“Treballem per una economia circular que es quedi al poble”\nNoèlia Tarragó, alcaldessa de Duesaigües i Judit Giró, alcaldessa de Capafonts\nAutor: Leandre Romeu Serra | coordinador de La Conca 5.1\nDuesaigües i Capafonts són dues poblacions de la comarca del Baix Camp que des de fa un temps estan impulsant iniciatives vinculades a l’ESS i per incentivar el repoblament a les zones rurals. Què ens en podeu explicar?\nNoèlia Tarragó (Alcaldessa de Duesaigües): Duesaigües és un municipi del Baix Camp, de les muntanyes de la Costa Daurada. Som pobles que, si no hi vas per una alguna cosa concreta, no són de pas. Són llocs on s’hi ha d’anar expressament, per fer alguna excursió o per adquirir alguns productes.\nSom 200 habitants, més o menys empadronats. Vivint-hi som uns 170. El que tenim de bo ara és que tenim una escola rural amb una capacitat per 13 nens. I al cicle primari tenim 6 nens. És molt important aquest fet. Des de l’Ajuntament potenciem molt l’escola. Un poble sense escola és un poble mort. És realment així.\nTambé incentivem molt que vingui gent jove. Jove en el sentit de crear família i de fer gran el poble. Per això necessitem cobrir necessitats i és així com ara tenim una botiga petita de queviures i un cop a la setmana ens pugen el peix. També tenim diversos negocis locals com lloguer de cases rurals, Airbnb, etc. Hem fet molts esforços per arreglar racons del poble que havien quedat oblidats o que poden ser atractius perquè la gent pugi, com rentadors, fonts… Estem intentant donar una imatge atractiva del poble.\nJudit Giró (Alcaldessa de Capafonts): Capafonts és una mica més petit pel que fa a habitants. Som 121 empadronats. Que hi visquin tot l’any són unes quaranta persones. És poca gent tot i que l’últim any hem augmentat el nombre d’empadronats. Vam tocar fons per sota de 100 habitants fa uns anys.\nEstem intentant aquest repoblament, que vingui gent a viure al poble. Estem treballant en diferents iniciatives: banc de terres, també treball als boscos, estem promocionant que la gent pugui tornar a conrear, pugui tornar a treballar al camp. Tenim una formatgeria també liderada per una parella jove que té un ramat de cabres. Estem en un lloc al bell mig de les Muntanyes de Prades i el que volem és promocionar el nostre entorn natural, perquè és molt bonic.\nAquest estiu ens ha passat que amb la pandèmia de la Covid-19 la gent s’ha quedat més per aquí i hem tingut una massificació important durant alguns dies i en algunes zones del nostre terme. Això sí que ens preocupa una mica. Volem que la gent pugi, volem promocionar Capafonts, però controlant tots els efectes que això genera. I el que volem sobretot és que la gent pugi a viure al poble, a quedar-s’hi. Està molt bé que pugin a gaudir del bosc, del riu Brugent, de les muntanyes, però el que necessitem són habitants! No volem ser un poble pessebre. Aquesta és la nostra lluita. Que la gent vegi els avantatges que té viure aquí.\nCom veieu el món rural en aquest moment i cap on creieu que hauria d’anar?\nJG: Algun dels problemes que ens trobem ara és que hi ha gent que vol tornar a viure aquí, altres que simplement truquen per informar-se i sobretot pregunten per si tenim cases. Abans ens preguntaven per la feina i les cases. Però ara sobretot la preocupació és per l’habitatge, ja que la feina ja la tenen, poden teletreballar o combinar-s’ho per no anar a treballar cada dia a fora. Ara ens trobem amb el problema que no tenim cases disponibles. Tenim moltes cases que no s’obren mai al poble, però la gent és reticent a llogar-la o vendre-la. Això ens està costant moltíssim. A les ordenances hem posat incentius. Molta gent vol fer cases rurals o Airbnb que està bé que n’hi hagi alguna, però no en necessitem tantes. Necessitem habitatge per viure-hi. Estem fent mans i mànigues perquè la gent s’animi a llogar-les.\nNT: Tenim la sort que ara la gent s’està interessant pel món rural, però dintre del món modern que dic jo. El primer que pregunten és si tenim cases i connectivitat. Nosaltres cases sí que en tenim, però el problema el tenim amb la connexió a internet. Ens arriba mitja mega només. Amb això no es pot fer res, ni treballar, ni mantenir una connexió eficient per fer res. El món rural és molt bonic així en general, però té les mateixes necessitats que les ciutats per treballar-hi i poder-lo repoblar.\nIncentivem molt que vingui gent jove, en el sentit de crear família i fer gran el poble. Per això necessitem cobrir necessitats: ara tenim una botiga petita de queviures, un cop a la setmana ens pugen el peix,i hem fet molts esforços per arreglar racons que havien quedat oblidats.\nAvui dia ningú ve amb un ramat ni vol dedicar-se a la terra, la majoria. Pot ser un de cada deu sí, però la majoria et venen amb la voluntat de fer teletreball. El món rural al final ho som tots. El futur és difícil. Perquè per mi el món rural és ser un pagès, un ramader, tenir una empresa de formatges, etc. Aquest món rural el veig difícil. Tampoc no hi ha ajudes. Fas una ajuda, et deixen els diners, però els has de tornar al cap de cinc anys i si no em va bé què passa? Seria millor crear alguna proposta a fons perdut. Que t’haguessin de declarar durant un temps tot el treball fet, però que no s’haguessin de tornar tots els diners rebuts si el negoci no anés bé. És necessari activar una mica totes aquestes ganes de retorn de moltes persones, que trobin un suport darrere per fer el pas.\nUs centraríeu en activitats pròpies del món rural per activar-lo?\nNT: Un entorn rural al final és això. Volem un entorn rural amb les mateixes prestacions que la ciutat i això no passa. Per exemple, el metge només ve una hora a la setmana i ara amb la Covid-19 no ha vingut cap dia durant setmanes.\nJG: L’únic poble on no arriba la fibra és Capafonts. Tothom s’omple la boca de repoblament, però hi ha poques accions decidides. Les subvencions, les ajudes totes et paguen un tant per cent, l’altra part l’has de pagar tu o l’has de tornar més tard. O has de fer tants papers i tanta documentació que no donem l’abast amb la nostra estructura. L’administració parla molt, però no ajuda. A nosaltres ens agradaria que vingués gent. Viure en un poble és molt bonic, però on has d’anar acomprar? En e lnostre cas has d’anar a Prades o a Alcover o a Reus. Això és un desgast de gasolina, de temps. La gent això ho ha de saber. Tens molts avantatges, és molt bonic viure aquí dalt, però hi ha moltes mancances.\nAra el que intentem treballar nosaltres són diversos temes socials i de l’economia solidària. L’energia l’hem canviat d’una companyia de l’Ibex 35 cap a una altra d’energia verda. Tenim contractada tota l’energia del poble amb Aura Energia. També hem demanat una subvenció per posar plaques solars a l’Ajuntament. Tota l’energia municipal provindrà de plaques solars pròpies. Hem canviat de banc també, volíem que fos una banca ètica. Les assegurances també les hem canviat: totes ens les gestionen des de la cooperativa Arç Coop. Tot és difícil, has de buscar molt, analitzar i lluitar molt. A l’ajuntament som tres gats. Tot desgasta i cansa, però és possible treballar amb uns altres valors i amb unes altres companyies que respectin les persones i el medi ambient. El proper projecte en aquest sentit, que estem començant a treballar és el de tenir una depuradora ecològica.\nNT: Quan entres tens moltes ganes de fer coses, però després et trobes amb moltes traves. El tracte al final és el mateix per nosaltres que per l’Ajuntament de Barcelona. Els tràmits que hem de fer és el mateix per nosaltres que treballem cada dia en altres feines que per ajuntaments grans que tenen treballadors, tècnics, assessors, etc. El tema de l’energia també l’estem treballant, les plaques solars també, la caldera de biomassa per l’escola. Pots anar fent però et demanen uns requeriments que t’ho posen difícil. Nosaltres ja volem fer, però ens trobem limitats. Amb la Covid-19 ha passat el mateix. Les limitacions que ens han posat en pobles tan petits de quaranta habitants com nosaltres han sigut les mateixes que per ciutats de 100.000 habitants. I això no pot ser.\nCom heu viscut aquesta gestió territorial de la crisi de la Covid-19?\nNT: S’hauria d’haver diferenciat un mica. Veure clar on està cadascú. I com hi està. Només amb una mica de sentit comú i de conèixer la realitat s’hauria vist que no es poden posar les mateixes mesures en pobles tan diferents, tant pel que fa al número d’habitants com de quilòmetres quadrats. Crec que s’hauria pogut gestionar molt millor i hauria tingut afectacions econòmiques menors en territoris rurals de les que està tenint.\nJG: Amb la Covid-19 ha sigut bèstia. Amb el confinament total mira, tot va ser de sobte, va anar com va anar, tothom va fer el que va vam poder, nosaltres vam repartir mascaretes pels nostres ciutadans, etc. Però ara ha sigut una gestió desastrosa pels pobles petits, estem parlant del tancament municipal, per nosaltres és molt greu.\nA nosaltres ens han passat casos de gent que han anat a comprar en algun poble veí perquè aquí no tenim quasi res i els han multat. Tot està enfocat a la gran ciutat.\nQuan entres tens moltes ganes de fer coses, però després et trobes amb moltes traves. El tracte al final és el mateix per nosaltres que per l’Ajuntament de Barcelona. Nosaltres que treballem cada dia en altres feines hem de fer els mateixos tràmits que ajuntaments que tenen treballadors, tècnics, assessors, etc.\nNingú ha pensat que viure en un poble petit, tancat municipalment, et deixa sense opcions de quasi res. El bar que tenim al poble de què ha de viure amb quaranta persones? I a més amb els horaris limitats. Per favor, aquí dalt podríem obrir tot el dia.\nPer quatre persones que hi anirien i amb l’espai gran que té el bar del poble. S’haurien de flexibilitzar les mesures en aquests pobles. Hi ha moltes gestions que només les pots fer en altres poblacions com Reus. Necessitem poder-nos desplaçar sense haver de tenir por del control dels Mossos.\nNoèlia Tarragó va ser escollida alcaldessa de Duesaigües en les eleccions municipals de 2019 | Cedida\nCom treballeu amb les entitats supramunicipals?\nJG: Nosaltres estem associats a l’Associació de Micropobles de Catalunya. És una molt bona iniciativa, ja que et trobes amb pobles similars a tu, comparteixes experiències, necessitats, reptes.\nTens molta més força si ens ajuntem tots els micropobles! I, a més, nosaltres estem a totes les associacions de municipis, l’ACM, l’AMI. Amb la resta d’administracions; Generalitat, Diputació, etc. les relacions costen. Amb el tema de la massificació d’aquest estiu hem enviat diverses cartes a les administracions supramunicipals i no hem rebut resposta. No tenim mala relació amb ningú però tot costa. Amb el Consell Comarcal tenim bona relació, però no té els recursos per ajudar-nos. Amb la Diputació, que té els recursos, bé, però hi has d’anar perquè et vegin, has d’anar trucant portes. Has d‘anar demanant. Són moltes hores i nosaltres treballem a jornada completa en una altra feina. A vegades no pots anar a totes les reunions, no pots atendre totes les demandes.\nNT: Tornem a estar amb el mateix. Un poble petit amb els seus recursos i les seves coses. Sí, el Consell Comarcal ens dóna suport en temes tècnics, compartim algun servei. Coses a les quals no arribem com a Ajuntament sí que ens ajuden. Els contactes amb les administracions més grans com la Diputació o la Generalitat costen més. Trucar, trucar i trucar. Hem de perseguir i persuadir molt a tot arreu. Sí que ens ajuden des del servei SAM de la Diputació i des dels Serveis Jurídics, tot i que els acabes pagant aquests serveis. No tenim mala relació, però tampoc és una relació meravellosa. Nosaltres tenim molta més relació amb l’Associació de Micropobles de Catalunya. L’any passat vam fer una jornada amb el president de l’Associació aquí. Et sents més a gust amb ells perquè són com tu.\nPodreu fer lobby, fer aquest pressió i que us tinguin en compte?\nNT: Sí, està creada per això. Nosaltres sols com a poble no podem anar enlloc. Si és un conjunt de micropobles de tot Catalunya és molt diferent. No és el mateix fer una proposta la Judit Giró sola, per exemple, que no que la fem totes alhora. També hi ha la proposta de Repoblem que no sé si fareu alguna cosa vosaltres Judit?\nJG: Si, l’hem demanat. Ens hi hem apuntat.\nNT: Nosaltres ho vam estar mirant, et donen una ajuda per rehabilitar una casa. Una casa particular que obri casa seva perquè es pugui arranjar i deixar apte perquè després hi pugui viure algú. Nosaltres no vam trobar ningú interessat a Duesaigües.\nNecessitem poder oferir un habitatge a alguna de les persones que volen venir a viure al poble. Fa molta pena que ens truquin parelles o famílies i que hàgim de dir que no tenim res. Per això ens ha agradat la iniciativa “Repoblem”, el projecte pilot de l’Associació de Micropobles destinat a rehabilitar cases i destinar-les al lloguer social.\nJG: A nosaltres ens va agradar molt. És un projecte pilot de l’Associació de Micropobles. Et donen diners per rehabilitar una casa per fer-la servir per lloguer social. Tenim un pis dalt de l’Ajuntament que estava en desús. Ara el rehabilitarem i el destinarem a aquest projecte. Necessitem poder oferir habitatge a alguna de les persones que volen venir.\nPer això ens hem llençat amb aquesta iniciativa i intentarem de totes maneres que vagi endavant. Perquè fa molta pena que ens truquin parelles o famílies i que els hi hàgim de dir que no tenim res. També vam demanar afegir-nos al projecte Refugiats de l’Associació de Micropobles. No sé, Noèlia, si vosaltres també hi opteu?\nNT: Sí, també ho hem demanat.\nJG: El que passa que ara amb la Covid-19 va molt lent. El procés és que aculls una família de refugiats. Vam fer una reunió amb els veïns per parlar d’aquest tema. I tothom va respondre bé. Es van oferir diversos veïns a ensenyar-los la llengua, ajudar-los amb la mobilitat, etc. És un conveni a diverses bandes entre l’ajuntament sol·licitant, l’Associació de Micropobles amb el SOC i la Generalitat. I clar, et ve una família amb canalla.\nQue això per nosaltres és clau. Ja que si arribés aquesta família conjuntament amb alguna altra que pogués venir per altres canals i poguéssim reobrir l’escola això seria importantíssim. Un dels nostres principals objectius és reobrir l’escola. Esperem que es pugui desencallar aviat aquest tema perquè tenim moltes ganes d’engegar-lo.\nNT: I també cada cert temps anem rebent diverses demandes de famílies que volen venir a viure al nostre poble a través de l’Associació de Micropobles.\nCom veieu que el territori rural i els micropobles poden ajudar en aquest canvi social i de progrés?\nNT: Els primers que ens ho hem de creure som les que ho fem i les que ho liderem com a alcaldesses. Si tu ho creus i ho transmets als teus veïns ho faràs. Jo crec que al final la gestió municipal seria similar a una gestió domèstica, com la de les nostres cases, la de les nostres famílies. En pobles com els nostres ho has de veure així.\nSi tu vols que la teva família tingui una bona economia, una bona energia, uns drets bàsics, un respecte, una bona convivència etc. cal que també procuris això per la teva comunitat, pel teu poble. És així de fàcil i de complicat, però els que estem al capdavant dels ajuntaments ho hauríem de tenir clar. Hem de governar com si fos la nostra família, la nostra casa i tot allò que volem de progrés, benestar, de llibertat, igualtat, etc. a casa nostra és el que hem de fer pel poble! I hem de treballar amb tots aquests aspectes socials, solidaris i de l’economia social i cooperativa per tenir pobles més vius, més cohesionats i més participatius.\nJG: Una de les nostres tasques principals és fer veure a la gent que a la llarga tot això és per a ells. A vegades en un primer moment poden ser reticents perquè en el nostre cas hem fet molts canvis en poc temps. Ara també ens centrarem a introduir el tema del porta a porta en la gestió dels residus. Ens hem assessorat i ben aviat començarem amb això. Són canvis que també requereixen aquesta persuasió amb els teus propis veïns.\nSi tu vols que la teva família tingui una bona economia, una bona energia, uns drets bàsics, un respecte, una bona convivència, etc. cal que també procuris això per la teva comunitat, pel teu poble. És així de fàcil i de complicat, però cal tenir-ho clar.\nFer pedagogia i anar explicant els diferents tipus d’avantatges que reporta tot plegat. Com per exemple amb el projecte de plaques solars que volem posar damunt de la sala municipal que tenim.\nQue la idea final és acabar venent l’energia entre els nostres propis veïns. Ho has d‘anar explicant a la gent. Nosaltres ens ho creiem, però ho has d’anar fent veure. Com el reciclatge que, si ho fas bé, és bo per la natura i per ells, que hauran de pagar menys en els re- buts. L’energia verda també és bona per ells, per l’entorn.\nTambé intentem que, si tenen un terreny o un bosc que no utilitzen, el cedeixin al banc de terres. A més, estem treballant en un projecte de biomassa amb els nostres boscos. S’ha de picar pedra i que els veïns vagin veient que tot plegat són millores per ells, pel poble i per la societat en general.\nCom veieu el futur? Sou optimistes de cara als propers anys? Per quines línies cal apostar?\nNT: Jo sóc optimista al 100%. Per això hi visc i per això he agafat responsabilitats de gestió.\nJo sempre responc que aquí s’hi viu perfecte sempre que siguis conscients de les limitacions existents. Els projectes de futur són mantenir l’escola, millorar carrers, alguns vials on tenim pendent. I sobretot la conservació del nostre entorn. I també intentar que els propietaris més antics i més reticents a canvis d’usos de boscos canviïn d’opinió i ens deixin treballar els projectes que tenim sobre nova gestió de boscos, la utilització de la biomassa, la gestió de la fusta, de la possibilitat de creació de nous negocis al voltant de tot aquest tema que ens poden generar moltes oportunitats en pobles com els nostres.\nI també incrementar de forma considerable la implantació de les energies renovables. I el que és més important, nosaltres aquí tenim un parc eòlic, però per què no se’n beneficia la gent del poble? Per què no en traiem alguna rendibilitat? Si nosaltres tenim el parc eòlic i volem energia renovable, per què no li diem a la gent del poble que podrà utilitzar aquesta energia que sobra? Perquè al final la tiren a la xarxa, llavors tornem a estar al mateix, va a les empreses de l’Ibex 35.\nHem de motivar a la gent, però després no podem donar-los un incentiu, donar-los un resultat final. Hem de poder fer creure a la gent en aquests projectes, però que vegin clarament el retorn.\nSi volem un futur, hem de canviar de model. Està claríssim que hem d’anar cap aquí; Serveis essencials, energies renovables, reciclatge i mínims residus, i cuidar l’entorn natural patrimonial.\nJG: El futur el veiem opti- mista, però en la línia de la sostenibilitat, l’economia circular que es quedi al poble. El respecte per l’entorn. La instauració del sistema porta a porta. Engegar de forma decidida el banc de terres perquè puguin tornar persones a la terra. Després també hem d’insistir amb el Parc Natural de les Muntanyes de Prades que engloba vint-i-dos municipis. Hem d’engegar la maquinària i que sigui una realitat, ja que facilitaria la gestió dels boscos, dels conreus, ens permetria lluitar contra la massificació.\nRepoblar, poder oferir habitatge, poder oferir terres a qui vol tornar a la terra i oferir una manera de viure més tranquil·la, més relaxada, més natural, tornar als orígens, a la terra. S’han de fer polítiques que vagin cap aquí. Nosaltres aquí el que tenim és aquest entorn, aquestes muntanyes, aquest riu. I al mateix moment hem d’anar conscienciant a la gent de tot això i de què s’ha d’anar cap aquesta direcció. Hi ha molta gent que hi està d’acord i que ens està empenyent. És una feina de foc lent, de picar pedra, i cal que cada cop més gent vegi que s’ha de treballar en aquesta línia cooperativa, de renovables i de respecte per les persones i l’entorn natural.\nJudit Giró davant l’Ajuntament de Capafons | Cedida\nInfo Coopcamp2022-05-05T09:49:36+00:00desembre 17, 2021|


