ja que l’any 1986, la Junta Constructora del Temple de la Sagrada Família, la gran obra inacabada d’Antoni Gaudí, va encarregar a Josep M. Subirachs els grups escultòrics de la façana de la Passió. Per a l’escultor va significar l’encàrrec més arriscat i complex de tota la seva trajectòria professional, un treball d’extraordinàries proporcions que l’ocupà durant vint anys.\nLa segona part de l’activitat, serà una visita comentada a la Sagrada Família, on descobrirem de primeramà com avança el projecte de construcció del temple. Durant la nostra visita, veurem espais tan emblemàtics com: el museu, les façanes del Naixement i de la Passió, l’interior de la Basílica, part de l’interior del claustre, l’interior d’una de les sagristies i la Cripta, on està enterrat Antoni Gaudí. (Malauradament, degut a la pandèmia, les torres de l’edifici estan tancades al públic i no son visitables).\n*Tot i que l’activitat està pensada en dues parts complementàries (conferència i visita) es pot realizar únicament una de les dues parts de l’activitat.\nprevious post: Presentació del llibre “L’art d’explicar l’Art”d’Enric Nogueras\nnext post: Homenatge a Antoni Tàpies


Tenir cura de la casa comuna: un llarg camí per endavant | L'Agulla\nTenir cura de la casa comuna: un llarg camí per endavant\n05/10/2020 27/09/2020 ~ Redacció\nL’encíclica Laudato si’ del papa Francesc ens parla de la casa comuna, la Terra, que per la nostra irresponsabilitat s’ha convertit en un planeta malalt i esgotat, on mentre uns malbaraten altres malviuen. Restaurar la casa comuna i aprendre a tenir-ne cura, perquè tothom pugui tenir el necessari per a la seva subsistència sense malmetre els ecosistemes que sostenen la vida, és una emergència. Però, què cal fer? per on començar?\nFotografia: Anncapictures. Pixabay\nNo podem ser il·lusos i pensar que el canvi d’uns quants hàbits quotidians, cosa que sens dubte cal fer, i la participació en algunes protestes i activitats comunitàries, a les quals no podem faltar, seran suficients per donar resposta als grans reptes que se’ns plantegen. La resposta ha de ser tan de fons i tan global que ha de trasbalsar fins els fonaments de la nostra societat i ens plateja, sens dubte, un llarg i costerut camí, tant personal com col·lectiu, pel qual cal avançar.\nPer abordar-lo el papa ens proposa la conversió ecològica integral, és a dir, un canvi de mentalitat en profunditat, que eradiqui la nostra manera utilitària i consumista d’entendre el món, per obrir-nos a una nova perspectiva, arrelada profundament en la nostra fe viscuda en plena coherència, que ens porti a un canvi rotund d’estil de vida i al compromís social i polític vers un món sostenible, just i fraternal.\nCom podem generar aquest canvi de mentalitat? Com podem alimentar una espiritualitat ecosolidària capaç de sostenir unes opcions de vida coherents amb la nostra fe? Quins canvis es requereixen en el nostre estil de vida? Com aconseguir i, si és necessari, forçar el compromís social i polític? Segurament és difícil donar una resposta categòrica a aquestes preguntes però podem aportar aproximacions, extretes de l’experiència, que ens hi poden atansar:\nCanviar la cosmovisió requereix una actitud personal d’obertura i una disposició contínua a formar-se i informar-se a partir d’un l’esforç col·lectiu de sensibilització i educació de la comunitat. Alguns elements que poden ajudar:\nLectures: llibres, revistes, butlletins, informació contrastada de la xarxa…\nConferències, taules rodones, documentals, cinefòrum…\nTallers i dinàmiques diverses, jocs de rol…\nCursos, seminaris, jornades…\nGrups de lectura, reflexió, revisió de vida, catequesi…\nIntercanvi d’experiències, testimonis, agermanaments…\nExposicions, visites, sortides, rutes de descoberta de noves realitats…\nAlimentar una espiritualitat ecosolidària implica no deixar-se atrapar per l’espiral d’activisme que ens envolta i dedicar temps a la interiorització, a la contemplació i a la pregària, deixant-se acompanyar per una comunitat que lloa el Creador, se sent immersa en el seu “projecte d’amor” per a tota la seva creació i sap “escoltar el clam de la Terra i el clam dels pobres”. Es tracta bàsicament que la perspectiva ecosolidària amari:\nLa pregària personal, familiar, en petit grup, en comunitat, interreligiosa…\nCelebracions, vetlles, sagraments…\nRecessos, exàmens de consciència, meditacions bíbliques, estudis d’evangeli…\nCelebracions i pregàries a l’aire lliure, itineraris contemplatius a la natura, rutes eco-espirituals, pelegrinatges…\nCelebracions específiques (Temps de la creació, dia de la Terra, del migrant, del medi ambient, de l’aigua, del canvi climàtic, de la justícia social, setmana de la reducció de residus…).\nEls temps litúrgics forts (Advent, Quaresma, Pasqua, Pentecosta).\nFotografia: Iris_Bravo. Pixabay\nAdoptar un estil de vida coherent amb la fe que professem, vol dir passar –tant a nivell personal i familiar, com a nivell de comunitat– del malbaratament a la sobrietat, del consumisme al consum responsable, de la indiferència a la solidaritat, de la inhibició a la implicació…. A tall d’exemple algunes propostes per al conreu de virtuts i hàbits ecosolidaris poden ser:\nRealitzar compres amb criteris d’austeritat, respecte pel medi ambient, tracte just, solidaritat i coherència.\nAusteritat: Evitar tot tipus de compra innecessària. Reparar i reutilitzar abans que comprar. Optar per objectes de segona mà. Evitar malbaratar.\nRespecte pel medi ambient: Optar per productes de proximitat, de temporada, ecològics, respectuosos amb la biodiversitat, de residu mínim…\nTracte just: Optar per productes que garanteixen, tant en l’obtenció, en la producció com en la distribució, condicions laborals justes i respecte als Drets Humans.\nSolidaritat: Optar per productes amb valor afegit perquè afavoreixen a col·lectius vulnerables\nCoherència: Optar per comprar als establiments i empreses que garanteixin les condicions anteriors.\nPracticar una economia ètica, solidària i coherent.\nOperar amb entitats financeres que actuïn de forma ecosolidària (Banca ètica).\nEstablir, si s’escau, relacions laborals ètiques i coherents.\nComplir amb totes les obligacions comptables i fiscals.\nDonar suport econòmic a causes i accions ecosolidàries.\nMinimitzar el consum energètic i proveir-se per mitjà d’energies renovables.\nContractar l’electricitat a una cooperativa que treballi amb energies renovables.\nInstal·lar sistemes d’autoconsum: panels solars , aerogeneradors…\nEvitar llums innecessaris i il·luminacions exagerades, usar bombetes de baix consum.\nOptar per aparells elèctrics de baix consum “classe A” i utilitzar-los de forma eficient.\nRevisar periòdicament aparells i instal·lacions (xarxa elèctrica, de gas, radiadors…)\nApagar els aparells elèctrics quan no són estrictament necessaris, inclòs el stand by.\nReforçar l’aïllament dels edificis (murs, tancaments…)\nEvitar escalfar/refredar espais innecessàriament i controlar la temperatura de confort.\nReduir l’ús del cotxe: transport públic, compartir vehicles, anar peu o amb bicicleta…\nEvitar viatges innecessaris i, en tot cas, escollir el mitjà de transport més sostenible.\nFer servir Internet de manera responsable i limitar l’emmagatzematge de dades digitals.\nReduir el consum d’aigua i evitar-ne la contaminació.\nFotografia: Mafred Antranias. Pixabay\nInstal·lar dispositius per reduir el cabal d’aigua (aixetes, wàters, dutxes…).\nRevisar periòdicament les instal·lacions i reparar les petites pèrdues.\nRecollir l’aigua de pluja i/o aigües grises i fer-la servir pel wc, regar…\nUsar reg gota a gota i usar programadors per regar de bon matí o al vespre.\nNo emprar productes químics nocius pel medi per netejar ni per desembussar.\nEvitar abocar objectes, olis, pintures, lleixiu… als lavabos i wc.\nOptar per una alimentació ecosostenible.\nReduir el consum de productes càrnics i optar per alternatives vegetarianes i/o veganes.\nOptar per productes locals frescos i ecològics.\nOptar per plats d’elaboració pròpia i cuina casolana i evitar els productes precuinats.\nEvitar malbaratar aliments: no cuinar en excés i reaprofitar.\nPreservar la biodiversitat.\nOrnamentar amb plantes naturals.\nPlantar/cultivar vegetació mediterrània autòctona i evitar plantes exòtiques invasores.\nEvitar utilitzar fertilitzants i biocides/insecticides químics tòxics.\nPosar nius, casetes, menjadores d’ocells, hotels d’insectes…\nInformar-se sobre l’impacte ambiental quan es fan obres o rehabilitacions.\nParticipar en horts i jardins ecològics compartits.\nReduir, reutilitzar i reciclar els residus.\nEvitar productes d’un sol ús i embalatges innecessaris (especialment els plàstics).\nOptar per reparar els aparells, reutilitzar els objectes i el mercat de segona mà.\nFer una selecció responsable dels residus i/o fer compost amb els residus orgànics.\nReduir la utilització de paper on sigui possible (correus per mail, impressions doble cara).\nFer servir paper reciclat, cartutxos de tinta reutilitzables…\nPerò els nous estils de vida han d’anar més enllà de l’esfera personal, han d’abastar les estructures socioeconòmiques, polítiques i culturals, per això el compromís social i polític és imprescindible. Estem cridats a ser una ciutadania que empeny, a través de l’esforç col·lectiu i del treball en xarxa, una política que tingui com a centre el bé comú i no els interessos d’una minoria. Alguns elements que poden servir per canalitzar aquest compromís poden ser:\nTriar els representants polítics en funció que compleixin amb els compromisos de la cura al nostre planeta i a les persones més vulnerables.\nArticular xarxes de suport i comunitats de solidaritat capaces de sostenir opcions de vida individuals que no resulten gens senzilles.\nParticipar en campanyes, accions, entitats i xarxes que treballen per a una societat més justa, solidària i respectuosa amb la natura.\nConstituir plataformes ecosolidàries (compartir vehicles, intercanvi de serveis, horts compartits…).\nParticipar en accions de sensibilització entorn a determinades causes i recollir fons per a projectes ecosolidaris.\nDenunciar les injustícies, la vulneració de drets humans i la devastació de la natura i participar en campanyes i accions reivindicatives de caire ecosolidari.\nTenim un llarg camí per endavant, només ens falta l’empenta de començar a caminar. Des d’EcoParròquia, la xarxa de parròquies i comunitats cristianes EcoSolidàries us convidem a fer-lo plegats.\nPublicat a Número 122\tecolgiaecoparròquiesLaudato sí\n< Previous La Meritxell i l’Anna, al teatre\nNext > Una pinzellada sobre la “Laudato si’”


