Direcció General d'Administració Digital\nSra. Núria Espuny Salvadó\ndirectora general d'Administració Digital\na) Desenvolupar les polítiques orientades a aconseguir una Administració moderna, innovadora i digital, atenent a quatre eixos: treballadors públics, processos, dades i tecnologia.\nb) Impulsar la transformació digital de l'Administració de la Generalitat en les relacions entre administracions públiques i el sector públic institucional, especialment pel que fa a la prestació de serveis i el desenvolupament de polítiques públiques, incloent la subscripció de convenis de cessió de dades entre l'Administració de la Generalitat i altres administracions públiques i ens del sector públic autonòmic, estatal o local.\nc) Donar suport a la planificació, el desenvolupament i l'avaluació de les polítiques digitals que impulsi el Departament col·laborant amb els òrgans competents en la matèria.\nd) Definir i desplegar mesures de simplificació, agilitat i millora del funcionament dels processos administratius de l'Administració de la Generalitat i del seu sector públic institucional, en col·laboració amb altres òrgans amb funcions sobre aquesta matèria.\ne) Impulsar la millora de la qualitat i avaluació dels serveis públics prestats per l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic, mitjançant la supervisió, el seguiment i la coordinació per implantar i desenvolupar les auditories administratives, les cartes de serveis i els quadres de comandament.\nf) Proposar, planificar i liderar el desenvolupament dels sistemes d'informació corporatius vinculats amb l'Administració digital, pel que fa a la vessant tecnològica, en col·laboració amb el Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI) i el Consorci Administració Oberta de Catalunya (Consorci AOC) i, pel que fa a la vessant funcional, amb la resta d'agents implicats, tot donant suport al desplegament d'aquests sistemes als departaments i entitats del sector públic, especialment respecte del canvi cultural que suposa la transformació digital.\ng) Fer el seguiment i coordinar la supervisió contínua de les entitats del sector públic institucional de l'Administració de la Generalitat per tal d'avaluar la subsistència dels motius que van justificar-ne la creació, l'eficàcia i eficiència organitzativa i la governança, en coordinació amb les unitats competents en matèria d'organització, de recursos humans, patrimonial i economicofinancera, i en els termes que determini el Govern. Aquesta funció s'exerceix sens perjudici de les competències que corresponguin al departament competent en matèria d'economia i finances en relació amb la supervisió i sostenibilitat economicofinancera.\nh) Proposar, planificar i liderar l'establiment de les polítiques i del model de la dada a l'Administració de la Generalitat i impulsar les mesures necessàries per habilitar la gestió de les dades addicionalment a la gestió dels documents en l'àmbit de l'Administració digital, i adoptar les mesures adients per facilitar la governança d'aquestes en tot el seu cicle de vida amb la vocació de prestar serveis públics digitals proactius i personalitzats, sense perjudici de les competències d'altres òrgans.\ni) Adoptar mesures per implantar i desenvolupar la direcció pública professional.\nj) Adoptar les mesures adients per facilitar la racionalització i simplificació de l'organització de l'Administració i del seu sector públic.\nk) Facilitar la implantació o el desenvolupament de codis d'integritat i bones pràctiques en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i del seu sector públic institucional.\nl) Impulsar i, si és el cas, definir les línies d'actuació relatives al reconeixement de la innovació i talent mitjançant l'aprofitament i la potenciació de les capacitats del personal de l'Administració i del seu sector públic institucional, així com de les possibilitats que ofereixen les solucions tecnològiques i les xarxes socials. S'exerceix aquesta funció en coordinació amb l'Escola d'Administració Pública de Catalunya.\nm) Potenciar els processos de col·laboració publicoprivada, assegurant els estàndards mínims de qualitat, i la participació ciutadana en el seu seguiment, i enfortint les capacitats internes de l'Administració per gestionar-los adequadament, en coordinació amb altres òrgans amb funcions en la matèria.\nn) Supervisar i coordinar l'anàlisi i la difusió de la informació sobre recursos humans de l'Administració de la Generalitat i del seu sector públic, sens perjudici de les funcions que, sobre aquest àmbit, puguin correspondre a altres òrgans.