Donacions i dipòsits d'obra a la col·lecció | La Col·lecció | Fundació Joan Miró\nFes-te Amic! Dona suport a la cultura\nDonacions i dipòsits d'obra a la col·lecció\nEmili Fernández Miró (1958-2012)\nInteressat per l’art en tots els seus vessants -visual, musical, literari- i de pensament afí al del seu avi, Emili Fernández Miró sempre va donar suport a la Fundació, a qui va cedir una part de la seva col·lecció en concepte de dipòsit.\nJoan Prats (1891-1970)\nAmic íntim de Joan Miró i destacat impulsor d’activitats artístiques d’avantguarda, va donar suport a l’artista quan aquest va decidir crear la Fundació. Les obres de Joan Miró donades per Joan Prats, juntament amb les donades per l’artista mateix, van ser el nucli inicial de la col·lecció de la Fundació.\nPilar Juncosa de Miró (1904-1995)\nLa trajectòria de Joan Miró queda, en molt bona part, reflectida en la col·lecció d’obres que l’artista va reservar per a la seva muller, Pilar Juncosa. Aquestes obres, dipositades a la Fundació des de la seva obertura, hi resten exposades gràcies a la família Miró: Maria Dolors Miró, David i Emili Fernández Miró, Joan i Teo Punyet Miró, Lola Fernández Jiménez i Lucía Punyet Ramírez.\nKazumasa Katsuta (1939)\nFill de pintor, col·leccionista i persona sensible a l’art en general, Kazumasa Katsuta ha reunit la col·lecció d’obres de Joan Miró de caràcter privat més important del món. Una gran part d’aquesta important col·lecció ha estat cedida en dipòsit a la Fundació. Aquest fet va merèixer el reconeixement de l’Ajuntament de Barcelona, que el 2011 li va atorgar el títol de Ciutadà Honorari de Barcelona.\nJosep Lluís Sert (1902-1983)\nArquitecte, urbanista i membre del GATCPAC, Josep Lluís Sert va ser una figura clau en la creació de la Fundació, l’edifici de la qual va dissenyar des de l’exili, mentre era degà de la Graduate School of Design de la Universitat de Harvard. Una estreta relació d’amistat l’unia amb Joan Miró, amb qui compartia afinitats en la concepció de l’art i arquitectura d’avantguarda. El 1955 va projectar el taller de l’artista a Palma.


El govern i la policia de Sant Feliu tanquen un acord pel salari dels agents – Arxiu d'actualitat local\nBy Redacció on 27/01/2017 No Comment\nL’equip de govern de l’Ajuntament de Sant Feliu de Guíxols i la plantilla de la Policia Local han arribat a un acord per la problemàtica en el càlcul dels complements de les retribucions de la plantilla, cosa que havia arribat al contenciós administratiu. L’acord va ser ratificat en el ple d’ahir. El motiu de la disputa era la retirada d’un complement de 401,50 euros mensuals que inicialment cobraven per la realització de 42,5 hores setmanals, i que van seguir percebent malgrat que se’ls reduís la jornada a 37,5 hores setmanals.\nL’acord, va explicar el regidor de la Policia Local, Jordi Vilà, va comptar amb el suport de 21 dels 22 agents (agents, caporals i sergents) de la plantilla i consisteix en dos punts: per un costat, l’Ajuntament ha fet una valorització dels llocs de treball de la Policia Local, cosa que afecta el complement específic per cada agent i que es tradueix en una major puntuació i, per tant, major retribució; i per l’altre costat, s’estableix un complement específic funcional de 143,60 euros mensuals per aquells agents que prolonguin en dues hores i mitja la seva jornada setmanal (de 37,5 hores). Aquest complement, precisa l’acord, és «voluntari, no consolidable, condicional i previsible».\nL’equip de govern va comunicar que la negociació ha durat un any i hi han pres part la regidora de Recursos Humans, Sílvia Romero; Jordi Vilà; així com l’alcalde i el primer tinent d’alcalde. Vilà va afegir que l’acord entre les dues parts inclou la retirada dels recursos contencions administratius que els agents van interposar contra l’eliminació dels 401,50 euros.\nEls agents argumentaven que l’annex de la Policia Local al conveni col·lectiu estableix que el concepte de prolongació de jornada (pel qual percebien aquests 401,50 euros) esdevé complement específic funcional del seu sou; a canvi, els agents rebutjaven participar en l’actualització de la valorització dels seus llocs de treball que es va fer aleshores a la plantilla municipal. La primera sentència d’un recurs presentat per un agent va desestimar l’argument.\nFins al novembre de 2014, els agents de la policia que feien les 42,5 hores setmanals –quasi tota la plantilla– percebien aquests 401,50 euros de prolongació de jornada. Aquell mes, però, la jornada es va reduir a 37,5 hores setmanals, ja que el citat annex del conveni va establir que la Policia Local faria la mateixa jornada que la resta de funcionaris de l’Ajuntament, i s’establia que els 401,50 euros s’incorporaven al complement específic.\nEl govern local va voler deixar clar que la decisió de retirar el complement funcional es fonamentava en informes tècnics d’especialistes en la matèria.\nJordi Vilà va explicar que aquesta negociació i l’acord al qual s’ha arribat és un element més del procés de millora dels serveis de la Policia Local ganxona. El regidor va citar que en breu arribaran a la Policia Local 37 armilles antibales (també per als interins), que s’han adquirit nous vehicles, armes de foc i s’està tramitant l’ampliació de la plantilla en dos agents més i estan a punt de convocar-se tres places més. A més, hi ha pressupostada la instal·lació de càmeres de videovigilància a la ciutat.\nEl govern i la policia de Sant Feliu tanquen un acord pel salari dels agents added by Redacció on 27/01/2017