1 de cada 40 joves s'infectarà durant la cinquena onada\nEl risc de rebrot segueix pujant i ja és a nivells pre-vacuna\n6 de juliol de 2021 (12:38 CET)\nEls experts de la UPC calculen que s'arribarà a gairebé 50.000 nous contagis setmanals però que les hospitalitzacions seran poques\nEl BIOCOMSC preveu que un de cada 40 joves acabarà contagiant-se de la covid simultàniament. El grup de la UPC ha constatat també una pujada forta de casos entre persones de 30 a 50 anys, que s'apropa a màxims registrats, i "significativa" entre 50 i 70.\nEl BIOCOMSC ha apuntat que tenint en compte l'alta positivització, molts casos no s'acaben trobant i ha afegit que els reals totals acostumen a ser tres vegades els que es troben amb tests ràpids simptomàtics. Així, el ritme consolidat d'entrada és d'uns 16.000 casos setmanals per tests d'antígens simptomàtics però l'estimació és que els reals estiguin a prop de 50.000 setmanals. Esperen que la vacunació mantingui les hospitalitzacions entre l'1 i el 3% i no s'arribi al 10% anterior.\nAtents als hospitals


Sarrià - Edicions bromera\nXavi Sarrià Subscriu-te!\nXavi Sarrià és llicenciat en Filologia Catalana i cantant del grup Obrint Pas, referent indiscutible del rock en la nostra llengua, amb una presència creixent a altres països d’Europa i, des de fa ben poc, també a Amèrica. La seua explosiva posada en escena, l’original mescla de sonoritats, que inclou la dolçaina, i la força de les lletres han convertit la banda en un fenomen musical. Sarrià és, així mateix, autor de dos blocs, el del grup (www.obrintpas.cat), que és un dels més visitats de la catosfera, i el personal (http://blocs.mesvilaweb.cat/xavisarria).\nObrint Pas presenta el llibre-disc Coratge a Barcelona\nObrint Pas presentarà hui divendres 22 de juliol el seu últim treball, Coratge, publicat per Edicions Bromera i Propaganda pel Fet. L’acte tindrà lloc a la Casa del Llibre de Barcelona (Rambla de Catalunya, 37), a les 19.30 h, i hi intervindran alguns components de la banda.\nHistòries del Paradís, de Xavi Sarrià, es tradueix al castellà\nEl llibre Històries del Paradís, del cantant d’Obrint Pas, Xavi Sarrià, publicat per Bromera en la col•lecció «L’Eclèctica», arriba ara a les llibreries en la seua edició castellana de la mà de l’editorial basca Txalaparta


Barcelona. La metròpoli en l’era de la fotografia, 1860-2004, activitats paral·leles | Barcelona Cultura\nBarcelona. La metròpoli en l’era de la fotografia, 1860-2004, activitats paral·leles\nLa Virreina Centre de la Imatge proposa seminaris i projeccions relacionades amb el contingut de l'exposició\nAmb més de 1.000 obres que exploren la iconografia fotogràfica de l’evolució urbanística de la ciutat al llarg d’un segle i mig d’història, Barcelona. La metròpoli en l’era de la fotografia, 1860-2004 és una exposició comissariada per Jorge Ribalta, artista, crític i comissari independent. Tots els que s'acostin a la mostra podran repassar l'evolució de la transformació urbana viscuda a la ciutat entre l’Exposició Universal del 1888 i el Fòrum de les Cultures 2004.\nAra, a més, comença un cicle d'activitats paral·leles que ajudaran a augmentar la reflexió al voltant del contingut de l'exposició. Entre les activitats paral·leles trobarem seminaris i projeccions amb convidats especials. Entre el 7 d'abril i el 12 de maig veurem conferències com Primeres iconografies fotogràfiques de Barcelona al segle XIX (7 d'abril), amb Jep Martí, Núria F. Rius i Rafel Torrella; Al voltant del 1909: la ciutat proletària i el sorgiment del fotoperiodisme (14 d'abril), amb Andrés Antebi, Jordi Calafell i Ivan Miró; o Els anys trenta, de la vida moderna a la Guerra Civil (21 d'abril), amb Teresa Ferré, Juan Naranjo i Josep Maria Rovira. Podeu consultar el programa complet de conferències a l'enllaç de sota.\nEl programa d'activitats paral·leles es tancarà el 9 de juny amb la projecció del film El largo viaje hacia la ira, de Llorenç Soler, amb presentació de Josep Miquel Martí Rom, escriptor i realitzador de cinema.\nActivitats paral·leles de l'exposició Barcelona. La metròpoli en l’era de la fotografia, 1860-2004\nDates: entre el 7 d'abril i el 9 de juny.\nEspai: MUHBA, Virreina Centre de la Imatge i Virreina LAB.\nPreu: gratuït amb inscripció.\nMés informació al web de La Virreina.\nData de publicació: Dimarts, 05 Abril 2016