\no) Supervisar i fer el seguiment de les actuacions de la Secretaria d'Administració i Funció Pública derivades de la relació amb l'activitat parlamentària i amb altres institucions, d'acord amb els criteris establerts per les unitats departamentals competents, i de les actuacions de comunicació interna i externa de la seva activitat, i les adreçades a la relació amb la ciutadania d'acord amb els principis de transparència i del dret d'accés a la informació pública.\np) Establir criteris de coordinació interdepartamental i donar suport al desplegament de la organització i governança en el desenvolupament de la normativa vigent en matèria de protecció de dades en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i del seu sector públic institucional.\nq) Informar amb caràcter preceptiu les disposicions de caràcter general i els acords del govern, quan tinguin incidència en el desenvolupament dels processos administratius i de l'administració digital, i dels sistemes de signatura i d'identificació electrònica dels interessats en el procediment, per tal d'assegurar la seva adequació a les directrius corporatives en aquestes matèries.\nr) Qualsevol altra funció de naturalesa anàloga que li sigui encomanada.\nDECRET 245/2021, de 22 de juny, de reestructuració del Departament de la Presidència. (DOGC núm. 8442)\nDECRET 95/2021, d'1 de juny, pel qual es nomena la senyora Núria Espuny i Salvadó directora general d'Administració Digital del Departament de la Presidència. (DOGC núm. 8423)\nPerfil i trajectòria professional: Núria Espuny Salvadó\ndata actualització (22/10/2021)


VI Pink Zumb contra el càncer de mama, vine el 19 d’octubre al PELL!\nEl dia 19 d’octubre és el dia internacional del Càncer de Mama i des del PELL i el Complex Can Mercader volem sumar-nos a les moltes activitats que es fan per conscienciar a les dones que facin revisions per la detecció precoç del càncer de mama i solidaritzar-nos amb aquelles que estan lluitat contra aquesta malaltia.\nPer aquest motiu hem organitzat el VI PINK ZUMBA contra el Càncer de Mama, una Masterclass de ZUMBA oberta a tothom, al pavelló del PELL el mateix dissabte 19 d’octubre a les 12h.\nPots participar i portar als teus familiars i amics. Serà més d’una hora de zumba (activitat cardiovascular amb música llatina i internacional), ballant al pavelló del PELL per gaudir i fer activitat física per una bona causa.\nL’únic que demanem és que el dia de la Masterclass feu un donatiu a favor de l’AECC i porteu samarreta, mocador, etc...de color rosa.\nSuma’t al ROSA, vine al PINK ZUMBA, T’HI ESPEREM!!\nLa fira iMeat® Espanya incrementa el nombre d’expositors i la superfície comercial els dies 6 i 7 d'octubre de 2019


Proposta de triplicar la taxa d'entrada de vehicles fins als 15 € per evitar la saturació estival | RadioIlla Notícies Formentera\nInici Destacat Proposta de triplicar la taxa d’entrada de vehicles fins als 15 € per evitar la saturació estival\nEl Consell d’Entitats es tornarà a reunir dimarts vinent per decidir les noves mesures.\nProposta de triplicar la taxa d’entrada de vehicles fins als 15 € per evitar la saturació estival\nAhir dimarts es feia la primera de les dues sessions del Consell d’Entitats orientades a decidir quines seran les mesures a implementar aquest 2022 en el programa formentera.eco de regulació d’entrada i circulació de vehicles a la nostra illa.\nLes reserves d’un sol dia provoquen saturació a les carreteres\nEn la sessió, que va comptar amb la participació de 19 entitats i associacions a més de representants polítics de GxF, PSOE i Sa Unió, es va fer un balanç general sobre com havia anat la temporada 2021.\nEntre les conclusions, es va apuntar una baixada de l’estada mitjana dels turistes a 3/4 dies, quan abans era de 7 dies, i també que el 40% de les reserves ha set d’un sol dia. Això ha generat un increment dels desplaçaments diaris dels visitants amb vehicle, cosa que ha provocat saturació a les carreteres.\nAugment de la taxa\nPer tal de corregir aquesta situació, des del Consell Insular s’elevaven tres propostes a valorar pel Consell d’Entitats. La primera suposa un canvi substancial en la taxa a pagar per cada vehicle. Si aquesta temporada cada cotxe de visitant de fora de les Illes havia de pagar un euro per dia d’estada amb una quota mínima de 5 euros, i les motos 0,5 euros per dia i quota mínima de 2,5 euros, ara es proposa al Consell d’Entitats de duplicar o triplicar aquesta taxa, de manera que la quota mínima passaria a ser de 10 o 15 euros per cotxe i 5 o 7,5 euros per moto, cercant així penalitzar les estades d’un sol dia.