Notícies - Aquestes són les places vacants de P3 a Sant Cugat per a la repesca de la preinscripció\nLa primera assignació de places de P3 deixa 107 vacants, de les quals 80 a les escoles privades i concertades\nEntrada de l'escola pública Joan Maragall / Foto: Cugat Mèdia\nLa Coordinadora d'Afes Sant Cugat ha fet públic el recompte final de places disponibles de P3 al municipi de cara a la repesca de les preinscripcions. En total, hi ha 107 places disponibles, repartides entre les 80 als centres privats i concertats, i 27 als centres públics de la ciutat. L'escola amb més vacants és el Santa Isabel, amb 31 places disponibles, seguida del Pinar, amb 18. De les públiques, el Joan Maragall està al capdamunt de la llista de places disponibles, amb un total de 13.\nLa presidenta de la Coordinadora d'Afes, Xènia Amorós, considera que aquestes dades reflecteixen "una altíssima sobreoferta de places concertades i privades" i afegeix que "cal revisar la planificació escolar de Sant Cugat per ajustar l'oferta a les necessitats d'escolaritat".\nPer la seva banda, Josep Manuel Prats, president de la FAPEL (òrgan representant de les AFA de les escoles privades i concertades), ha declarat a Cugat Mèdia que "l'important és que a Sant Cugat hi ha la llibertat perquè els pares i mares triïn l'escola i el tipus d'educació que volen per als seus fills".\nLes places disponibles per la repesca de P3 a Sant Cugat diuen molt de la sobreoferta de la concertada.Queden 27 places públiques i 80 de la concertada religiosa (menys 3 laica) la concertada religiosa acumula 31, 18, 13, 8 i 7 vacants en cada centre i les paguem entre totes!!! pic.twitter.com/t4HDcllbkj\n— Afes Sant Cugat (@afes_santcugat) May 27, 2021\nLes dades reflecteixen clarament que a Sant Cugat tenim una altíssima sobreoferta de places concertades. Mentre ens trobem que sobren una vintena escassa de places a les escoles públiques, en tenim més de 80 lliures a les escoles concertades.\nTall incrustat: Joan Manuel Prats\nL'important és que a Sant Cugat hi ha un sistema educatiu, com a municipi, que permet a totes les famílies triar el tipus d'educació que vol. Hi ha des d'educació pública, naturalment, escoles concertades de diferents signes, projectes i caràcters propis.


Notícies Grup de Recerca sobre Aprenentatge entre Iguals (GRAI) : Formació LiC\nEls dies 6 i 7 de juliol, Maite Oller (coordinadora de les xarxes de Catalunya) i Marta Flores (coordinadora xarxes Balears i País Basc) van realitzar una formació sobre el programa Llegim i escrivim en parella al col·lectiu LIC dels diferents Serveis Territorials d'arreu del territori.\nEn aquestes sessions es van treballar les bases conceptuals del programa així com també els resultats de recerca obtinguts fins el moment. Es va exposar també el funcionament del programa i el desenvolupament de les sessions a les aules.\nDonat l'expertesa del públic assistent, també es va poder realitzar una bona revisió d'alguns dels materials amb aportacions molt enriquidores, que sense dubte contribuiran a donar una empenta a la revisió i millora dels materials.\nEs va aprofundir també en les claus de la interacció que proposa la tutoria entre iguals per afavorir l'aprenentatge de l'alumnat.\nEtiquetes de comentaris: Aprendre ensenyant, aprenentatge cooperatiu, aprenentatge entre iguals, comprensió lectora, Llegim en Parella, tutoria entre iguals


Girona replantarà un plàtan per cada dos que es morin a la Devesa - El Gerió Digital\nEl pla de gestió de l'arbrat protegirà quatre metres de perímetre de cada arbre\nDimecres, 13 d'abril de 2011 17:37h\nArbres de la devesa de Girona\nAl Parc de la Devesa hi ha uns 2.700 arbres i molts tenen uns 170 anys. Segons els estudis per a la protecció de l'arbrat, són massa arbres per a l'espai que hi ha i sobretot en les illes interiors, aquesta densitat provoca problemes perquè no arriba suficient aigua ni oxigen als arbres. Per això, per millorar el vigor dels plàtans, el pla proposa que se'n substitueixi només un per cada dos que es morin. No se n'han de talar excepte si representen un perill per a la seguretat de les persones perquè siguin arbres malalts que amenacin amb caure, però sí que d'aquesta manera, amb la substitució gradual, arribaran a reduir sensiblement la densitat.\n"A menys densitat, menys competència i més vigor", ha assegurat el regidor de Medi Natural Ponç Feliu que detalla que d'aquesta manera garantiran que els arbres que hi ha a la Devesa són sans i tenen vigor. Per millorar l'arribada de l'aigua, proposen millorar el sistema de reg i crear una xarxa entre els pous i les boques de reg actuals per abastir d'aigua el 100% dels arbres i fer-ho mitjançant la inundació. A més, proposen adjudicar a través de concurs un sol viverista que subministri els plàtans per assegurar que són iguals i que tenen possibilitats de supervivència perquè siguin espècies més resistents.\nUn altre aspecte que aborda el pla és el de l'arribada d'oxigen a través de les arrels. Actualment el sòl de la Devesa està molt compactat i això provoca problemes. El pla preveu ser més restrictiu en els usos de la Devesa per protegir millor els arbres. Aquesta mesura afecta tant a les fires com al mercat i estableix un perímetre de 4 metres al voltant de cada arbre que és de seguretat i on no hi pot passar cap pes. En el cas de les fires, preveuen respectar aquest espai instal·lant unes estructures de formigó que protegeixin el perímetre i que reparteixin millor el pes.\nAmb la detecció del fong Xancre acolorit, els serveis tècnics s'han posat mans a l'obra per evitar que afecti als arbres de la Devesa. Actualment asseguren que ho tenen "sota control" i que les últimes inspeccions no en detecten presència. Tot i això, preveuen potenciar un tipus de plàtan més resistent a plagues i malalties, sobretot a l'atac d'aquest fong.\nDescarrega el Pla de Gestió de l'Arbrat de la Devesa de Girona