ESGLÉSIA ESPANYA Foto: Diòcesi Astorga\nMor d’un infart Mons. Juan Antonio Menéndez, bisbe d’Astorga\nEl prelat presidia la Comissió episcopal per a la Protecció de Menors\nA l’edat de 62 anys ha mort Mons. Juan Antonio Menéndez, bisbe d’Astorga, a causa d’un infart. Dins de la Conferència Episcopal Espanyola era president de la Comissió de Migracions i, des del setembre de l’any passat, presidia la Comissió creada pel Comitè Executiu per a la renovació dels protocols sobre els abusos a menors.\nMons. Menéndez va néixer a Villamarín de Salcedo (Grado-Astúries) i era llicenciat en Estudis Eclesiàstics i en Dret Canònic per la Universitat Pontifícia de Salamanca. Va ser ordenat sacerdot el 1981.\nEl ministeri sacerdotal el va desenvolupar a la diòcesi d’Oviedo. Va ser coadjutor, rector, arxiprest, membre del Consell Pastoral Diocesà, del Consell Presbiteral i del Col·legi de Consultors, vicari episcopal, vicari general, president del Consell d’Administració de Popular TV-Astúries i delegat de l’administrador diocesà seu vacant.\nEl 2013 va ser nomenat bisbe auxiliar d’Oviedo i era bisbe d’Astorga des de 2015.\nLa missa exequial es farà a la catedral d’Astorga divendres 17 de maig, a les 18.00.


Villa Etna Acireale Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 186 allotjaments a Acireale.\nVia Brinzio 5, Acireale, Acireale, Itàlia, 95024 - Veure al mapa\nMés informació sobre Villa Etna\nDissenyat tant per oci com per negoci, Villa Etna està situat idealment a Acireale; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nVilla Etna ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de transport hotel/aeroport, habitació familiar, lloguer de cotxes, lloguer de bicicletes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb piscina privada, aire condicionat, calefacció, escriptori, mini bar a cada habitació. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de piscina exterior, ping pong, jardí. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Villa Etna la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Acireale.\nTots els tipus de viatgers (76)Parelles (25)Viatgers en solitari (2)Famílies amb infants petits (29)Famílies amb infants grans (1)Grups (20)


Estrategias de los seres vivos - EduCaixa\nActivitats d'estiu. Sobreviure al medi\nEn aquest taller es mostrarà la gran diversitat de colors, formes, mides i comportaments que presenten els éssers vius i s'analitzarà com la seva funció al medi té a veure amb la seva estratègia de supervivència.\nA través de maquetes i jocs diferents, els infants descobriran les relacions que estableixen els éssers vius amb el seu medi i reflexionaran sobre les conseqüències d'alterar o destruir l'entorn, com també sobre la necessitat de protegir i conservar el medi ambient.\nAnalitzar la relació que hi ha entre el medi i els éssers que l'habiten.\nComprendre com la diversitat de colors, formes, mides o comportaments de diferents éssers vius en realitat són estratègies de supervivència en un entorn incert.\nUtilitzar maquetes per comprendre el medi i els organismes que ens envolten.\nComprendre i assumir la necessitat de protegir i conservar el medi ambient.