\nCalendari i percentatge de reducció\nD’altra banda, es deixa a valoració i decisió del Consell d’entitats dues opcions a l’hora d’establir el termini d’aplicació de la regulació; o bé iniciar-la l’última setmana de juny i estendre-la fins a la primera setmana de setembre, o pautar-la des del 15 de juny fins al 15 de setembre.\nFinalment, se suggereix seguir amb la reducció gradual d’un 4% del sostre de vehicles, de manera que aquest 2022 hi hauria un 12% menys que el 2019, any d’inici de la regulació, amb un topall per primera volta inferior als 20.000 vehicles, en concret, 19.696.\nAmb aquestes propostes sobre la taula, els integrants del Consell d’Entitats tenen una setmana de marge per fer les seves valoracions, fins dimarts vinent, en què es farà la segona sessió de debat, votació i aprovació de les mesures que s’hauran d’aplicar la temporada vinent.\nInstantània de l Consell celebrat aquest dimarts. Foto: 7bts\nComparació de dades de 2021 amb les de 2019\nS’ha incrementat un 70% la presència de ciclistes a les rutes verdes.\nHan disminuït un 28% els usuaris del transport públic en autobús.\nHan augmentat un 8% els usuaris de taxi.\nEl trànsit registrat diàriament a la carretera ha estat igual que el 2019, mentre que el 2019 havia baixat un 8% respecte al 2017. Ara bé, el trànsit en hora punta s’ha incrementat un 11%.\nEn l’apartat de transport per taxi s’anunciava que, amb consens amb l’associació del taxi, per als estius del 2022 i 2023 donaran servei 49 taxis (25 llicències ordinàries i 24 d’estacionals), cosa que significarà un augment del 29% respecte a l’estiu passat, quan hi va haver trenta-vuit llicències (25 ordinàries i 13 d’estacionals).\nTambé es reforçaran els sistemes de control. Actualment, hi ha càmeres de control a la Savina i una càmera mòbil. El 2022 se n’instal·laran a la rodona de l’hospital; així mateix, els controladors verificaran els vehicles estacionats, i a la Savina els vehicles de lloguer estacionats hauran de mostrar informació sobre el contracte de lloguer en vigor.\nEs proposa triplicar la taxa d'entrada de vehicles fins als 15 € per evitar la saturació estival, formentera.eco, Projecte de regulació d'entrada i circulació de vehicles a Formentera, Proposta de triplicar la taxa d'entrada de vehicles fins als 15 € per evitar la saturació estival\nFormentera.eco: “En quatre anys la flota de lloguer es retalla en gairebé 500 cotxes”\nMobilitat: el descens de l’estada mitjana provoca més saturació amb menys vehicles\nConvocat el Consell d’Entitats per aprovar la limitació de vehicles per a 2022\nFormentera12° - 11°


Només quatre de les disset denúncies del "cas Maristes" contra Benítez arribaran a judici\nEls quatre casos que la justícia manté contra l'exprofessor de gimnàstica dels maristes són els més recents\nEl jutge ha determinat que la resta han prescrit\nRedacció 18/04/2016 - 14.18 Actualitzat 14/09/2020 - 09.37\nNomés quatre de les disset denúncies del "cas Maristes" contra el professor Joaquín Benítez arribaran a judici; dues, per agressió sexual. El jutge ha determinat que la resta han prescrit. El magistrat cita a declarar Joaquín Benítez el 28 d'abril al migdia.\nEls quatre casos que la justícia manté contra l'exprofessor de gimnàstica dels Maristes són els més recents. Van passar entre els anys 2005 i 2010. Dos són casos que s'instruiran per un delicte d'agressió sexual, castigat pel Codi Penal amb penes de presó de fins a 12 anys, i els altres dos per delictes d'abusos sexuals, penalment casos més lleus i penats amb 6 anys de presó.\nEn l'escrit del jutge, els exalumnes denunciants relaten en la seva declaració haver patit petons, tocaments als genitals, masturbacions i fel·lacions. Fins i tot, en un del casos la víctima va declarar que Joaquín Benítez li va arribar a donar 10 euros perquè no expliqués res. Els quatre denunciats coincideixen en el relat dels fets. Els abusos van passar al despatx de l'exprofessor amb l'excusa que volia examinar una falsa lesió a l'esquena de les víctimes.\nEl jutge accepta la personació de l'Ajuntament de Barcelona com a acusació popular per una banda, i per l'altra rebutja que la Fundació Champagnat, propietària de l'escola dels maristes de les Corts, pugui ser acusació particular.