Conseller Sàmper: "Vull agrair a tots els ciutadans l'alt grau de compliment de les restriccions en un moment de gran fatiga mental" - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nConseller Sàmper: "Vull agrair a tots els ciutadans l'alt grau de compliment de les restriccions en un moment de gran fatiga mental"\nquery_builder 20 gener 2021 15:00\nEl conseller d’Interior ha fet aquestes declaracions en la Diputació Permanent del Parlament de Catalunya\nEl conseller d’Interior, Miquel Sàmper, ha comparegut aquest matí al Parlament de Catalunya, en la Diputació Permanent, per informar sobre les restriccions adoptades a la Cerdanya i el Ripollès en el marc de la COVID-19 a petició del grup parlamentari de Ciutadans i aprovada per unanimitat, així com per explicar, a petició pròpia, les darreres mesures adoptades per a contenir el brot epidèmic.\nEl conseller ha manifestat que “som en un moment complicat, estem en una pandèmia que es produeix cada 100 anys, que s’està allargant en el temps, que porta ja gairebé un any i que està provocant la tensió d’haver de prendre mesures d’una complexitat extrema amb el joc d’aquest binomi entre salut i economia”.\nEn aquest sentit, Sàmper ha afirmat que “hi ha un elevat compliment de la ciutadania però també un elevat cansament, en som conscients, però cal perseverar”. “Cal que tinguem clar que hem de seguir les indicacions i mesures que ens marquen des de les autoritats sanitàries. Vull donar les gràcies a la ciutadania per l’alt grau de compliment i per la resiliència que està demostrant”, ha insistit.\nEn aquesta línia, el conseller ha recordat que, a banda del procés de vacunació, “fins que no acabi, hem de continuar complint les cinc mesures estructurals que ens acompanyen aquest mesos: distància, mans, mascareta, la ventilació i la reducció de l'activitat social”.\nSàmper també ha dedicat un agraïment a totes les persones que representen els cossos de Seguretat i Emergències “que treballen amb voluntat de servei a la ciutadania, amb la màxima professionalitat i amb un enorme sentit de la responsabilitat”.\nAdopció les de noves restriccions per la situació de la pandèmia de COVID-19 a la Cerdanya i el Ripollès\nEl titular d’Interior ha iniciat la seva intervenció parlant de l’adopció de restriccions per la situació de la pandèmia de COVID-19 a la Cerdanya i el Ripollès, després de donar el seu “sincer condol a tots els familiars i amics de les persones que ens han deixat aquests darrers mesos a conseqüència de la pandèmia i també enviar el suport i escalf de tot el Govern de la Generalitat a aquells que estan patint la malaltia”.\nA continuació, el conseller ha explicat que davant l’informe de l’Agència de Salut Pública de Catalunya emès el 22 de desembre que acreditava un notable increment de la taxa d’incidència acumulada de la malaltia a les comarques de la Cerdanya i del Ripollès i de la pressió assistencial experimentada pels hospitals de referència d’aquests territoris, el 23 de desembre es va publicar al DOGC la resolució per la qual es van establir mesures en matèria de salut pública per a la contenció del brot epidèmic en ambdues comarques del 23 de desembre fins el 6 de gener inclòs. Segons ha afirmat Sàmper, “aquestes mesures anaven dirigides a assegurar una major limitació en la mobilitat i la interacció social, amb l’objectiu d’aturar i reduir el creixement de la taxa de transmissibilitat del virus”.\nPer donar-hi resposta, el Cos de Mossos d’Esquadra va dissenyar un dispositiu de tancament perimetral per tal de controlar el flux d’entrada i sortida de persones i vehicles en aquestes dues comarques. La planificació de les dotacions i serveis específics es van realitzar seguint els criteris del Pla Operatiu ORIS, que es el Pla operatiu de Mossos d’Esquadra on s’estableixen les d’estratègies per fer front a les necessitats extraordinàries generades per la pandèmia de COVID-19.\nRespecte a la planificació dels efectius, el director general de la Policia va emetre la Resolució de 26 d’octubre de 2020 que va modificar la distribució de la jornada diària de treball prevista de les persones membres del cos de Mossos d’Esquadra adscrites a les unitats policials que es requereixi, així com les franges horàries d’incorporació i finalització del servei, que es va fer de forma compatible amb allò que estableix la norma en matèria de garanties de descans, del Decret 146/1996,de 30 d’abril, pel qual s’aprova la jornada i l’horari de treball dels membres del Cos de Mossos d’Esquadra”.\nEls objectius del dispositiu van ser la coordinació de les actuacions policials en l’àmbit territorial de les regions policials implicades, distribució dels recursos regionals i gestió de recursos que hagin de proveir els serveis centrals; la vigilància i control del compliment de les restriccions de mobilitat; i l’establiment de punts de tancament i control a les vies que donen accés a les comarques afectades.\nEl dispositiu policial comptava amb 17 punts de tancament, 8 dels quals es cobrien de forma estàtica i 9 de forma dinàmica. En aquests punts, les dotacions policials realitzaven controls de pas a les vies i aturaven els vehicles per tal de poder comprovar el motiu del seu desplaçament i fer les comprovacions oportunes. L’horari de cobertura d’aquests punts era de les 07:00h del matí fins a l’inici del confinament nocturn. El control de les restriccions de mobilitat en hores nocturnes es realitzava per les dotacions policials pròpies de cadascuna de les ABP afectades, que s’encarregaven del patrullatge.\nAmb l’adopció de les restriccions que es van anunciar el dia 5 de gener i es van prorrogar el passat 14 de gener, van decaure les mesures específiques del Ripollès i la Cerdanya. D’aquesta manera, el confinament arreu, també a les dues comarques, va passar a ser municipal.\nSàmper però ha recordat que, amb tot “aquestes comarques que estan, doncs, en aquests moments, seguint les mateixes mesures que la resta del país, encara estan en uns nivells d’incidència elevats”.\nLes dades de balanç del tancament perimetral del Ripollès i la Cerdanya del 23 de desembre de 2020 al 6 de gener de 2021 són: 157 persones identificades (66 a la Cerdanya i 91 al Ripollès); 77 vehicles identificats (31 a la Cerdanya i 46 al Ripollès); i 2 detencions a la Cerdanya per atemptat a agents de l’autoritat. En total a la Cerdanya hi van haver 1.331 efectius planificats i 1.160 al Ripollès. El nombre de controls de vigilància de la circulació de persones i vehicles va ser de 182 (78 a la Cerdanya i 104 al Ripollès).\nDarreres mesures adoptades per a contenir el brot epidèmic de la COVID-19\nEl 5 de gener de 2021 es va publicar al DOGC la Resolució SLT/1/2021 de pròrroga que modificava les mesures en matèria de salut pública per a la contenció del brot epidèmic de la pandèmia de COVID-19 a Catalunya que tenien vigència del 7 al 17 de gener (ambdós inclosos). Avui s’han aprovat una altra pròrroga de 14 dies que serà vigent des del proper dilluns a la mitjanit de diumenge 7 de febrer.\nEl conseller ha explicat que “des de l´inici de la pandèmia tota l'estructura del Departament d'Interior està abocada al treball permanent per poder gestionar l'emergència” destacant que “ha fet front a la gestió de la pandèmia alhora que ha gestionat la recent nevada produïda pel temporal Filomena”.\nAixí, des de la Direcció General de Protecció Civil, actualment s'està treballant amb Salut per l’adaptació de les activitats a la COVID-19. A través del PROCICAT, s´han analitzat i aprovat 139 plans (65 per a la fase de desconfinament i 74 adequats a la normativa de la Generalitat per a l’etapa de represa. A més, com a novetat dins la gestió de la Covid, s’han desenvolupat 3 noves campanyes específiques de sensibilització relacionades amb la COVID19: campanya de ventilació, campanya d’activitat social segura i la campanya de Nadal.\nA banda de la Covid, hi ha hagut millores a 5 plans de Protecció Civil: PLASEQTA, PLASEQCAT, TRANSCAT, SISMICAT i NEUCAT, amb la incorporació de les estratègies operatives i de coordinació definides en el grup de treball dels serveis d’emergència, per millorar la gestió de situacions d’afectació excepcional a la xarxa viària. Aquestes estratègies es van aplicar en la recent nevada del temporal Filomena amb l’activació en alerta simultània de diversos plans entre els dies 7 i 14 de gener: NEUCAT, VENTCAT, INUNCAT per fort onatge i PROCICAT per onada de fred; amb 10 reunions del Comitè Tècnic (dies 5, 7, 8, 9, 10 i 11) per al seguiment situació i coordinació d’actuacions amb el Servei Meteorològic de Catalunya, bombers, mossos d’esquadra, Servei Català de Trànsit, Carreteres Generalitat, Carreteres Estat, agents rurals, SEM, 112, Protecció Civil, Creu Roja, FCG, RENFE, ADIF, FECSA, Telecomunicacions Generalitat –en contacte amb operadors telefonia-, i RESCAT.\nTambé hi va haver operatius presencials al CECAT per coordinació: Mossos d’esquadra (àmbit seguretat ciutadana i àmbit trànsit), Servei Català del Trànsit, agents rurals, bombers, SEM, Creu Roja; coordinació amb municipis (des de sala CECAT i també a través dels Serveis territorials de Protecció Civil) i restricció de la circulació de vehicles pesants (des de les 19:00 hores del dia 8 fins a les 6:00 hores del dia 11 de gener).\nA causa de les afectacions produïdes al llarg de l’episodi (sobretot a les comarques del terç sud – Priorat, Terra Alta i Conca de Barberà amb més afectació), el 112 va rebre 1.770 trucades relacionades amb l’episodi; precipitació important de neu en moltes comarques (sobretot terç sud i interior); gruixos entre 50-60 cm en municipis del Priorat, Terra alta, Baix Ebre i Montsià; 14 tallades carreteres tallades i més d’un centenar amb obligació d’ús de cadenes; afectació de la circulació ferroviària amb l’AVE i llarga distància, i també R-13, R-14 i R-15; 6.300 clients afectats amb subministrament elèctric; afectacions en la xarxa fixa i mòbil de telecomunicacions en 28 municipis; transport escolar suspès en 14 comarques; tancament de diverses escoles amb més de 1.100 escolars afectats; i restricció de vehicles pesants (es van gestionar més de 2.300 peticions autorització per vehicles amb subministraments essencials).\nAmb la finalització de la prealerta del pla Neucat el passat 14 de gener, hi va haver 16 trams afectats (vies secundàries) a Lleida i Tarragona, 4 d’aquestes tallades (Vimbodí, Tivissa, Riba-roja i Coll de Pal). Accés al Caro tallat (dispositiu mossos, agents rurals i policies locals – coordinació amb Guàrdia Civil); es va restablir l’AVE i també les R-13, R-14 i R-15 amb algunes estacions afectades per neu i gel (Guiamets, Capçanes, Marçà-Falset i Pradell); no quedaven incidències en el subministrament elèctric (es van instal·lar generadors a 10 municipis), no hi havia incidències en la telefonia mòbil ni fixa; el transport escolar estava suspès parcialment a 5 comarques (algunes rutes de Conca de Barberà, Baix Camp, Priorat, Tarragonès, Alt Urgell i Pallars Jussà); i faltaven dues escoles tancades al Priorat.\nPel que fa a la Policia de la Generalitat-Mossos d’Esquadra, entre les principals mesures dutes a terme, hi són la vigilància intensiva de l’espai públic i de les vies de comunicació amb un dispositiu policial amb punts de control fixes i dinàmics a les principals ciutats del territori i a la xarxa de carreteres.\nEls controls policials ORIS per garantir el confinament municipal es van fer de manera conjunta i coordinada amb les policies locals per poder fer front a més franges horàries i a més punts arreu del territori.\nEl conseller ha detallat que “es continua treballant en la protecció de la ciutadania i especialment dels col·lectius més vulnerables que en situació d’estat d’alarma poden trobar-se en situació de major vulnerabilitat” i ha recordat que “els mossos d’esquadra estan alerta davant de les possibles estafes relacionades amb la vacuna, principalment, a la gent gran”.\nEl conseller també ha fet referència al pla de contingència adreçat a les víctimes de violència masclista, domèstica i altres víctimes vulnerables, dient que “continua vigent amb la voluntat de prevenir possibles casos de violència contra les dones de maltractaments en l'àmbit familiar”.\nSàmper ha tornat a alertar que s’ha detectat un augment de les estafes en el comerç electrònic advertint que “cal fer compres segures. A la pàgina web dels mossos es pot trobar aquesta informació i altre per fer compres segures i altres consells de seguretat en diferents àmbits”, ha dit.\nA més, també es va fer un reforç de les mesures de prevenció a les comissaries per atendre amb seguretat els requeriments de la ciutadania amb un sistema de cita prèvia accessible des de la pàgina web, per controlar l´aforament i evitar esperes innecessàries.


La Cotorra de la Vall: Es queden enguany sense vacances els joves discapacitats?\nEs queden enguany sense vacances els joves discapacitats?\nSom a 19 de juny, i en aquesta data no s'ha publicat la resolució d'ajudes per a les vacances de les persones discapacitades. Possiblement encara que es publicara el dilluns la resolució seria materialment impossible que els centres i les famílies pogueren tramitar-les a temps per a gaudir-les durant el mes de juliol.\nPer primera vegada en diversos anys, es pot esvair el programa de campaments i visites turístiques guiades per a joves i xiquets majors de vuit anys amb discapacitat per als mesos de juliol i agost.\nAlguns col·lectius socials havien comprovat que la Conselleria de Benestar Social no havia tramitat la resolució d'ajudes, extrem que va poder comprovar la diputada de Compromís, Maria Josep Ortega, que no va rebre cap resposta de l'Institut Valencià d'Acció Social (IVAS) encara que la resolució parteix d'aquest ens públic.\nLa diputada de Compromís ha indicat que l'actual equip de Benestar Social en funcions "està donant llargues i falses promeses per a complicar les coses al nou govern perquè no es pot argumentar que es deu a un problema burocràtic per una nova legislació: la nova normativa es va publicar en el mes de febrer".\nMoltes famílies descarten enviar als seus fills discapacitats de vacances perquè manquen d'ingressos necessaris per a pagar les despeses i moltes altres "ni tindran opció de decidir-ho perquè mancaran de la informació necessària perquè al no publicar-se a temps es quedaran sense la subvenció" ha destacat Ortega.\nEs tem també que Benestar Social no haja deixat crèdit per a aquesta partida i el nou govern es trobe mancat de diners per a poder cobrir les necessitats dels 1.250 joves del col·lectiu.


La bancada és una peça generalment metàl·lica que fa de suport a un conjunt d'elements, ja siguin mecànics o elèctrics. En les màquina eina la bancada realitza dues funcions principals. La primera és suportar la resta d'elements que conformaran la màquina, i alhora donar rigidesa al conjunt. En segon lloc, caldrà que absorbeixi les vibracions generades pel procés, i que no es volen transmetre a terra.\nMáquinas Herramientas, Tomo III\nLa bancada és una peça generalment metàl·lica que fa de suport a un conjunt d'elements, ja siguin mecànics o elèctrics. En les màquina eina la bancada realitza dues funcions principals. La primera és suportar la resta d'elements que conformaran la màquina, i alhora donar rigidesa al conjunt. En segon lloc, caldrà que absorbeixi les vibracions generades pel procés, i que no es volen transmetre a terra. (ca)


Xantal Casas Roca - Immobiliria\nFundadora at iMMS Serveis Immobiliaris\nGerent i direcció comercial. Més de 10 anys d’experiència en el sector immobiliari.\n“La professionalitat d’un agent immobiliari sempre ha d’anar acompanyada dels valors més bàsics, l’honradesa, l’honestedat, la sinceritat i la transparència. Però davant de tot cal ser humà”.\n“Confia amb els teus clients i ells confiaran en tu”.\nCorreu electrònic: info@s738646546.mialojamiento.es\nPàgina Web: https://www.s738646546.mialojamiento.es\nCONTACTA AMB Xantal Casas Roca


Marta Camps: ”Els premis, si són locals i de casa teva, et donen molta empenta i motivació"\nEl Consell Esportiu, a proposta de l’Ajuntament, li va brindar un reconeixement a la seva trajectòria esportiva\nEls Premis Auriga Fvscvs del Consell Esportiu del Tarragonès es van celebrar aquest divendres al Teatre Casino de Roda de Barà. Marta Camps, membre dels Atletes d’Altafulla, va ser premiada per la seva trajectòria i va recollir el guardó de mans de Fèlix Alonso, alcalde d’Altafulla.\nMarta Camps ha atès als micròfons d’aquesta casa per fer una valoració d’aquest premi. Ha explicat que va ser la regidora d’Esports de l’Ajuntament de Roda de Barà, Cèlia Treserres, qui li va comunicar la notícia. També ha reconegut que es va sentir molt satisfeta i il•lusionada perquè el reconeixement a la seva trajectòria vingués de “part de poble on visc”.\nPer l’atleta, rebre aquest guardó és un honor. Tanmateix, ha valorat molt positivament que es facin aquestes distincions a nivell de poble i de comarca. En aquest sentit, ha dit que “els premis, si són locals i de casa teva, et donen molta empenta i motivació per seguir intentant-ho i competint”. Ara que comença l’hivern i les curses en ruta, els seus pròxims objectius són la Cursa de la Tardor d’Altafulla i els 10 kilòmetres de la Mitja de Tarragona.\nLa primera d’aquestes dues cites tindrà lloc el pròxim dimecres 1 de novembre. Mentre que la Mitja de Tarragona es disputarà el 26 de novembre. També va ser premiat el professor d’Educació Física, José Luis Tapia.