Un tinent relata com van apartar dos Mossos en un col·legi a Sant Joan de Vilatorrada\n10 min. Madrid 21/03/2019 17:20 Traduccions: Cat Eng\n"Cares d'odi", "cares de ràbia" i situacions inèdites després de dècades d'experiència professional, sumat a la inacció o fins i tot oposició dels Mossos. Amb aquest discurs en comú estan declarant un per un la majoria dels agents de la Guàrdia Civil que van actuar l'1 d'Octubre, així com també alguns que van dur a terme els escorcolls del 19 i 20 de setembre previs al referèndum –tot i que en aquest últim cas parlen de la col·laboració de la policia catalana–. Un dels agents que va actuar al Centre d'Atenció Primària (CAP) de Sant Andreu de la Barca ha qualificat de "delinqüents" els votants que van "agredir verbalment" els agents. "No sé si em van insultar per complir la interlocutòria judicial o perquè era guàrdia civil. El que m’ha quedat és com em miraven, no sé si per menyspreu o odi. Mai per fer la meva feina m’havien escopit", ha explicat el sergent primer G3772B, que ha recordat insults d'una vintena de persones que se situaven a l'interior del centre. L'única situació d'enfrontament que ha descrit ha estat un intent de mossegada a la mà d'un dels agents per part d'un ciutadà, tot i que les defenses han apuntat que hauria estat en un altre lloc del cos.\nUn cop desallotjats, l'agent ha apuntat que el dispositiu va entrar a l'espai i es van trobar unes 300 persones assegudes a terra que dificultaven el camí cap a unes 2.500 paperetes i sobres electorals que van poder intervenir. Segons ha relatat, van poder avançar anant amb compte sense trepitjar les persones, que en cap moment van moure's per impedir la seva actuació, ha afirmat. Després van poder retornar cap als cotxes que havien aparcat a uns 40 metres. L'agent també ha parlat de l'actitud dels vuit Mossos d'Esquadra que "no es van apropar" i es van quedar observant amb actitud "passiva" l'escena des de "l'altra banda del carrer".\nA preguntes de l'advocat de Joaquim Forn, Xavier Melero, ha asseverat que no coneixia la instrucció de José Antonio Nieto que advertia que en cas de grans concentracions calia demanar auxili a la policia catalana i sempre actuar preservant la convivència ciutadana. Així, ha indicat que el dia abans va participar en un 'briefing' on li van explicar les pautes d'actuació. Preguntat per si algun membre de l'equip que va intervenir al col·legi es va acostar als Mossos per demanar ajuda, ha assegurat que no.\nEl tinent U41506Z, que va intervenir a l'Institut Quercus de Sant Joan de Vilatorrada, ha assegurat que "es mastegava l'odi i una ràbia que no sabia com és que es podia haver contingut tant de temps". Ha negat haver vist que es lesionés algun manifestant, tot i que va haver-hi aquell dia va haver-hi un total de 14 ferits entre els votants per haver-se arrossegat per les escales. També ha admès desconèixer si es va advertir de l'ús de la força per part de la Guàrdia Civil, tot i considerar que es feia un "ús totalment proporcionat i congruent" de les defenses. Finalment sí que ha admès que coneix almenys un agent imputat a l'Audiència de Barcelona per aquestes càrregues policials, però ha emfatitzat que s'ha vist molt "afectat personalment" per aquell dia i que per això va presentar una denúncia per les protestes en una escola on es volia fer participar el seu fill.\nSobre el paper dels Mossos, ha assenyalat que dos agents van intentar impedir que s'entrés a l'escola i "exigien el manament judicial". "Es van oposar físicament a ser apartats i els van haver d'apartar amb els escuts", ha narrat, assenyalat que posteriorment van aparèixer "bombers uniformats" que es van posar "a primera línia de resistència".\nUna altra testimoni, la guàrdia civil amb el TIP W6816J, va participar en l'actuació al col·legi electoral a Sant Martí de Sesgueioles. Segons ha explicat, el dispositiu es va trobar un grup de ciutadans asseguts i "entrellaçats" a terra que, després de demanar-los que s'aixequessin, s'hi van negar. La interrogada ha indicat que van aconseguir entrar per una porta lateral després d'enretirar unes taules i cadires, malgrat els intents "d'ultrapassar" el cordó que s'havia format amb "empentes i cops". La caporal primera ha assegurat que quan van arribar a dins es van trobar una urna de cartró del 9-N i que després van veure que l'alcaldessa del municipi havia penjat al seu perfil de Facebook que s'havia votat en una plaça de garatge d'un particular.\nA preguntes de l'advocat Andreu Van den Eynde, la testimoni ha negat conèixer la presència d'un guàrdia civil camuflat, un concentrat que anava encaputxat, es va alçar en un moment dels fets i va acabar abandonant el col·legi amb el dispositiu. També ha assegurat no haver sentit les gravacions en què els membres de l'institut armat qualificaven de "fills de puta" els ciutadans i un d'ells deia que li "clavaria la porra com si no hi hagués demà". També ha assenyalat desconèixer per què es va treure el so del vídeo que la Guàrdia Civil va aportar a la causa.\n"Cares d'odi" i situacions "comparables al conflicte basc"\nMés guàrdies civils que van investigar documentació dels alts càrrecs de la Generalitat i que van assistir en escorcolls vinculats al referèndum el 19 i 20 de setembre han testificat aquest dijous en la vintena sessió de judici al Tribunal Suprem. La majoria d'ells, igual que els seus predecessors, han alimentat el relat de la violència durant les detencions i escorcolls els dies previs a l'1-O. Ara bé, per primera vegada han detallat la col·laboració dels Mossos per facilitar-los les tasques de policia judicial.\nSi fa dos dies el responsable de l'escorcoll a la seu d'Exteriors va assegurar que per primer cop en 25 anys professionals de lluita en les unitats antidroga va veure "cares que no eren normals" entre els manifestants, sinó de "molta ràbia" –va descriure un "assalt" pitjor que el de la conselleria d'Economia–, que fins ara s'havia centrat el relat de la rebel·lió, avui un total de tres agents han descrit situacions similars en l'escorcoll el 19 de setembre de la seu central d'Unipost a Terrassa, on es van incautar els sobres per a la participació en l'1-O, així com de la nau on es van trobar nou milions de paperetes a Bigues i Riells el 20 de setembre.\n"Vaig veure a la cara de la gent, per primer cop en la meva vida professional, el reflex de l'odi", ha assegurat el primer agent a declarar present a Unipost (TIP H12669K), que ha relatat que els Mossos d'Esquadra els van fer sortir per un carrer que era una "ratera" perquè estava en obres, tenia grans forats, tanques i runes. Un company seu en el mateix escorcoll ha assegurat que "no havia vist una cosa igual" en tota la seva vida. L'agent H12669K ha dit que pensava que la policia catalana els conduiria per sortir per una zona del carrer que estava menys concorreguda, però que la seva "sorpresa" va ser que els enviés per aquell carrer, on la gent estava "amb la cara enganxada als vehicles". Sí que ha puntualitzat que després la policia catalana "va treballar a fons" per ajudar-los a sortir. Un dels presents a la nau de paperetes de Bigues i Riells, l'agent S17971T, també ha descrit cares d'odi en el moment de la sortida del lletrat judicial. "Se'm va quedar gravada la cara d'odi extrem d'un home gran, com si ens prenguéssim algun cosa a la seva família", ha dit descrivint, a més d'insults, "escopinades". "No he viscut el conflicte basc però agents veterans m'han dit que s'assemblava bastant al principi per l'odi de la gent", ha afegit.\nJa preguntats per les defenses, tots els agents han matisat les seves declaracions. El primer a declarar, present a Unipost, ha admès que cap dels manifestants va intentar entrar a la seu, que els vehicles no van patir desperfectes i que cap agent va patir danys ni va haver d'estar de baixa per danys psicològics. "Hi estic acostumat", ha assenyalat en resposta a l'advocat de Jordi Sànchez, Jordi Pina. En el cas del seu cotxe també ha admès que ningú el va fer trontollar però que sí els insultaven a crits de "feixistes", "fills de puta" i els "tiraven clavells". "El que és típic, vaja", ha valorat en resposta a l'advocada de l'Estat. L'agent a Bigues i Riells també ha admès que no ha sentit amenaces de mort en els vídeos i que no va haver-hi cap agent ferit.\n"Increpaven els vehicles de forma tumultuària"\nL'altre testimoni que va participar en l'escorcoll d'Unipost, el caporal S00885Q, ha advertit que l'actitud dels manifestants "no era espontània" i ha destacat que al lloc dels hi va anar fets el portaveu del PDECat a l'Ajuntament de Terrassa, Miquel Sàmper. Al seu parer, els manifestants, ja a la sortida de la comitiva policial, "increpaven els vehicles de forma tumultuària", mentre els Mossos, amb una actitud "col·laboradora", intentaven treure tanques i facilitar que poguessin marxar.\nPetició de diners a la Xina\nL'agent H77877T ha iniciat els interrogatoris d'aquest dijous i ha parlat de l'anàlisi de la documentació intervinguda a l'exsecretari d'Hisenda Lluís Salvadó, la majoria vinculada al desenvolupament de l'Agència Tributària Catalana. A preguntes de les acusacions ha assegurat que la seva tasca era buscar aspectes relacionats amb la malversació lligada al Procés i que "l'únic que es pot imputar" són viatges a l'estranger del mateix Salvadó i de l'exsecretari d'Economia Pere Aragonès per abordar el finançament de Catalunya en una hipotètica independència. En aquest sentit, l'agent ha explicat que va localitzar un correu sense remitent en un 'pendrive' en què al cos del text es demanaven 11.000 milions d'euros a la Xina.\nL'agent ha anotat que la documentació indicava que els alts càrrecs del Govern buscaven la manera de finançar el nou país per després de la independència –"Necessitaven els diners"– i que una de les maneres era emetre deute públic, fet que motivaria els viatges a l'estranger. Aquest mateix testimoni va participar el 20 de setembre en l'escorcoll del despatx de Francesc Sutrias al departament de Patrimoni, i ha assenyalat que la secretària judicial va arribar "molt nerviosa i amb les mans tremolant" procedent de l'escorcoll al departament d'Exteriors, on un altre agent va descriure un "capítol de terror" aquest dimarts al Suprem.\n"Els Mossos van fer una bona feina"\nEl següent testimoni a declarar ha estat diametralment oposat. L'agent G36994P ha assegurat que van poder dur a terme l'escorcoll tant al domicili de Sutrias com al seu despatx sense problemes. Sí que van demanar l'ajuda d'unitats antidisturbis dels Mossos per reforçar la seguretat a l'apartament i que ell va haver de sortir amb la secretària general fent-se passar per "inquilins", com si fossin una "parella", però que les persones que estaven concentrades a la porta "no estaven excitades". "Eren veïns, no insultaven", ha apuntat, i per primer cop un guàrdia civil ha dit al judici que "els Mossos van fer una bona feina".\nEn l'escorcoll del despatx a Patrimoni ha dit que tampoc va tenir problemes per entrar pel pàrquing –ha tret importància a anar a l'aparcament perquè tampoc hi havia lloc al carrer si no era a la vorera– i ha assegurat que no va tenir una impressió directa dels nervis de la secretària judicial que venia d'Exteriors. A insistència de la Fiscalia, sí que ha admès que la gent estava "més excitada", però a part de passar alguna bandera per sobre del seu cotxe no va veure res més destacable.\nJa en el torn de les defenses, l'agent ha revelat que al llegir els drets a Sutrias i les raons per les quals se'l detenia no es va detallar per què se l'investigava per sedició, a més de malversació i desobediència. Només ha recordat que s'argumentava la desatenció als reiterats avisos del Tribunal Constitucional.\n"Batalles de símbols": l'actualitat en 9 tuits