L'advocacia de l'estat no actuarà de moment sobre el pre-acord pel full de ruta perquè no és un fet tangible - VilaWeb\nDimecres 01.04.2015 09:05\nL'advocacia de l'estat no actuarà de moment sobre el pre-acord pel full de ruta perquè no és un fet tangible\nMariano Rajoy va encarregar un informe per a analitzar una possible demanda contra els impulsors del text\nL'advocacia de l'estat no actuarà de moment sobre el pre-acord de full de ruta signat per CDC, ERC, ANC, Òmnium i AMI perquè entén que no és un fet tangible. Ho han explicat fonts del Ministeri de Justícia espanyol a l'ACN, que també han assegurat que l'advocacia està atenta permanentment d'ençà que a Catalunya es va començar a parlar d'un referèndum sobre la independència, i no han concretat si després del nou pre-acord el govern espanyol ha fet cap encàrrec específic.\nJust l'endemà de la signatura del pre-acord sobre el full de ruta cap a la independència, el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, ja posava a treballar l'advocacia de l'estat per a examinar detalladament el text, amb la intenció de denunciar els impulsors. Ho explica el diari El Mundo, segons els qual que el govern espanyol ha encarregat un informe per a temptejar dues possibilitats: o bé afegir una nova denúncia a la causa oberta per la fiscalia espanyola al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya contra Artur Mas i les conselleres Joana Ortega i Irene Rigau per l'organització del 9-N; o bé presentar un nou recurs.\nSegons el diari, que cita fonts de la presidència del govern espanyol, en aquest cas l'executiu vol seguir una estratègia diferent de la del 9-N, 'quan va esperar fins al final per a fer passos en els tribunals'. Però parla també de la dificultat d'interposar una demanda pel fet que el govern de la Generalitat no consti com a adherit en aquest text. Recordem que el pre-acord traça un full de ruta per a proclamar la independència abans de divuit mesos després del 27-S en cas que hi hagi una majoria independentista al parlament.\nRajoy, sobre el full de ruta independentista: 'Va contra el destí de la història'


Il Castello di Tassara Nibbiano Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 5 allotjaments a Nibbiano.\nCastello di Tassara, Nibbiano, Nibbiano, Itàlia, 29010 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Tassara, no busqui més enllà de Il Castello di Tassara. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Il Castello di Tassara asseguren una estada plaentera als seus clients. Instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar, servei de bugaderia, biblioteca, servei de llançadora són només algunes de les comoditats que fan que Il Castello di Tassara sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara piscina privada, calefacció, escriptori, habitacions interconnectades disponibles, articles de tocador per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com piscina exterior, jardí. Il Castello di Tassara és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Tassara.\nTots els tipus de viatgers (52) Parelles (30) Famílies amb infants petits (15) Famílies amb infants grans (5) Grups (2)


La regulació del lloguer a Catalunya, als llimbs\nLa legislació, vigent des del 2020, està pendent dels recursos al Tribunal Constitucional i la futura Llei Espanyola d'Habitatge.\nLa llei catalana que regula el preu dels lloguers és als llimbs. Aprovada el setembre del 2020, i pionera a Espanya, la Llei de Contenció de Rendes impedeix pujades de preu en renovar contractes. El futur de la llei depèn de dos recursos davant del Tribunal Constitucional (del PP i del Govern), que encara no s'ha pronunciat; i també de com acabi regulant la futura Llei Espanyola dHabitatge. Aquesta, previsiblement, s'aprovarà al Consell de Ministres de dimarts que ve per iniciar el tràmit parlamentari.\nMés informació D'entrada, el text d'àmbit espanyol suavitza les exigències de la llei catalana, perquè distingeix entre petits i grans propietaris: els primers no estarien obligats a contenir les rendes, sinó que rebrien incentius fiscals si baixessin preus voluntàriament. A més, la regulació del mercat de lloguer suma tres dictàmens que la qüestionen, encara que no són vinculants. Els dos primers, del 2019, a Catalunya. D'una banda, el Consell de Garanties Estatutàries va entendre que la Generalitat no té competències per condicionar el preu del lloguer perquè el marc legislatiu per regular el mercat és superior. I de l'altra, l'Autoritat Catalana de la Competència va alertar els efectes negatius que el decret podria provocar sobre el mercat.