Esports - Les incripcions de la 16a edició de les Milles de Valldoreix avancen a ritme de rècord\nImatge de la presentació de les Milles de Valldoreix / Font: Cugat.cat\nel 5/mar/19 Joan Garcia Atletisme PDF\nLa 16a edició de les Milles de Valldoreix es disputen el 16 de març i de moment hi ha un 80% més d'inscrits que la darrera edició amb un total de 156. Les inscripcions s'han de formalitzar a Millesvalldoreix.com i es tanquen dimecres de la setmana que ve. Els participants podran triar entre les 3 i 5 milles i les infantils. L'EMD de Valldoreix donarà 1.000 euros a la junta local de Sant Cugat de l'Associació Espanyola Contra el Càncer (AECC).\nEls atletes en situació d'atur laboral o els que tinguin menys de 18 anys no hauran de pagar inscripció. El cost per a la resta d'atletes és de 10 euros i s'haurà de disposar de xip. La sortida de les 3 i 5 milles serà a dos quarts de deu del matí des del Complex Esportiu de l'EMD de Valldoreix. Les infantils sortiran a dos quarts de dotze.\nLa cursa ha registrat un 80% més d'incrits que la darrera edició a les 3 i 5 milles per aquestes mateixes dates. 87 atletes apuntats al 2018 i 156 en enguany.\nEl vocal d'Esports de l'EMD, Bernat Gisbert, ressalta el bon ritme de les inscripcions i assenyala que volen que les Milles siguin un referent en el calendari de curses. La presentació de la cursa s'ha fet aquest dimarts amb la presència del persident de l'EMD de Valldoreix, Josep Puig, el director de la cursa, Rafa Meléndez, i el coordinador del Complex Esportiu de l'EMD, Álex López.\nVolem que les Milles es consolidin i els inscrits així ho demostren.


Enric I. Canela » 2012 » novembre\nEdició 2013 de les Beques Santander-CRUE-Cepime\nPosted in Articles Enric I. Canela, Economia, Empresa, Universitat on novembre 30th, 2012 2 Comments »\nEnric I. Canela Llegia que el Banc Santander becarà a 616 universitaris catalans perquè obtinguin experiència realitzant pràctiques en pimes de Catalunya, en el marc de l’edició 2013 de les Beques Santander-CRUE-Cepime, que totalitzen 5.000 places a tot L’Estat espanyol. Amb aquesta segona edició ja seran gairebé 1.000 estudiants d’universitats catalanes els beneficiats d’aquest programa, […]\nDesbloquejades les beques d’FPI\nPosted in Articles Enric I. Canela, R+D, Recerca on novembre 29th, 2012 No Comments »\nEnric I. Canela Sembla que finalment les beques de Formació de Personal Investigador, les FPI, s’han concedit. Són 1.009 juts de quatre anys, dos de beca i dos de contracte. La inversió és de 71,5 milions d’euros. Durant la fase de beca l’investigador cobrarà 1.142 euros bruts mensuals, mentre que en la fase de contracte […]\nDistribució del vot a les eleccions al rectorat de la UB\nPosted in Articles Enric I. Canela, Universitat on novembre 29th, 2012 No Comments »\nEnric I. Canela Llegia un article a OrlaDiari sobre els resultats de les eleccions al rectorat de la UB: Ramírez va guanyar en onze centres de la UB, i Girona en deu. A banda de l’anàlisi, interessant, les xifres són sobre vot total i les eleccions es fan sobre vot ponderat. Tenia, jo mateix, un […]\nDeclaracions de Dídac Ramírez i el model de governança\nEnric I. Canela Com és natural, després de les eleccions del rector de la UB, els diaris ens destinen més espai del que és habitual. La Vanduardia d’avui li dedica al rector l’Editorial: El rector Ramírez. Selecciono unes línies: L’afany en la millora de la qualitat de la institució pública, així com la capacitat per […]\nPrograma Talents de la Fundació CatalunyaCaixa\nPosted in Articles Enric I. Canela, Recerca, Salut on novembre 28th, 2012 No Comments »\nEnric I. Canela Llegia que l’Hospital Universitari Germans Trias i Pujol, l’Institut d’Investigació en Ciències de la Salut Germans Trias i Pujol i Fundació CatalunyaCaixa van lliurar ahir 27 de novembre, uns ajuts econòmics per a nou metges, una farmacèutica i una llevadora que aquest any han acabat la seva residència. L’objectiu és fer possible […]\nLa campanya electoral a la UB i OrlaDiari\nPosted in Articles Enric I. Canela, Universitat on novembre 28th, 2012 No Comments »\nEnric I. Canela OrlaDiari ha estat seguint tota la campanya de les eleccions al rectorat de la UB que van acabar ahir amb la reelecció de Dídac Ramírez. Ahir van publicar el darrer de la campanya: Ramírez fa una gran remuntada i és reelegit pels pèls rector de la UB. Jo crec que han fet […]\nResultats de les eleccions a la UB\nEnric I. Canela Ahir no vaig escriure res, ni tan sols un comentari sobre les eleccions al rectorat de la UB. Tot va acabar massa tard. Ja sabeu el resultat, Dídac Ramírez repeteix com a rector. Teniu la informació completa al web de la UB, on podeu trobar-ne tots els detall. Els resultats, ajustats, i […]\nPosted in Articles Enric I. Canela, Universitat on novembre 26th, 2012 2 Comments »\nEnric I. Canela Llegia que els intercanvis d’estudiants universitaris finançats pel programa Erasmus podrien interrompre’s al llarg de l’any que ve si no hi ha acord sobre el pressupost de la UE 2012-2013. La combinació de la falta de resposta sobre el pressupost de 2012 i la falta d’acord pressupostari per al 2013 vol dir […]\nGran crisi econòmica al CSIC\nPosted in Articles Enric I. Canela, Recerca on novembre 26th, 2012 No Comments »\nLlegia que els sindicats del Consell Superior d’Investigacions Científiques (CSIC) CCOO, UGT i CSIF, han demanat al president de l’òrgan de recerca, Emilio Lora Tamayo, que els enviï l’informe del Ministeri d’Economia i Competitivitat que Tamayo presentarà aquest dimecres davant el Consell Rector i que servirà de base per a un pla d’ajust de la […]\nEl problema europeu de la manca de vocacions científiques\nPosted in Articles Enric I. Canela, Ciència, Educació, Universitat on novembre 26th, 2012 2 Comments »\nEnric I. Canela Fa pocs dies el diari El País publicava un article que titulava Faltan científicos en Europa. L’article exposa que els estudiants europeus opten per carreres com Periodisme o Dret, mentre el mercat laboral demana cada vegada més un altre tipus de professions i que les Ciències, que són vistes amb recel per […]


AFA Escola Turó del Drac : La Marató de TV3\nUs volem informar que el 13 de desembre es celebrarà la 18a edició de la Marató de TV3 amb les MALALTIES MINORITÀRIES com a temàtica.\nTot seguit us informem de les diferents activitats que l'AMPA organitza per aquesta fita solidària i us animem a participar-hi.\nFarem la 2a edició de les Abraçades Solidàries que tant d'èxit van tenir l'any passat. Ens podreu trobar a la Plaça Universitat i voltant pel centre del poble a partir de les 10 h.\nTambé, amb la iniciativa dels pares i mares de l'escola organitzem uns partits de Futbol Sala benèfics a la pista esportiva de la Plaça Universitat:\nD'11 a 12 h: Partit de Futbol Sala femení\nDe 12 a 13 h: Partit de Futbol Sala masculí\nA partir de les 10 h. es farà la venda de números per al Sorteig de Lots esportius que es farà a les 13 h. a la mateixa pista esportiva.\nL'AMPA Turó del Drac vol col·laborar amb la iniciativa de l'AMPA del CEIP Misericòrdia en el "Rastrillo" solidari i recollirà el material que vulgueu donar al vestíbul de la nostra escola (sota l'escala).\nPublicat per Susana a 20:11


Càtedres de la UdG > Medicina de Muntanya > Objectius\nUdG CàtedresMedicina de MuntanyaObjectius\nL’objectiu principal és actuar com a seminari permanent de reflexió, d’estudi, de promoció de la investigació, difusió i dinamització de qualsevol temàtica i àmbit relacionats amb el món de la medicina de muntanya i del medi natural i la simulació clínica.\nConstitució d’un observatori mèdic d’accidents de muntanya i col·laboració amb altres observatoris especialitzats de la Unió Europea.\nPromoure la pràctica dels esports de muntanya entre la població general com a font de salut\nPromoure la seguretat en les activitats al medi natural de muntanya.\nCreació i manteniment d'una pàgina web (base de dades, observatori d'accidents, guies i recomanacions)\nCreació d'entorns virtuals per l'aprenentatge clínic en situacions de risc.\nFullets informatius amb consells de prevenció de riscos i protecció en regions de muntanya\nGuies i protocols consensuats\nPublicacions en mitjans especialitzats i no especialitzats de la zona.\nDisseminació en els principals esdeveniments nacionals i internacionals relacionats amb emergències i medicina de muntanya i amb esport.\nIntercanvi d'experiències amb organismes implicats en operacions similars (Iffremont, EURAC,..).\nCursos de Suport Vital aplicat al medi natural\nCursos de simulació clínica per a instructors.\nCursos de formació en diagnòstic i tractament de les lesions d’esquí\nCursos de formació en socorrisme i seguretat per a professionals de la neu de l’Associació Catalana d’Estacions d’Esquí i Muntanya (ACEM).\nFormació continuada en medicina de muntanya a Grups professionals de intervenció en muntanya.\nCursos de formació de socorrisme i seguretat en muntanya a les escoles de tècnics d’esports de neu i muntanya\nInternational Diploma of Mountain Medicine de la Comissió Internacional de Socors Alpins (CISA-ICAR)\nSessions de divulgació a la població: conferències, premsa, radio, TV.\nPosta en marxa de l’assignatura optativa de Patologia del Medi Natural per als estudis de Grau de Medicina.\nOferta d’estades de pràctiques als estudiants de medicina i infermeria sobre l’atenció de les lesions al medi natural\nProducció i intercanvi de coneixements\nConstitució d’una xarxa internacional d’intercanvi de coneixements i bones practiques per harmonitzar protocols i elaborar guies d’actuació (CISA-ICAR, Ifremmont, EURAC, Air Zermatt, LEPSA,...)\nIntercanvi de coneixements i de bones pràctiques amb operadors d’altres zones interessats en els mateixos problemes Desenvolupament de proves pilot per la implantació de sistemes innovadors que aportin valor afegit en prevenció de riscos i protecció civil (harmonització del material tècnic i tecnològic per a l’assistència en zones de difícil accés,..)\nBanc de proves de materials: termòmetres per la hipotèrmia, lliteres, monitors, telemedicina,...\nDifusió de seguretat i prevenció en premsa, publicacions mèdiques, articles de divulgació,…\nDifusió en congressos nacionals i internacionals\nProjecte SUMMIT d’estudi dels esportistes de resistència a muntanya\nTreballs relacionats amb la fisiologia i la patologia de l’activitat física a la muntanya\nCreació d’una base documental (web) centralitzant la informació nacional i internacional de medicina de muntanya.\nCol·laborar amb els centres sanitaris i els organitzadors d’esdeveniments esportius a muntanya per al desenvolupament de les activitats preventives i assistencials.


L’enginyera xilena que neteja l’hospital i es va quedar sense patinet - Altaveu el diari digital d'Andorra\nL’enginyera xilena que neteja l’hospital i es va quedar sense patinet\nSandra Barreira pot continuar anant a treballar des de Santa Coloma gràcies a la ràpida actuació de la xarxa de voluntaris d’Andorra Solidària Contra el Covid-19\n23/03/2020 (10:45 CET)\nÉs una d’aquelles feines invisibles que tot i estar aparentment desvalorada sempre aquests dies esdevé clau. Més clau que mai. Sandra Barreira és una de les dones i els homes que treballen en un sector, el de la neteja, que fa mans i mànigues per garantir la higiene arreu. Una higiene també vital per tallar els peus al bitxo del coronavirus. Barreira, solidària amb una comunitat que acaba de conèixer -va arribar el novembre al Principat- també ha tastat la mateixa solidaritat: en qüestió de minuts, fa pocs dies, voluntaris de la xarxa Andorra Solidària Contra el Covid-19 li van resoldre el problema mecànic que afectava el patinet amb el qual es desplaça des de Santa Coloma, on viu, fins a l’hospital, on treballa.\nFonts properes a la dona expliquen que Sandra Barreira és temporera de Xile, enginyera d’empreses. Al novembre, quan va arribar a Andorra, es va acostar a una de les comunitats evangèliques que hi ha al Principat -la Comunitat Vida Nova- per demanar-li suport. No tenia feina, no tenia diners. “Va començar a agafar treballs en negre i el desembre una família que tenia una empresa li va fer els papers.” L’esmentat col·lectiu eclesial li va comprar a Carisma un bon paquet de roba perquè “no estava preparada del fred”.\n“Tot i ser enginyera, el fet que fos temporera i xilena feia que no trobés massa res, que ningú no s’interessés per ella”, expliquen els consultats, que hi afegeixen que “solament aconseguia treballs de nit netejant comerços”. Més tard, una empresa de neteja del país la va fitxar i va començar a treballar a Caldea. Fins que el coronavirus va obligar a tancar el termolúdic. Quan va tancar Caldea, Avença, l’empresa per la qual treballa, li va proposar treballar netejant la sala d'urgències de l’hospital. Malgrat representar un perill, fonts de la Comunitat Vida Nova explica que “ens va demanar una pregària de protecció i es va a llençar al treball contenta de servir”.\nCom que no tenia prou diners per poder-se pagar cada dia l’autobús per anar des de Santa Coloma fins a l’hospital, va adquirir un primer patinet que se li va trencar ben aviat. Després n’hi facilitarien un segon. Però es va desinflar una de les rodes i les gasolineres no tenien adaptadors per aquest patinet. Per això, juntament amb coneguts seus, van pensar en contactar a Andorra Solidària Contra el Covid-19 per demanar ajut. “En pocs minuts, en Paulo primer, i després en David Vásquez, van respondre i tot va quedar solucionat. La Sandra ha quedat al·lucinada de com tothom està ajudant-la i el seu gran desig és poder passar de temporera a fixa i quedar-se a Andorra!”