Dia escolar de la no-violència i la pau - Ràdio Televisió El Vendrell\nUs oferim les activitats celebrades per les diferents escoles del Vendrell a l’Auditori del Tívoli en motiu del ‘Dia escolar de la no-violència i la pau’.\nAuditori del Tívoli canvi climàtic Dia Escolar de la No Violència i la Pau\nLa programació del Temporada continua dissabte amb "Invisibles", un espectacle musical sobre el fenomen migratori. L’Auditori del Tívoli acull un repertori variat de composicions originals (amb influències de música africana) i versions de dos poemes de Joana Raspall.\nL’Auditori de l’Escola de Música ha acollit aquest dijous la celebració del Dia de la No Violència i la Pau. Amb el lema Encara hi som a temps els joves estudiants han anat presentant els treballs que han preparat durant


HUMANA - Notícies-26\nL\_'educació per al desenvolupament, també a l\_'estiu\nL'educació per al desenvolupament, també a l'estiu\nDesprés de finalitzar el curs escolar i, per això, haver posat punt i seguit al Programa d'Educació per al Desenvolupament en els centres escolars de la Comunitat de Madrid, Humana ha començat en diferents campaments d'estiu un cicle de tallers infantils sobre educació, destinats a nens de 8 a 12 anys.\nEls objectius d'aquests tallers són fomentar la creativitat mitjançant l'elaboració de titelles amb material reciclat, amb especial atenció a la roba usada, i aprendre a reflexionar sobre les petites accions que els ciutadans podem fer per contribuir al desenvolupament sostenible i al progrés de les comunitats menys afavorides.\nDe moment s'han dut a terme activitats d'aquest tipus en el marc del campament d'estiu de l'escola Andrés Segòvia de Leganés, amb la participació d'una vintena de nens i nenes. Els dies 7, 8, 11 i 12 de juliol s'han organitzat tallers similars en els campaments dels centres escolars Blas de Otero, Alfonso Rodríguez Castelao, Rafael Alberti i Beat Simó de Rojas, respectivament, tots ells de Móstoles.\nEl proper mes de setembre Humana reprendrà el seu programa d'educació per al desenvolupament en els centres escolars. Per més informació, clica aquí.


El Públic acull aquest diumenge la producció pròpia ‘Avui, Ovidi’ dins els actes de record al cantautor d’Alcoi. Es tracta d’un homenatge que vol fugir de la nostàlgia vinculada al passat i projectar-se en clau de futur. “Per això l’espectacle es diu ‘Avui, Ovidi’, perquè fem un espectacle des d’ara, una nova generació”, afirma Eloi Aymerich, un dels dos directors de la peça, junt amb el músic Marc Ràmia.\nL’espectacle, que inclou poesia, cançons i textos tant d’Ovidi Montllor com dels poetes Vicent Andrés Estellés, Víctor Alexandre, Núria Cadenas o Pere Gimferrer, és en clau intimista i el públic estarà a tocar dels artistes, amb una escenografia a peu pla.\nRàmia i Aymerich encapçalen una llista d’intèrprets on s’inclouen també l’actriu Jessica Pérez, la cantant Laia Puy, l’actor Pol Martínez, la poeta Maria Antònia Grau i els músics Isidre Caro i Arnau Aymerich. Durant l’acte també es repartirà un manifest fet expressament per a l’ocasió, que ha dissenyat Manuel Cuyàs, com tot el concepte gràfic de l’espectacle, buscant la referència estètica del període antifranquista.\nLa delegació maresmenca d’Òmnium ha inclòs l’activitat, de la qual es faran dos passis -18,30 i 20,30h- dins el cicle Tardor Literària que Òmnium promou cada any. Una ocasió per emocionar-se i descobrir l’artista d’Alcoi des de la senzillesa i l’austeritat, que és el que pregonava el mateix Montllor. Una vesprada de poesia, records, nostàlgia, imatges, teatre i política.\n18,30 i 20,30h\n4 i 10 euros (entrada col·laboradora)


L'ONCA i Josep Julien s'uneixen en un espectacle sobre la migració\nL'actor ha narrat un text inèdit de Juanma Casero titulat Un viatge incert\nEn el marc del cicle Fronteres, l’ONCA (formació impulsada pel Govern d’Andorra i la Fundació Crèdit Andorrà) ha representat aquest dissabte, al vestíbul del Consell General, l'espectacle Mendelssohn, viatger sense fronteres sota la direcció de Gerard Claret. El concert ha culminat la integral de les simfonies de Mendelssohn que es va iniciar el 2017. L'esdeveniment ha comptat amb la participació de l'actor català Josep Julien, que ha estat l'encarregat de narrar un text inèdit de Juanma Casero titulat Un viatge incert.\nprojecte educatiu, ONCA\nOrdino Clàssic, cor de Cambra del Palau de la Música\nEl Comú d’Ordino i la Fundació Crèdit Andorrà presenten 'Rituals. Fronteres espirituals' amb el Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana i l’ONCA\nOfereixen un concert de gran format amb cor, piano i orquestra que s’estrena a Andorra i que es repetirà a la sala gran del Palau de la Música a Barcelona\nEl Comú d’Ordino i la Fundació Crèdit Andorrà presenten Rituals. Fronteres espirituals, que tindrà lloc el proper dissabte 26 de gener, a les 19 h, a l’Auditori Nacional d’Andorra, a Ordino. El Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana, en coproducció amb l’Orquestra Nacional Clàssica d’Andorra, són els protagonistes del segon Ski&Concert, en el marc d’ORDINO CLÀSSIC.


Diari de classe: Florence Bascom\nFlorence Bascom va nàixer a 1862 als Estats Units.Encara que per a les dones de l'època era difícil accedir als estudis,son pare sempre la va animar a estudiar.Florence es va matricular en la universitat quan s'hi va permetre l'accés a les dones .\nFlorence Bascom va superar totes aquestes dificultats i es va convertir en una dona experta en geologia.Va estudiar en profunditat molts minerals i roques ,i va demostrar que algunes roques de la superficie procedien de roques foses que hi ha a l'interior terrestre.\nA 1895, va fer classes en la universitat de Bryn Mawr, on va fundar el Departament de Geologia i va ensenyar a centenars d'estudiants,que es van convertir en expertes geòloges com ella.\nA Florence Bascom li encantava ensenyar perquè creia que transmetre els coneixements era tan important com tindre'ls.Totes les dificultats que va tindre per a estudiar ,ella les va convertir en facilitats per als altres.\nJo crec que era una tirania això de que no pogueren estudiar, per això m'ha alegrat fer aquest treball.