\nEl tercer text, un informe jurídic del Consell General del Poder Judicial (CGPJ) sobre la Llei d'Habitatge que prepara el Govern, adverteix que les competències en matèria d'habitatge són de les comunitats autònomes i alerta d'un possible conflicte competèncial amb la llei catalana. L'informe del Consell —amb un vot particular de cinc vocals progressistes— qüestiona a més de fons la idea de regular el preu del lloguer, l'abast i la proporcionalitat, i avisa que podria provocar processos judicials. També cita “els fracassos collits” per regulacions de rendes a països europeus.\nMentrestant, el sector immobiliari a Catalunya alerta de la inseguretat jurídica per als propietaris que suposa aquesta situació i assenyala que la regulació ha provocat una caiguda doferta de pisos de lloguer. Idealista parla d'un 71% menys d'anuncis de pisos a Catalunya des que es va aprovar la llei fa un any i quatre mesos. L'estadística oficial indica que se signen contractes al ritme habitual. Les mateixes fonts del sector apunten a casos de promotors d'obra nova que farien pisos de lloguer però han reorientat les inversions i seran de venda.\nSobre l'impacte de la regulació catalana en els preus, el sector recorda que van caure el 2021, però que la pandèmia impedeix discernir quant es va deure a la regulació i quant a la crisi econòmica. A Barcelona, segons les dades oficials, del gener al setembre els preus van caure un 6,4%. Portals i agents de la propietat immobiliària apunten a pujades de preu els últims mesos, que s'expliquen perquè el primer any de pandèmia els preus van caure; i per l?increment del 6,5% de l?IPC.\nEl secretari d'Habitatge de la Generalitat, Carles Sala, revela que la comissió de seguiment de la llei es reunirà dues setmanes per fer balanç. Mentrestant, es mostra "preocupat per la contracció d'oferta a què apunten els portals", a l'espera de dades oficials completes de 2021. Aleshores es podrà analitzar també l'evolució del mercat als municipis que es van sumar als 60 més poblats i van demanar regular també el lloguer (fins a 77). Sobre el futur de la llei catalana, Sala és "pessimista respecte a la seva constitucionalitat", perquè el pronunciament del Consell de Garanties Estatutàries "declarava fora de marc 17 articles i disposicions".\nEl sector immobiliari lamenta la inseguretat jurídica\nDes de l'Ajuntament de Barcelona, governat pels comuns de Ada Colau, que van participar en l'impuls i el disseny de la legislació, la regidora d'Habitatge, Lucía Marín, critica l'informe jurídic del CGPJ per “polititzat”. Sobre la Llei espanyola, entén que “és millorable durant el tràmit parlamentari”. “No preveu règim sancionador per als propietaris que no compleixin”, cita com a exemple.\nL'assessora jurídica del Consell General de Col·legis d'APIS d'Espanya i del col·legi de Barcelona, Montserrat Junyent, exposa que una de les claus jurídiques del conflicte és que “les competències en matèria d'habitatge han estat transferides a les comunitats autònomes, però les competències en matèria de política econòmica i mercat són matèria reservada del Govern”. Mentrestant, lamenta, “el sector està sumit en una gran inseguretat, que perjudica propietaris i llogaters, perquè el marc jurídic és inestable”.\nJoan Company Agustí, president del Consell dels COAPI de Catalunya, critica: “A més de la inseguretat jurídica i el caos normatiu, s'està complint allò que alertem: els preus no han caigut i, més greu, l'oferta cau en picat”. Molts propietaris opten per vendre els seus pisos i els inversors que compraven maó per treure una renda als estalvis es retiren, assegura. No ajuden, afegeix, “els problemes de pagament i les ocupacions”.\nEl gerent de la Cambra de la Propietat, Òscar Gorgues, parla en termes molt semblants: “Inseguretat jurídica i caos normatiu si en el futur no es respecta la jerarquia legislativa”. Gorgues cita casos de propietaris que van imposar als contractes una clàusula que indicava que el preu del lloguer pujaria si el Constitucional tombava la llei catalana. El van anomenar la “clàusula Berlín”, on la justícia va tombar l\na limitació de preus. No hi ha dades sobre quants contractes es van poder signar amb aquest afegit, però va ser només al començament de la vigència de la llei. Gorgues alerta d'una situació explosiva per al sector: normativa restrictiva en preus, oferta insuficient i demanda creixent. Que se suma “a altres factors d'inseguretat per llogar, com ara les ocupacions o impagaments”. En síntesi, assegura que als portals Habitaclia, Fotocasa i Idealista l'oferta de lloguers ha caigut durant la pandèmia (entre un 31% i un 41%) mentre que la de venda ha pujat (entre un 8% i un 31%).\nDes del Sindicat d?Inquilins, que tenia entre els seus objectius regular el lloguer des de la seva fundació a Barcelona el 2017, Enric Aragonès Jové explica que han demanat al Govern que la futura norma “sigui explícita i blinde la llei catalana, especificant que hi ha comunitats amb preus regulats”.