Ja podeu participar al 23è Premi de narrativa curta per Internet TINET | TINET - Tarragona Internet\nAmb la tardor arriba una nova convocatòria dels Premis Literaris Ciutat de Tarragona, enguany en la seva 30a edició. Seguint la línia marcada a les darreres sis ocasions, constarà dels següents premis: 23è Premi de narrativa curta per Internet Tinet, 30è Premi Ciutat de Tarragona de novel·la Pin i Soler i 20è Premi-beca de traducció Vidal Alcover. Atesa la bona marxa de les darreres edicions, l’organització ha considerat convenient de no introduir-hi cap modificació significativa, fora de la renovació parcial d’alguns membres dels jurats, tal com ja es fa de manera ordinària.\nAixí, el Premi Tinet està dotat amb 1.000 € per la Diputació de Tarragona i s’hi poden presentar contes en català, de tema lliure, d’entre 3 i 6 pàgines. L’edició de l’obra guanyadora junt a altres 14 textos seleccionats corre a càrrec de Cossetània edicions. La seva publicació també es farà en format electrònic a través del portal de tinet.cat. En aquesta edició, el jurat del Premi TINET estarà format per Alba Dalmau, Lurdes Malgrat, Xavier Mas Craviotto (guanyador de la passada edició del premi), Albert Ventura i, com a secretari, Amadeu Roig.\nEl Premi Pin i Soler està dotat amb 21.000 € i s’hi poden presentar novel·les en català, de tema lliure, amb un mínim de 150 pàgines; l’edició corre a càrrec d’Angle editorial.\nEls treballs que optin als premis es poden presentar fins al 15 de gener de 2020 i el lliurament tindrà lloc el dia 16 de maig de 2020, al Teatre Metropol de Tarragona.\nEls Premis Literaris Ciutat de Tarragona van ser iniciats per Òmnium Cultural del Tarragonès. Des de 1992, la convocatòria es fa des de l’Ajuntament de Tarragona. A partir de 2002, també s’hi va afegir el Centre de Normalització Lingüística de Tarragona. Des de 2014, l’organisme encarregat d’organitzar-los és la Casa de les Lletres, del departament de Cultura de l’Ajuntament de Tarragona.\nBases de la 23a convocatòria del Premi TINET\nWeb dels Premis Literaris Ciutat de Tarragona


pepEFalcanar: Activitat física per a tothom = EF.\nActivitat física per a tothom = EF.\nUna imatge val més que mil paraules. Aquesta foto feta recentment en preparar una de les sessions d’EF de 4rt d’ESO, crec que ofereix la mesura exacta del que és la programació multinivel, eina que s’usa per atendre a la diversitat.\nHe pensat que era bo compartir-la.\nUna progressió de 4 nivells per a una sola activitat ( que fa posible la participació de TOTS els alumnes, cadascú al seu nivel ). Preguntats els alumnes: Veieu un o 4 exercicis ? Ho entenen el 100 %, responen majoritàriament UN .\nAquest simple exemple ( una foto), pot servir per comprendre que la dificultat en EF, MAI és el nivel motriu sinó altres ( participació, dedicació, etc.) Ja que el que mostra aquesta foto és el dia a dia en EF a cada activitat i/o proposta d’exercici.\nEtiquetes de comentaris: act física per a tothom, educació física