Red Eléctrica no pensa canviar el traçat de la línia elèctrica que passa per devora l'escola d'Alcúdia\n[[/araButton4Color]] [[/araButton3Color]] [[/button2Color]] [[/button1Color]]\nTens accés a 5 articles mensuals gratuïts.\nPer poder llegir el diari de manera il·limitada fes-te subscriptor.\nJa ets subscriptor? [[secondaryButtonText]]\nDes de 5 €/ mes\nTargeta de subscriptor\nFirmes que segueixes\nEn aquest espai apareixerà el teu últim contingut guardat\nEspai del subscriptor\n, recorda que has de verificar el teu e-mail per seguir fent servir el teu usuari de l’ARA.\nCartes a la Directora\nAra in English\nAra en Castellano\nEl + nou\nEl + vist\nEl + comentat\nGuia per actuar davant del covid-19: això és el que has de fer si sospites que estàs contagiat o que ets un contacte\nHo ha assegurat el delegat de REE a les Balears, Eduardo Maynau, que recorda que no han recorregut la suspensió de les obres durant tres mesos tot i que ho podrien haver fet\n3 min. Madrid 13/04/2015 21:00\nJa en tinc un Crear-ne un gratis\nComparteix Facebook Twitter Whatsapp Mail\n651x366 Concentració de pares i mares contra el pas de la línia elèctrica devora l'escola d'Alcúdia / M. BONNÍN Concentració de pares i mares contra el pas de la línia elèctrica devora l'escola d'Alcúdia / M. BONNÍN\nLa polèmica amb la línia elèctrica de 66kV que Red Eléctrica de España (REE) vol fer passar per sota el CEIP Norai del Port d'Alcúdia continuarà, malgrat la suspensió temporal de les obres per part del Govern balear. REE ha assegurat aquest dilluns en una trobada amb periodistes d'arreu de l'Estat a Madrid que no pensen canviar-ne el traçat. Afirmen que aquesta línia elèctrica d'Alcúdia és imprescindible per molts motius, que tenen tots els permisos ambientals i administratius aprovats, i que els perjudicis per a la salut que esgrimeixen els pares no són certs i ho poden demostrar. Eduardo Maynau, delegat de REE a les Balears ha explicat a aquest diari que la línia elèctrica soterrada no passa per davall l'escola, "sinó sis metres a la dreta", i que no genera cap camp elèctric perquè és un cable aïllat i que el camp electromagnètic que emet és "deu vegades inferior al límit que marca l'OMS".\nL'obra d'Alcúdia pertany a un projecte molt més ampli, l'anomenat Eix Sant Martí, que inclou la construcció de la subestació de 220kV de Sant Martí i tres línies soterrades, una de les quals és la polèmica d'Alcúdia. L'obra es va haver d'aturar quan ja estava al 70% de l'execució per la pressió que van fer els pares i mares de l'escola quan van assabentar-se que el cablatge passaria pel carrer de l'escola Mare de Déu del Carme, que van obligar la batlessa, Coloma Terrassa, a demanar-ne la suspensió al departament d'Indústria del Govern balear, que la va concedir, per tres mesos, coincidint amb les eleccions municipals i autonòmiques a les Illes.\nEduardo Maynau afirma que no es pot entendre l'obra d'Alcúdia sense el projecte sencer, ja que per una banda té l'objectiu d'afavorir l'evacuació d'energia de la central tèrmica del Murterar i, per l'altra, subministrar electricitat al futur polígon industrial d'Alcúdia. "No ens plantejam canviar el traçat tot i l'oposició. Som sensibles i estam oberts a parlar, però tenim tots els permisos i hem demostrat que no hi ha cap problema per a la salut", assevera el delegat de REE. De fet, recorda que com a mostra de bona voluntat han acceptat la suspensió de tres mesos sense recórrer-la, tot i que la consideren injusta.\nEls pares i mares reivindiquen que el traçat de la línia transcorri per la via de circumval·lació i no per dins el centre urbà. També han sol·licitat reiteradament poder consultar l'expedient de la tramitació del projecte, però no ho han aconseguit a causa de diverses traves administratives.\nLa connexió Mallorca-Eivissa, 225 milions\nUn cop acabada la interconnexió elèctrica amb França per Girona, el projecte 'estrella' de Red Eléctrica serà l'enllaç entre l'illa de Mallorca i d'Eivissa amb un cable submarí de darrera tecnologia (132kV), segons paraules del director general de transport de la companyia, Carlos Collantes.\nActualment, Eivissa i Formentera es nodreixen de l'electricitat que generen elles mateixes amb les centrals que hi ha, però estan aïllades de les altres. Això acabarà amb aquesta connexió submarina, que les unirà a Mallorca, que al seu torn ja està connectada amb un altre cable submarí a la Península i al sistema elèctric estatal. Collantes ha explicat en aquesta trobada a Madrid que aquesta obra tindrà un cost de 225 milions d'euros i serà pionera al món, ja que enlloc s'ha fet una connexió per davall de la mar de tanta llargada (126 km) i a tanta profunditat.\nEn paral·lel, REE també ha anunciat una inversió futura de 77 milions d'euros per reforçar i millorar la connexió de 132kV entre Eivissa i Formentera, que ja ha quedat una mica obsoleta.\nEls pares contra l'alta tensió d'Alcúdia no poden accedir a la informació del projecte\nComparteix a facebook Comparteix a twitter\nTota l'actualitat sobre el coronavirus, en directe\nCatalunya registra 148 víctimes més per coronavirus i tornen a créixer els contagis\nEspanya registra 743 morts per covid-19, una xifra que trenca la tendència a la...\n2.900 morts a Catalunya, més de 10.000 altes i Boris Johnson a l’UCI: les claus...\nEls tests de covid-19 evidencien la descoordinació entre governs\nAvui toquen macarrons! Què em preparo per esmorzar, dinar i sopar? (dimarts)\nDescoordinació europea també per al desconfinament: Àustria i Dinamarca s'avancen...\nOriol Mitjà dissenyarà durant els pròxims 15 dies l'estratègia de desconfinament...\nCom cuinar faves i pèsols a la catalana? Recepta de la cuinera Carme Ruscalleda\nPolèmica per la proposta de dos científics francesos d'assajar vacunes per al...\nEls metges que no podran ajudar\nNous Pactes de la Moncloa\nLa Cambra reclama mantenir el confinament total mentre no hi hagi prou tests\nL’anàlisi d’Antoni Bassas: ‘Espanya i l’excusa d’uns nous Pactes de la Moncloa’\nL'oposició se surt amb la seva i el Congrés farà una sessió de control al govern...\nA la portada de l'Ara.cat\nEl govern valencià canvia de criteri i permetrà l'accés a la sala de parts als acompanyants de les dones embarassades\nDuffy fa pública la seva història de segrest i violació\nPresó domiciliària per a Ronaldinho\nL'hora de planificar el desconfinament\nEl ministre de Cultura i Esports es refugia en la retòrica i descarta ajudes específiques per als sectors\nGaudeix d'eines exclusives i molts avantatges més\nExplora totes les activitats i descomptes disponibles\n© ARA 2020\nCondicions de contractació\nEt pot interessar


Presentada la Unirun 2018 – unirun.cat\nPresentada la Unirun 2018\nLes ciutats de Barcelona i Sant Adrià de Besòs acolliran el proper 4 de març la quarta edició de la UNIRUN, La Cursa de les Universitats. La prova està promoguda per les 12 Universitats catalanes de la mà de l’ECU (Esport Català Universitari), amb el suport de la Secretaria General de l’Esport, l’Ajuntament de Barcelona i l’Ajuntament de Sant Adrià de Besòs, i organitzada per Gaudium Sports.\nLa UNIRUN s’ha presentat a l’Antiga Fàbrica Estrella Damm. El Prof. Francesc Torres, Rector de la Universitat Politècnica de Catalunya, ha assenyalat que les Universitats arriben molt més lluny incorporant els valors de l’esport. El Sr. Joan Callau, Alcalde de Sant Adrià de Besòs, ha destacat que l’esport és un eix vertebrador i d’integració social. La Sra. Marta Carranza, Comissionada d’Esports del Institut Barcelona Esports, ha remarcat la paritat homes-dones de la UNIRUN, la solidaritat de la cursa i la seva capacitat de generar comunitat universitària a la ciutat.\nPer una altra banda, el Sr. Antoni Reig, Director General de l’Esport, ha manifestat que la UNIRUN és una eina social de primer ordre, un esdeveniment que fa comunitat, que crea identitat i vincles entre Universitats.\nTambién han assistit representants de les 12 Universitats participants.\nAquest any, la Unirun ha arribat a un acord amb adidas per a que l’emblemàtica marca esportiva patrocini la Cursa de les Universitats.\nadidas patrocinarà la cursa i proveirà de samarretes tècniques a tots els participants. Els corredors podran vestir els colors i el logotip de la seva Universitat i les tres bandes d’adidas.\nCadascun dels participants ha de dur la samarreta tècnica de la Universitat a la qual representa i que faciliten els organitzadors a la Fira del Corredor, que se celebrarà al Poliesportiu Campus Nord de la Universitat Politècnica de Catalunya, el divendres 2 de març de 15 a 20 hores i el dissabte 3 de març de 10 a 20h.\nLa participació està oberta a tothom. Poden competir alumnes universitaris, ex-alumnes, futurs estudiants, professors, treballadors, proveïdors, familiars o simpatitzants d’alguna de les Universitats catalanes.\nLa UNIRUN col·labora enguany amb l’Associació Superacció. És una associació que ofereix la participació en joves en risc d’exclusió en programes esportius de triatló com a incentiu per a viure, estudiar i treballar millor. En el moment de formalitzar la inscripció, els participants poden contribuir amb 1 € a aquesta iniciativa d’inclusió social.\nLes inscripcions per a la quarta edició de la UNIRUN poden fer-se a l’apartat d’inscripcions de la pàgina web oficial de la cursa www.unirun.cat fins al dia 27 de febrer a les 23:59h.


Cop d'efecte de Google a Catalunya - XCatalunya.cat\nCop d’efecte de Google a Catalunya\nGoogle presenta una nova oficina a Plaça Universitat de Barcelona i reafirma la seva aposta per Catalunya\nGoogle a Catalunya\nGoogle ha presentat aquest dimecres la nova oficina que ubicarà a Plaça Universitat de Barcelona, una inversió amb la qual la multinacional vol reafirmar la seva aposta per Catalunya, que veu com una “porta d’entrada a Europa”. Un dels motius pels quals la companyia ha decidit obrir aquestes oficines és per potenciar l’economia digital catalana i la seva internacionalització, i per estar més a prop dels socis i clients que la companyia té a la zona.\nLa companyia ha lloat l’ecosistema tecnològic català en un acte celebrat en una antiga fàbrica tèxtil barcelonina, que ha comptat amb la presència del president del Govern, Pere Aragonès, de la ministra de Transports i Agenda Urbana, Raquel Sánchez.\nLa directora de Google Espanya i Portugal, Fuencilsa Clemares, ha assegurat que Catalunya ha esdevingut una regió clau per la companyia des de la seva arribada a l’Estat el 2003. “Catalunya ofereix un marc empresarial idoni per nosaltres i un ecosistema vibrant de start-ups i empreses referents a nivell mundial”, ha declarat Clemares.\nSegons la directiva de la companyia, l’any 2020 es van crear a Catalunya 16.000 empreses en el sector tecnològic, fet que converteix el territori en un “hub de talent amb un fort posicionament dins la Unió Europea”. Clemares ha fet declarat que l’objectiu d’aquesta nova inversió de Google a Barcelona és “ajudar a potenciar l’economia digital catalana i la seva internacioalizació”.\nPer la seva banda, Miguel Escassi, director d’afers públics i institucionals de Google Espanya i Portugal, ha fet palès el “compromís” de la companyia per “redoblar la seva col·laboració amb Catalunya”. En aquest sentit, Escassi ha explicat que l’empresa ha impulsat diverses iniciatives al territori com beques de formació en diversos àmbits o un fons per projectes innovadors que lluitin contra l’emergència climàtica a Barcelona.\nL’empresa tecnològica ha apuntat que ja compta amb clients catalans i un nombre, en augment, d’empreses natives digitals interessades en la tecnologia Cloud. De fet, a la presentació hi han participat els dirigents de Mango i TradeInn, que han compartit les seves experiències amb Google i s’han mostrat satisfets amb la inauguració de les noves oficines, ja que “Google reforça l’ecosistema empresarial”.\nNova etapa de transformació i reindustrialització\nLa inauguració de les noves oficines de Google ha estat marcada per la presència del president de la Generalitat, Pere Aragonès, i la ministra de Transports, Raquel Sánchez, després que aquesta setmana es fessin públiques les dades sobre l’execució pressupostària del govern espanyol el 2021, que xifrava en un 35% el total d’inversions executades a Catalunya.\nTanmateix, en la seva intervenció, la titular de Transports ha posat en relleu que Catalunya és el “motor de la transformació que Espanya necessita”. Sánchez ha dit que Barcelona i el territori català han estat “històricament” pols d’innovació. En aquest sentit, la ministra ha lloat l’aposta de Google per Catalunya i ha considerat que “confirma una nova etapa amb un nou clima de convivència que atrau inversions i no les refusa, i que ha de situar-la a l’avantguarda del creixement econòmic”.\nAl seu torn, el president de la Generalitat, Pere Aragonès, s’ha expressat dient que “si fa 200 anys hagués existit Google, hi trobaríem cròniques de viatgers que dirien que a Catalunya hi ha un teler a cada edifici”.\nAmb això, Aragonès ha fet palesa “l’aposta” del govern “pel talent i la capacitat de treball”, i posat en relleu el propòsit d’impulsar una “nova reindustrialització verda i digital” al territori català.\nTags: Catalunya, Google\nAnterior [VÍDEO]: Acció de Batec contra RENFE a Plaça Catalunya\nNePròximxt El cinisme de Jéssica Albiach amb les inversions