Astrotossa: de febrer 2017\nELS 15 ESTELS MÉS BRILLANTS DEL NOSTRE CEL\nA continuació us oferim un llistat dels 15 estels més brillants observables des de la nostra latitud.\nNaturalment, hi són absents els estels més brillants de l'hemisferi sud: Canopus, Alfa Centaure A i B, Achernar, Hadar, Acrux i Becrux.\nA la constel·lació del Ca Major, és l'estrella més brillant del cel nocturn vista des de la Terra. Amb una magnitud aparent de −1,46, és pràcticament dues vegades més brillant que Canopus, la següent estrella més brillant (no visible des de la nostra latitud). El que l'ull nu percep com a una única estrella és en realitat una estrella binària, que consisteix en una estrella de seqüència principal blanca de tipus espectral A1V, anomenada Sírius A, i una nana blanca tènue de tipus espectral DA2, anomenada Sírius B.\nEl nom Sírius deriva del grec antic: "Σείριος, Seirios" ('extremadament calorós'), possiblement perquè l'aparició de l'estrella estava associada amb la canícula de l'estiu. Una altra versió apunta a que Sírius era el nom del gos que seguia el seu amo, el caçador Orió, allà on anava. I, efectivament, les constel·lacions dels Cans Major i Menor van sempre darrera la d'Orió en el seu inalterable recorregut pel firmament.\nSírius brilla tant perquè té brillantor intrínseca elevada i perquè està a prop nostre. A una distància de 8,6 anys llum, el sistema de Sírius és un dels més propers a la Terra. Sírius A és unes dues vegades més massiva que el Sol i té una magnitud absoluta visual d'1,42. És 25 vegades més lluminosa que el Sol, però té una brillantor significativament menor que altres estrelles brillants com Canopus o Rigel. L'alçament helíac de Sírius marcava les inundacions del Nil a l'antic Egipte, i per als antics grecs marcava l'inici de la canícula. Per als polinesis, marcava l'hivern i era una estrella important de la navegació per l'oceà Pacífic. D'aquí 296 000 anys, la Voyager 2 passarà a mig camí de Sirius i el Sol.\nL'alfa de la constel·lació del Bover és la segona estrella més brillant del nostre cel, amb una magnitud de -0.05. El nom de l'estel deriva del grec antic "Arktouros" que vol dir "Guardià de l'Ós", en una referència al fet que és l'estel més brillant de la constel·lació de Bootes, el Bover, que està a prop de les Ósses Major i Menor. Una manera senzilla de trobar Arcturus és seguir l'arc del mànec de l'Óssa Major. Prolongant la línia, també es pot trobar Spica, de la qual en parlarem més avall. Arcturus és 110 cops més lluminosa que el Sol, però això és subestimar la seva potència, ja que la majoria de la llum emesa està a l'infraroig: En realitat la potència total emesa és aproximadament 180 vegades la del Sol. Segons les mesures realitzades pel satèl·lit Hipparcos, Arcturus és a 36,7 anys llum de la Terra, i pel seu costat passen els protagonistes del film "Passengers" a bord de la nau Avalon.\nÉs l'estel més brillant de la constel·lació de la Lira amb magnitud 0.03, i culmina el zenit a les latituds mitjanes de l'hemisferi nord durant l'estiu. És un estel proper, a només 25 anys llum de distància del Sol, mesura que va ser una de les primeres distàncies estel·lars descobertes mitjançant la paral·laxi. Vega és un dels vèrtexs del Triangle d'Estiu i el seu nom (encara que no ho sembli) prové del terme àrab "waqi", que significa «allò que cau», a través de la frase "an-nasr al-wāqi", traduïda com «l'àliga que cau en picat». En les representacions gràfiques de la constel·lació, Vega apareix com una joia incrustada al cos de la Lira. A Vega viatja Jodie Foster, catapultada per la gegantina màquina extraterrestre de la pel·lícula "Contact".\nVega és tres vegades més massiva que el Sol i crema amb una potència cinquanta vegades superior. Donat que els estels més potents usen el seu combustible de fusió més ràpidament que els petits, la vida de Vega és només de 1.000 milions d'anys, una desena part que la del Sol.\nA causa de la precessió dels equinoccis, cap a l'any 14000 Vega serà l'estrella que indicarà el nord, ocupant el lloc de l'Estrella Polar.\nCapella és l'estrella més brillant de la constel·lació de l'Auriga i es troba a 42'2 anys llum del Sol. És una estrella groga, que tradicionalment marca l'espatlla esquerra de l'auriga que dóna nom a la constel·lació. És més propera al pol nord celeste que qualsevol altra estrella brillant (Polaris és força dèbil en comparació) i per això ha jugat un paper significatiu en moltes històries mitològiques. Per exemple, el seu nom prové del llatí i significa "cabreta", car es relaciona amb el mite grec de la cabra Amaltea que alletà Zeus quan era un infant.\nAstronòmicament, l'interès de Capella es troba el fet que és una estrella binària espectroscòpica no eclipsant que es pot estudiar fàcilment. Són dues gegants de classe G, amb lluminositats d'entre 50 i 80 vegades la del Sol que es troben separades per menys de 100 milions de km, amb un període orbital de 104,02 dies. Aquestes dues estrelles tenen una companya molt dèbil que, al seu torn, també és doble. D'aquesta manera Capella és en realitat un sistema quàdruple. Aquestes dues companyes dèbils són dues nanes roges de classe M situades a aproximadament un any llum de la parella principal.\nCapella és una font de raigs X, probablement a causa de l'activitat magnètica superficial en una de les estrelles de la parella principal. Capella fou la primera estrella de la qual s'obtingueren imatges d'alta resolució mitjançant un interferòmetre òptic de base llarga, el COAST, l'any 1995.\nÉs una de les integrants de l'espectacular constel·lació d'Orió, on tot i estar catalogada com l'estrella Beta, en realitat avui sabem que és més brillant que l'Alpha, Betelgeuse. Rigel és una supergegant blava, que brilla aproximadament amb una potència 40.000 vegades superior a la del Sol. És per molt l'estel més lluminós en aquesta regió local de la Via Làctia i caldria viatjar uns 3.300 anys llum fins a Deneb per a trobar un estel més potent. La seva distància de nosaltres es calcula entre 700 i 900 anys llum. En el món de la ufologia, Rigel és la pàtria d'uns homenets verds força malparits aficionats a les abduccions, els rigelians, que algú ens hauria d'explicar com aconsegueixen arribar fins aquí des de tan lluny. També surten rigelians a Star Trek i als Simpson. Hi ha molta gent per allà, es veu.\nProcyon (α Canis Minoris) és una estrella binària de la constel·lació de Canis Minor situada a 11'4 anys llum de la Terra. El seu nom prové del grec "Prokyōn" i significa "abans del gos".\nAixò es deu al fet que Procyon, en la seva trajectòria pel cel nocturn, apareix abans que Sírius, la brillant estrella de la constel·lació del Ca Major de la qual hem parlat al principi.\nL'estrella A d'aquest sistema binari és aproximadament 7,5 vegades més lluminosa que el Sol, a més a més de tenir unes dues vegades el seu radi i 1,5 vegades la seva massa. L'altra component del sistema estel·lar, Procyon B, en canvi, és una nana blanca de la mida de la Terra però amb 0'6 vegades la massa del Sol, així que un didalet de la seva matèria aquí pesaria com tota una muntanya. En astrologia, Procyon s'associa a la riquesa, la bona fortuna i fama.\nAnomenada també Alfa d'Orió (tot i que Rigel és més brillant), és una supergegant vermella i un dels vèrtexs del Triangle Hivernal. Marca l'espatlla dreta del gegant mitològic Orió (el caçador), encara que nosaltres la veiem a l'esquerra i a la part superior de la constel·lació, dominant el cel hivernal. La seva relativa proximitat a escala còsmica (427 anys llum), combinada amb la seva grandària, fan que sigui una de les poques estrelles de les quals es pot obtenir una imatge del seu disc. El seu nom és una corrupció de l'àrab "yad al-jawzā" ("la mà de qui està al centre"), que durant l'Edat Mitjana i el Renaixement, en les traduccions al llatí, es convertí en Betelgeuse.\nBetelgeuse és de gran interès astronòmic. Va ser una de les primeres estrelles de les quals es va poder mesurar el seu diàmetre per mètodes interferomètrics i es va trobar que aquest era variable, entre 290.000.000 km i 480.000.000 km. En el màxim diàmetre, l'estrella s'estendria fins més enllà de l'òrbita de Mart si ocupés el lloc del Sol. Betelgeuse, a més, és una variable semiregular, de tipus SRc.\nEls astrònoms estan segurs que Belegeuse esclatarà en una supernova de tipus II, però les opinions sobre quan tindrà lloc aquest fet són diverses. Alguns consideren que la variabilitat de l'estel és provocada pel fet que aquest ja està en la fase de cremar carboni, per tant la supernova és imminent i es produirà en els propers mil anys. Altres creuen que encara li queda molta vida i pot trigar uns quants milions d'anys més a esclatar. On sí coincideixen tots és en que tal supernova serà un esdeveniment astronòmic espectacular sense cap risc per al Sistema Solar, donada la immensa distància que ens separa. Durant la supernova Betelgeuse brillaria 10.000 vegades més que ara, amb una llum comparable a la de la Lluna creixent (alguns prediuen una magnitud aparent igual a la de la Lluna plena), que duraria alguns mesos i es veuria com un punt brillant, fins i tot de dia.\nAltair és l'estrella més brillant de la constel·lació de l'Àliga i la dotzena estrella més brillant del cel nocturn terrestre, la vuitena des de la nostra latitud. El seu nom prové del terme àrab que significa "volador", com l'àliga.\nJuntament amb Deneb i Vega formen el Triangle d'Estiu. Es troba a 16,8 anys-llum (5,14 parsecs) de la Terra i és una de les estrelles visibles a ull nu més properes. Altair rota ràpidament, amb una velocitat a l'equador d'aproximadament 286 km/s, cosa que li atorga un període de rotació de només 9 hores (el Sol triga 25 dies). És un dels períodes de rotació més curts que es coneixen, només per sota de les estrelles de neutrons i les nanes blanques. A causa d'això Altair no és esfèrica sinó oval, doncs està aixafada pels pols i sobresurt a l'equador: El seu diàmetre equatorial és al voltant d'un 20% més gran que el seu diàmetre polar.\nAnomenada popularment la Cabra, la Mosca, o l'Ull de Bou, és l'estrella més brillant de la constel·lació de Taure.\nEs tracta d'una estrella de classe K5 III, que significa que és taronja, gran, i que s'ha mogut de la seqüència principal utilitzant tot el seu combustible d'hidrogen. Actualment, Aldebaran crema principalment heli i s'ha expandit fins un diàmetre d'aproximadament 38 vegades el del Sol. El satèl·lit Hipparcos ha determinat la seva distància en 65,1 anys llum. Amb una magnitud aparent de 0,85, brilla amb 150 vegades la lluminositat del Sol. Aldebaran té una companya menor, una nana fosca de classe M2 i que orbita a uns quants cents d'UA. El 1997, es va detectar la possible presència d'un planeta (o d'una nana marró petita), amb una massa mínima d'11 júpiters, orbitant a una distància d'1,35 UA.\nAldebaran és una de les estrelles més fàcils de trobar en el cel nocturn, en part a causa de la seva brillantor i en part a causa de la seva relació espacial respecte un dels asterismes més evidents en el cel: Si hom segueix les tres estrelles del cinturó d'Orió d'esquerra a dreta, la primera estrella brillant que es troba continuant aquesta línia és Aldebaran.\nEl seu nom prové de l'àrab "ad-dabarān" que significa "el seguidor", una referència al fet que l'estrella sembla seguir les Plèiades en el seu viatge nocturn a través del cel. Aldebaran sembla ser el membre més brillant del cúmul obert de les Híades però en realitat no hi té cap relació: Simplement està situada en la línia de visió entre la Terra i el cúmul.\nLa sonda Pioneer 10 passarà prop d'Aldebaran d'aquí a 1.690.000 anys.\nSpica (α Virginis) és un estel brillant de primera magnitud a la constel·lació de la Verge, a 262 anys llum del Sol. El nom prové del llatí "spica" (espiga), car l'estel és l'espiga de blat que la figura de Virgo porta a la mà.\nEs creu que va ser l'estel que va donar a Hipparc les dades per a descobrir la precessió dels equinoccis. Heus ací: A l'antic Egipte, quan l'any 3200 aC. es va construir el temple de Tebes, aquest estava orientat aproximadament cap a Spica. Amb el temps però, la precessió va causar un canvi lent però apreciable en l'orientació de la Terra, així que en temps d'Hipparc Spica s'havia desplaçat notablement respecte al temple. En base a aquest desplaçament, Hipparc va poder fer els seus càlculs. I molts segles després, Copèrnic també va fer observacions de Spica per a les seves investigacions sobre la precessió.\nSpica és una binària eclipsant, amb un període de 4,0142 dies. En aquest període té una variació de magnitud relativament petita, de +0,92 a +0,98. La seva situació propera a l'eclíptica, observada des de la Terra, fa que siguin relativament habituals els eclipsis per part de cossos del Sistema Solar. Una manera senzilla de trobar Spica és seguir l'arc de l'Óssa Major fins a Arcturus i després continuar la mateixa distància fins a Spica.\nArriba ara un dels meus estels preferits: La roja Antares, l'estel més brillant de la constel·lació d'Escorpí i el 16è estel més brillant del cel terrestre que, juntament amb Aldebaran, Spica i Regulus, és una de les quatre estrelles més brillants situades a la vora de l'eclíptica. Es tracta d'una supergegant vermella situada a uns 520 anys llum de nosaltres. És tan gran que, si ocupés el lloc del Sol, el seu volum arribaria fins més enllà de l'òrbita de Mart i la Terra seria uns 56 milions de quilòmetres dins seu. I parlant del planeta vermell, a ell li deu el nom, ja que en ser tots dos vermells, l'estel va semblar als antics una mena d'antagonista del planeta, un anti-Ares (nom grec de Mart) que es contragué en "Antares". Aquest color tan vermell n'ha fet un objecte d'interès per a diversos pobles al llarg de la història com els antics egipcis, molts temples dels quals estan orientats en base a la posició d'Antares.\nAntares té una companya blava de classe B (Antares B) situada a unes 550 U.A. i que l'orbita cada 878 anys. És difícil d'observar a causa de la resplendor d'Antares A, però es pot veure a ull nu durant ocultacions lunars. De fet, es va descobrir durant una d'aquestes ocultacions el 13 d'abril de 1819.\nPòl·lux (Beta Geminorum) és una de les dues estrelles principals de la constel·lació dels Bessons. Tot i que la seva designació de Bayer és "Beta", en realitat és més brillant que Alfa Geminorum (Càstor). Càstor i Pòl·lux són els dos "bessons celestes" que donen nom a la constel·lació. Curiosament però, les dues estrelles són totalment diferents: Càstor és un sistema quàdruple, mentre que Pòl·lux és la gegant taronja més propera al Sistema Solar. Està situada a uns 33,7 anys llum de nosaltres i té un diàmetre 8,3 vegades superior al del Sol.\nL'any 2006 es va descobrir a Pòl·lux un planeta extrasolar anomenat Thestias, amb una massa de 2,9 vegades la de Júpiter i una òrbita de 1,6 anys.\nFomalhaut (Alpha Piscis Austrini) és un estel de magnitud aparent 1'16, la més brillant de la constel·lació del Peix Austral. El seu nom prové de l'àrab i significa "boca de la balena (o del peix)". Es troba a uns 25 anys llum de la Terra i sembla ser un estel jove, de només 200 milions d'anys d'edat, amb una massa de 2,3 vegades la del Sol.\nFomalhaut és envoltada per un enorme disc de pols, la cara interior del qual comença a una distància equivalent a la del nostre Cinturó de Kuiper. Aquest cinturó semblava ser un núvol protoplanetari i, efectivament, el 13 de novembre de 2008 es va anunciar el descobriment d'un planeta extrasolar, anomenat Dagon, en òrbita al límit interior del disc. Va ser el primer planeta extrasolar observat en l'espectre visible gràcies al Telescopi Espacial Hubble. L'existència del planeta havia estat prèviament intuïda a causa del voral interior, agut i el·líptic, del disc de pols. S'estima que la massa del planeta no excedeix en tres vegades la massa de Júpiter, i és almenys tan massiu com Neptú. Això sí, com que orbita a molta distància de l'estel, necessita gairebé 900 anys per a completar una òrbita.\nAquest estel forma el vèrtex occidental del Triangle d'Estiu (asterisme format amb Vega i Altair). El seu nom prové d'una paraula àrab que significa "cua", ja que aquest estel dibuixa la cua de la constel·lació del Cigne. Els tres estels del Triangle d'Estiu són blancs, de la classe espectral A. Però hi ha dues grans diferències entre Deneb i les seves companyes: La distància i la mida. Altair és a 16 anys llum i Vega a 26. Però Deneb és, com a mínim, a 2600. Algunes estimacions l'arriben a situar fins a 3200 anys llum de nosaltres!\nSi comparem la seva aparença amb Altair, veurem que són més o menys igual de brillants. Això vol dir que, si Deneb és unes 160 vegades més lluny que Altair... ha de ser enorme per a que nosaltres les veiem iguals. I, efectivament, així és: Deneb és una supergegant blanca, la més gran d'aquesta categoria que fins avui hem vist a la nostra Galàxia, amb una envergadura d'aproximadament 200 vegades la mida del Sol. Si ocupés el seu lloc, arribaria fins a l'òrbita de la Terra.\nTot i així, Deneb no ostenta el rècord absolut, ja que hi ha estels molt més grans, això sí, d'altres categories: Antares per exemple, supergegant vermella de la qual ja hem dit que si ocupés el lloc del Sol arribaria fins l'òrbita de Mart.\nDeneb sembla ser una estrella força antiga que ja ha deixat de fondre hidrògen al seu nucli. El seu destí segurament serà explotar en forma de supernova en algun moment dels propers dos milions d'anys. Fins i tot podria ser que ja hagués esclatat i que la llum d'aquesta explosió estigués viatjant en aquests moments cap a nosaltres, recorrent els milers d'anys llum que ens separen...\nRegulus és l'estrella més brillant de la constel·lació del Lleó, amb una magnitud aparent d'1,36 i està situada a uns 77,5 anys llum del sistema solar. El seu nom en llatí significa 'reietó' o 'príncep'. És una de les quatre «estrelles reials» mesopotàmiques, amb Aldebaran, Antares i Fomalhaut.\nEs tracta d'una estrella relativament jove, de només uns pocs centenars de milions d'anys, amb una massa unes tres vegades superior a la solar. Com Altair, gira sobre si mateixa molt ràpidament, en només unes 15'9 hores, cosa que provoca que tingui una forma considerablement ovalada i que els pols siguin força més calents i brillants que l'equador. Cal destacar que, si giravoltés només un 16% més ràpid, la seva pròpia gravetat no seria capaç d'evitar que es desintegrés.\nRegulus A és binària i està acompanyada per dues estrelles que formen per si mateixes un altre sistema binari: Regulus B (de magnitud 8,1) i Regulus C (de magnitud 13), separades unes 100 UA de l'estrella principal. En total, el que nosaltres veiem com un únic punt de llum són en realitat quatre estels diferents.\nProcyon, Sirius, Betelgeuse i Rigel\nPublicat per Josep-Miquel Serra a 19:30 Cap comentari:\nZeta Reticuli és una estrella binària de la constel·lació austral de Reticulum, situada a 39,5 anys llum de la Terra. Visualment, la separació entre les dues components és de 310 segons d'arc, per la qual cosa poden ser resoltes a simple vista. Les dues components del sistema tenen una brillantor similar (magnituds +5,54 i +5,24) i, de fet, són estrelles molt semblants. Zeta 2 Reticuli brilla amb una lluminositat pràcticament idèntica a la lluminositat solar mentre que Zeta Reticuli brilla una mica menys, l'equivalent a un 90% del Sol.\nBetty i Barney Hill van ser un matrimoni nord-americà que va aconseguir certa fama afirmant haver estat segrestats per suposats éssers extraterrestres provinents de Zeta Reticuli entre el 19 i el 20 de setembre de 1961. La història narrada per la parella és habitualment anomenada "l'abducció dels Hill" o "l'incident Zeta Reticuli" i va ser el primer cas àmpliament publicitat d'un suposat segrest extraterrestre. Segons el relat de Betty, els extraterrestres li van dibuixar un sistema d'estrelles que en aquell moment els astrònoms no van saber identificar. Anys més tard, al descobrir-se que Zeta Reticuli es tractava d'un sistema binari, va resultar que l'esbós de Betty coincidia amb el nou descobriment.\nSegurament Carlos Jesús / Cristopher / Micael devia sentir alguna cosa d'això mentre muntava camions a la Pegaso de Mataró, abans de la descàrrega eléctrica...\nPublicat per Josep-Miquel Serra a 20:18 Cap comentari:\nELS 30 ESTELS MÉS BRILLANTS\nLa següent taula mostra els 30 estels més brillants visibles des de la Terra en ordre de magnitud decreixent.\nRecordem que, a menys magnitud, més brillantor, de manera que alguns dels estels més brillants tenen fins i tot una magnitud negativa.\n0 −26.73 El Sol 0.000 016\n1 −1.44 α CMa Sírius 8.61\n4 −0.01 α1 Cen Alfa Centauri A 4.40\n17 1.16 β Gem Pòl·lux 33.73\n21 1.35 α2 Cen Alfa Centauri B 4.40\nPublicat per Josep-Miquel Serra a 18:47 Cap comentari:


FONT ACUSA DE FER TRAMPES AL TERCER QUE PASSI LES SIGNATURES - El triangle\nL’efecte de l’enquesta publicada aquest passat cap de setmana ha estat colpidora especialment per a la precandidatura de Victor Font. Ell que porta, segons diu, més de set anys treballant en un projecte guanyador està veient que les seves opcions de victòria s’esvaeixen per moments i que arriba completament atonyinat al final de la cursa electoral per l’aparició de Joan Laporta, el qual li pren vots dins del seu mateix espectre de possibles votants. En reacció va difondre internament un comunicat que pretenia elevar la moral de la tropa.\nPerò, les eines utilitzades per combatre l’impacte han estat sorprenents. No només posa en dubte la veracitat de l’enquesta. També afirma que si hi ha més d’un candidat que aconsegueixi les firmes serà perquè ha fet trampes. Ho diu i ho reitera com si, per les seves informacions, la resta no pogués arribar al mínim de les butlletes exigides per a ser candidat de 2.257.\nEs clar que el comunicat, preventiu i difós la vespra de la publicació de l’enquesta de Mundo Deportivo diumenge passat, tenia com a objectiu tranquil·litzar i esperonar al seu equip. La qüestió es si cal afirmar tan rotundament que els demés fan trampes per sol fet de treballar i intentar convèncer al soci el FC Barcelona de que li doni el seu suport. No es descarta, doncs, que quan arribi el moment, a partir del dia 11 quan es presentin les signatures i algun altre candidat porti les signatures suficients, de nou hagi de demanar perdó, rectificar i admetre la seva insuficiència per ser president del FC Barcelona.\nAquest és, integra, el missatge de Víctor Font al seu equip de campanya:\n“Amigues, amics, demà sortirà una enquesta a EMD que donarà a Laporta com a gran favorit i destacat (tot i que no sé quines dades). Us passo context i perquè no ens preocupa:\nEnquesta feta just després de la pancarta. No inclou res del que ha passat des de llavors (com per exemple, el nostre acte del projecte esportiu)\nEnquesta feta amb 200+ sòcies i socis. El nostre responsable de demoscòpia (el millor), ens diu que una mostra tant petita i no agafada aleatòriament dona un marge d’error molt gran\nCada dia que passa, Laporta pot perdre i nosaltres guanyar\nCom veieu a l’enquesta de EMD a 11 (!!) dies de les eleccions del 2003, Laporta va passar del 9.6% a guanyar les eleccions. Aquest cop nosaltres som el nou Laporta i ell el Bassat (Bassaporta contra Lafont)\nNosaltres tenim enquesta de dimarts i dimecres d’aquesta setmana! Ben feta! Sense marges d’error i es confirma que només fent trampes hi haurà algun precandidat més a part de Laporta i nosaltres que passarà el tall. Si no aconsegueixen fer trampes serà un cara a cara! I allà guanyem. Amb un cara a cara, aglutinant tot el vot no Laporta i amb contraposició d’arguments (projecte vs pancarta, projecte vs populisme, futur vs nostàlgia), guanyem!\nSom-hi amb les signatures!”


Troben en un ascensor d'un edifici de Badalona el nadó segrestat a l'Hospital del Mar\nEl nadó acabat de néixer que ahir va ser segrestat de l'Hospital del Mar ha aparegut, embolicat amb papers, en un ascensor d'un edifici de Badalona. Fonts de la investigació han explicat que ha estat un veí de l'edifici, situat al carrer Amèrica, qui ha trobat el nadó abandonat. El nadó ha estat traslladat a l'Hospital de Can Ruti, on se'l sotmetrà a una revisió, tot i que aparentment es troba en bon estat.\n11/05/2005 - 00.00 Actualitzat 11/05/2005 - 18.40\nHa aparegut a Badalona el nadó que va desaparèixer ahir de l'Hospital del Mar de Barcelona. Un home l'ha trobat dins de l'ascensor d'una finca de l'avinguda Amèrica, al barri de Llefià, cap a tres quarts de cinc de la tarda.\nSegons fonts de la investigació, la nena, de dos dies, està bé de salut i l'han traslladada a Can Ruti. Allà li han fet diverses proves que han confirmat que es tracta del nadó segrestat.\nLa mare el va veure per última vegada quan el va deixar ahir en una habitació de l'Hospital del Mar amb una noia de 20 anys i d'ètnia gitana que s'havia guanyat la seva confiança assegurant que la coneixia de vista. Quan la mare va sortir a fumar un cigarret va deixar la nena a aquesta desconeguda i, quan va tornar, l'habitació era buida.\nRapten un nadó a la Unitat d'Obstetrícia de l'Hospital del Mar


Draghi: resultat incert, costos creixents? (Ramon Tremosa)\n4 min. 25/01/2015 17:38\n260x366 Mario Draghi, president del BCE Mario Draghi, president del BCE\nAquesta setmana al comitè d’Economia del Parlament Europeu molts diputats nòrdics mostraven preocupació, vista la nova tongada de mesures extraordinàries de Mario Draghi. L’escepticisme era dominant en preguntar si la nova compra massiva de deute públic des del BCE (ara en forma de quantitative easing, QE) milloraria la situació econòmica i hi veien uns elevats costos polítics que poden ser molt grans: l’euroescepticisme nòrdic esdevindrà dominant si el “bazuca monetari” de Draghi (el seu últim cartutx) no dóna el resultat esperat: llavors el “divorci de vellut” de la zona euro de què es parlava dimecres al Financial Times pot començar a estar servit.\nA Alemanya tothom ha criticat les decisions de Draghi, fins i tot els postcomunistes de Die Linke: “Les accions del BCE faran més rics els més rics, espoliant els estalviadors i inflant el preu dels actius financers”. Tampoc els Verds alemanys, que al Bundestag han votat el “ two-pack ” fiscal amb la CDU i l’SPD (les noves normatives de disciplina fiscal de la UE), han mostrat gaire entusiasme per la nova onada de diner del BCE, que es canalitzarà via bancs europeus i que té moltes més opcions d’acabar a les borses que no pas a les pimes en forma de crèdit. Fins i tot Soros a Davos ha reconegut que els QE augmenten la desigualtat social.\nAixí, eurodiputats nòrdics demanaven dimecres ara sí reformes estructurals als països del sud (més flexibilització, més liberalització i més obertura) i s’inquieten pel divorci creixent del llenguatge nord-sud al Parlament Europeu dins dels grups d’esquerres: a tall d’exemple, els socialistes suecs van guanyar les darreres eleccions prometent limitar el dèficit públic anual a l’1% del PIB i destacats eurodiputats socialistes alemanys i anglesos (P. Simon, D. Martin) són partidaris del tractat de lliure comerç UE-EUA (TTIP).\nAls EUA els famosos QE han provocat uns creixements enormes a la borsa, en paral·lel a les injeccions massives de liquiditat. El Banc d’Anglaterra, que també va prendre mesures semblants, acaba de publicar que “no hi ha evidència estadística” que els bancs beneficiats pel QE hagin concedit més crèdit a pimes. Cinzia Alcidi, investigadora del think tank CEPS, diu que “la major dependència europea del sector bancari i la major debilitat del seu sector financer faran encara menys efectiu el QE a l’eurozona”.\nAixí doncs, poso les meves esperances en la compra anunciada de 10.000 M€ mensuals en préstecs a pimes del sud d’Europa, que hauria de reduir els tipus d’interès que aquestes han de pagar a la banca quan demanen un préstec o es refinancen.\nTambé és una bona notícia per a Catalunya que el BCE faci un pas endavant per comprar 6.000 M€ mensuals de bons del Banc Europeu d’Inversions (BEI) tal com dimecres va demanar-li el Parlament Europeu, aprovant per àmplia majoria una esmena meva en aquest sentit: el mandat parlamentari diu textualment que el BCE compri bons del BEI dels projectes TEN-T aprovats el 2013, entre els quals hi ha el corredor mediterrani i projectes d’infraestructures transfronterers d’alt valor afegit europeu en termes de generació de llocs de treball i riquesa, per assegurar així la captació dels inversors privats per a cofinançar-los.\nAlerta, però, perquè les decisions preses dijous pel Banc Central Europeu han accentuat la divisió entre el nord i el sud d’Europa. El Parlament holandès ja es va posicionar dimecres passat en contra de compartir el risc d’impagament d’aquestes noves compres massives de deute públic. Per això el BCE va decidir que el 80% del risc d’aquestes noves compres de deute públic recaigui sobre els bancs centrals nacionals i només el 20% restant en el BCE. Si Itàlia, per exemple, deixa de pagar el seu deute públic, les pèrdues seran principalment per al seu banc central.\nEn aquest sentit, també és un avís per a navegants que la votació al consell de govern del BCE dijous no fos unànime (16-5), i que s’hi oposessin Alemanya, Holanda, Àustria i Estònia. Finlàndia hi va votar a favor però el seu primer ministre acaba de dir: “Només acceptarem de Grècia un allargament dels terminis de devolució del seu deute, no pas una nova quitança del seu valor nominal”.\nEl BCE s’ho ha jugat tot a una carta. Si falla el pla de Draghi la desafecció nòrdica envers l’euro pot ser definitiva. I si dimecres Tsipras escrivia al Financial Times que “posar fi a l’austeritat és compatible amb l’equilibri pressupostari”, Draghi dijous va anunciar que el BCE només comprarà deute grec a partir del juliol i només si Grècia encara segueix dins del programa de rescat.\n'Una decisió que Alemanya no podia vetar', article d'Edward Hughs sobre la decisió del BCE


Les dates amuntegades – El NAS de Cardedeu\nQuan tingueu a la vista aquesta edició d’El NAS hauran passat les estatals (diputats i senadors) i anirem pel camí d’altre dos en una (municipals i europees). Amb els cansaments de fons de les especulacions i comèdies sobre el judici / farsa o causa general d’Espanya contra Catalunya.\nTot plegat esdevé com una activitat aparentment consubstancial a la democràcia. La democràcia que ha esdevingut una mena de rutina sense més horitzó que la inèrcia.\nQueden lluny els temps, 40 anys, en què bastíem l’esperança de construir un món millor, en harmonia i, especialment, amb llibertat per a decidir el màxim de coses. Pensàvem en una democràcia directa, participativa. I hem esdevingut consentidors, cooperadors necessaris, d’una democràcia indirecta. Vegeu com les aliances postelectorals, els càrrecs de gran poder, les veritables oligarquies financeres, esdevenen sense la nostra participació. Us recomano que recordeu aquests conceptes de democràcia a https://ca.wikipedia.org/wiki/Democr%C3%A0cia\nIntegrat a una associació de veïns de la Vila, hem tingut ocasió de conversar amb els representants de dues llistes electorals i pròximament amb una tercera.\nPensem, i així actuem, que la democràcia cal exercir-la des de la base i, en la nostra manera veïnal, des de l’associació. Com de fet havia estat en alguns moments a l’inici d’aquesta temporada de 40 anys o de transició de la dictadura cap a una democràcia (sui generis o made in Spain).\nHem constatat que els programes o propostes de les llistes són ben minses, llevat de la que ha estat governant per allò del que manca per fer i sant repetim-ho.\nDe nou les inèrcies, el cansament, les superficialitats… a ritme de WhatsApp, això sí. La teranyina econòmica mundial basteix la política i alhora que ens fa de xarxa també ens lliga. I relliga. La llibertat roman esclava de la xarxa.\nBe the first to comment on "Les dates amuntegades"


invasió subtil: Un món d'ahir ple d'avui\nanotat per Ana a les 20:36\nBen cert. I és que sembla impossible l’aïllament per molt lluny que un marxi. La tècnica i l’actualitat ens persegueix.\nAbans de llegir a Zweig, pensava que la tècnica ens perseguiria fins que nosaltres diguérem prou. Si tenim en compte que el text és del 1940 o 41, vist amb perspectiva, no estic tan segura que puguem.