Centenars de morts a Indonèsia per un tsunami generat per l'erupció d'un volcà - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLes autoritats demanen als residents i als turistes que s'allunyin de les platges perquè l'alerta estarà activa fins demà\nAlgunes persones busquen supervivents entre les runes de les cases reuters\nAlgunes persones busquen supervivents entre les runes de les cases\nPersonal mèdic atén un dels ferits a la localitat de Pandeglang\nUn tsunami generat per l'entrada en erupció del volcà Anak Krakatoa va causar almenys 222 morts, 745 ferits i 28 desapareguts en impactar a darrera hora de dissabte contra la costa oest d'Indonèsia, segons van informar les autoritats del país en el seu últim balanç, ahir al vespre. El tsunami, provocat gairebé amb tota seguretat per un gegantesc corriment de terra submarí després de l'erupció del volcà, va afectar diverses zones de l'estret de la Sonda, que separa les illes indoneses de Java i Sumatra, i serveix d'enllaç entre el mar de Java i l'oceà Índic.\nA la zona hi ha nombroses àrees turístiques, com precisament una de les més afectades, la platja de Tanjung Lesung, a la localitat de Pandeglang, on almenys 250 empleats de l'empresa estatal de serveis públics PLN gaudien d'un esdeveniment organitzat per la companyia al costat de les seves famílies.\nAlmenys 92 persones van perdre la vida en aquesta platja, entre elles set assistents a l'esdeveniment, segons un portaveu de l'empresa, que xifra en 89 el nombre d'assistents no localitzats. També hi ha 35 morts confirmats a Lampung Sud. Encara no hi ha una estimació general quant al nombre de desapareguts.\nLes primeres informacions sobre danys materials detallen almenys 430 habitatges gairebé destruïts, nou hotels «molt da-nyats» i desenes d'embarcacions afectades, segons el portaveu de l'Agència Nacional per a la Gestió de Desastres, Sutopo Purwo Nugroho.\nLes autoritats van advertir els residents i els turistes que es troben a les zones de costa al llarg de l'estret que es mantinguessin lluny de les platges, ja que l'alerta per tsunami i fort onatge es mantindrà activa fins demà. «Aquells que han estat evacuats, si us plau, no tornin encara», va assegurar Rahmat Triyono, integrant de l'Agència de Meteorologia, Climatologia i Geofísica (BMKG).\nMentrestant, el president del país, Joko Widodo, va ordenar a «totes les agències governamentals rellevants que prenguin mesures de resposta d'emergència immediatament, trobin víctimes i atenguin els ferits».\nAquesta tragèdia és l'última que sacseja el país en un any car-regat d'infortunis. A l'agost, múltiples terratrèmols van deixar més de 500 morts a l'illa turística de Lombok. A l'octubre, un sisme i un posterior tsunami van causar més de 1.200 morts a l'illa de Célebes.\nA aquestes tragèdies se sumen la de dissabte, provocada pel volcà conegut com el fill del Krakatoa. La violentíssima erupció del seu predecessor el 1883 va generar una sèrie de tsunamis que van acabar amb les vides de més de 36.000 persones. Aquest nou volcà va emergir de la destrucció el 1927 i ha estat creixent des de llavors.\nEl professor de Geologia de la Universitat de Michigan Ben van der Pluijm no descarta fins i tot que el tsunami pugui haver ocor-regut per un «col·lapse parcial» de l'Anak Krakatau.\n«La inestabilitat del pendent d'un volcà actiu pot crear un lliscament de roca que mou una gran quantitat d'aigua, i crear onades de tsunami locals que poden ser molt poderoses», explica Pluijm.


Aena assegura que 'es van aplicar els procediments establerts' en l'avaria elèctrica d'ahir a la nit al Prat ! directe!cat\nSocietat Última actualització Dimecres, 9 de novembre de 2011 19:34 h\nPuig ha ordenat a Protecció Civil que obri un expedient informatiu a l'Aeroport i a Aena\nL'Aeroport del Prat va aplicar el procediment establert en l'apagada elèctrica d'aquest dimarts a la nit. Aena ha sortit així al pas de l'actuació del conseller d'Interior, Felip Puig, que ha ordenat a Protecció Civil que obri un expedient informatiu a l'Aeroport i a Aena per no informar els responsables de mobilitat ni els responsables de Protecció Civil i Emergències i incomplir d'aquesta manera el Pla Especial per a Emergències Aeronàutiques de Catalunya (Aerocat). Segons ha informat aquest dimecres a la tarda Aena, cap aeronau va declarar emergència ni es va activar cap protocol d'emergència de les instal·lacions, de manera que no va fer falta, diu, activar els mitjans externs.\naena, aerocat, aeroport, el prat\nAena va decidir no declarar l'emergència per part de cap de les aeronaus ni decretar cap alerta local de les instal·lacions aeroportuàries ja que 'es van aplicar el procediments establerts en casos en els que hi ha exclusivament afectacions de caràcter tècnic a les instal·lacions'. En aquests casos, remarca, 'no està contemplada ni establerta l'activació de cap mitjà extern als propis de l'aeroport i, per tant, no és necessari activar cap dels protocols d'emergència establerts al Pla d'Emergències Aeronàutiques'.\nAena ha demanat disculpes als passatgers i familiars afectats pels desviaments i endarreriments dels seus vols i ha assegurat que la seguretat va estar garantida 'en tot moment'.\n11 avions desviats a 5 aeroports diferents\nUn total d'onze avions van haver de desviar-se per l'avaria en el subministrament elèctric que es va produir aquest dimecres a la nit. Segons ha explicat Aena, la fallida es va originar en una zona del camp de vol cap a les 22.30 hores i va tenir una duració de 10 minuts, provocant afectacions en alguns trams d'iluminació i originant el desviament de cinc vols a l'aeroport de Girona, dos al de Reus, dos al de Palma, un al de Tolosa i un de Perpinyà, i la cancel·lació de dos vols de sortida. Tots els vols desviats van tornar finalment a l'Aeroport del Prat excepte un d'ells que va decidir pernoctar a Perpinyà.\nL'avaria va tenir lloc en un cable de 25.000 volts deteriorat per les tasques de millora del camp de vol de l'Aeroport del Prat, segons han determinat aquest dijous les feines d'investigació realitzades per un camió laboratori proporcionat per Endesa.\nEl temps de resposta per dur a terme la reparació es va efectuar 'de manera òptima', afirma la companyia, normalitzant-se completament la situació dels diferents vols a la una de la matinada.\nLa Generalitat obre un expedient informatiu a l'Aeroport de Barcelona i a AENA per incomplir el Pla Aerocat 09.11.2011.\n9 de novembre de 2011, 21.16 h


MusicalMent | Ammame\nTaller d'assaig i de treball musical amb el professorat de l'Escola de Música per compartir, millorar, aprendre i gaudir de la música. L'activitat és adequada tant per a les persones habituades a cantar com per a les que no ho estan.\nConcert públic a l'Auditori amb una direcció musical, acompanyament instrumental i públic.\nAmb l'objectiu de sensibilitzar la població envers la salut mental, Ammame organitza una activitat lúdica per compartir i gaudir de la música, amb la col·laboració de l'Escola municipal de música Can Roig i Torres i Salut pública de l'Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet.\nLa jornada s'ha fet cada any des de 2012.\nEl preu del taller és de 5 € per participant i el bo d'ajut per al concert és de 3 €. Qui vulgui pot incrementar-los com a ajut econòmic per a l'entitat. La totalitat dels diners recaptats aniran destinats a les activitats d'Ammame.\nL'edat mínima per participar-hi són els 7 anys i els infants han d'anar acompanyats d'alguna persona adulta.\nPer fer el taller musical s'ha de fer la inscripció en AQUEST FORMULARI i ingressar els 5 € al cc ES21 2100 0371 2301 0149 0537 incloent el nom de la persona referent i el concepte "Musicalment".


Un petit foc afecta la façana d’un edifici del carrer Major de Berga | Aquí Berguedà\nUn petit foc afecta la façana d’un edifici del carrer Major de Berga\nSi ahir un foc va cremar completament una nau al polígon de la Valldan de Berga, aquest migdia un altre foc ha posat en alerta els serveis d’emergència. En aquest cas, l’incident ha estat molt més petit i el foc només ha afectat uns cables de l’edifici del número 30 del carrer Major, de Berga.\nL’avís als Bombers s’ha donat cap a ¼ i 5 minuts d’1 del migdia, quan ha començat a sortir fum dels cables elèctrics instal•lats a l’exterior del primer pis d’aquest edifici, que als baixos té el Frankfurt Munich.\nAl lloc dels fets s’hi han desplaçat tres dotacions dels bombers, que han avisat a la companyia elèctrica perquè aturés el subministrament a la zona. Amb prou feines deu minuts l’incendi ha quedat controlat i extingit i de seguida els tècnics de la companyia s’han posat a treballar per renovar la instal·lació.