La Llum groga: Ai, quin nervis!!!\nLa Lluna no fa més que dir-me que deixi de donar saltets. Però és que no puc parar. No puc parar. No puc parar!\nVam fer un tracte, amb la Lluna: ella feia el post d'ahir i jo feia el d'avui. Ahir volia parlar d'un tema, però avui s'ha adonat que hagués sigut un post gairebé repetit. I és que en l'últim post que va escriure, us va enganyar. Quan se li va trencar la cremallera, el primer que va pensar no va pas ser si tenia alguna altra classe. Què va! El primer que va pensar va ser "ostres, ja veuràs quin post!" Al final no n'hi va haver per tant, podia haver fet un post molt més xulo. Si me l'hagués deixat fer a mi, ja haguéssiu vist com hauríeu rigut!\nEm mira amb mala cara... tinc por!\nLluna, que no et toquis més l'herpes, coi! Que ja se t'ha fet prou gran de tan tocar-te'l! I ja m'ho imagino, que pica, però les mans quietes!\nPerò al final ahir no va poder fer el post que volia. Apa, ja li està bé! I avui em toca a mi :-) De totes formes, va aprofitar molt el temps. I una de les coses que va fer va ser el meu dibuix...\nTambé va obrir un llibre i es va preparar les classes del dissabte. No recordava que aquell llibre era tan bo, i està molt contenta. I va estar una estona llegint i... crec que demanaré que troni més dies, que fa moltes més coses i més diferents que estar davant de l'ordenador.\nQue sí, Lluna, que ja deixo de donar saltets! Però és que... és que avui és un dia especial, coi! Que ahir vas acabar el dibuix. I, ja sé que t'enfadaràs, però sembla el dibuix d'una nena de p-3. Que no t'han ensenyat a dibuixar, a tu? Però, en fi, com a mínim has sigut fidel a les formes en general i als colors.\nAi, quins nervis! Aquí hi ha el meu dibuix, fet per la Lluna. Ai, i d'aquí a poc he de marxar i no podré veure si ningú em troba guapa! A sobre, la Lluna va i, en comptes d'escanejar-ho, que havia d'engegar l'altre ordenador, li ha fet una foto, i encara ha quedat pitjor que l'original.\nPerò, vaja, aquesta sóc jo!\nPublicat per Llum a les 17:09\nDoncs per fi et veiem la cara, home, que ja tocava! La veritat és que ets una forma de vida força peculiar, molt diferent a nosaltres, però conserves certs caràcters antropomòrfics. Serà que evolutivament són recomanables, i s'han donat per convergència. O és que tenim origens comuns??\n5 d’octubre de 2007 a les 21:05\nDoncs... no ho sé. Sí que ens assemblem, sí, però no sé res més. Tot i que sóc molt petita, jo, eh!\nEi, que guapa! Però hi ha una coseta que em preocupa... No hi ha perill que t'enganxis els ulls al picar de mans?\n5 d’octubre de 2007 a les 22:51\nApa tres mans! Millor, pots fer més coses alhora... Que jo si tinc la paella a una mà, amb l'altra vaig batent l'ou i ja no tinc mans ni dits per rascar-me el nas! :P\n5 d’octubre de 2007 a les 23:39\n6 d’octubre de 2007 a les 12:39\nGràcies per passa, he tingut feina des del Perdedorès que no venia, nia, cosa, o ésser o el que siguis, segur que el dibuix no t'afavoreix. Massa coses surten molt bé d'una cosa tan petitona que no sé si aguantaria l'espinning...Jo fa 1 mes i mig que no vaig el gimnàs, em reclamo un dia de 36 hores.... Abraçades.\n6 d’octubre de 2007 a les 15:47\nNo, Jordi Jordi! Ja vigilo de no enganxar-me els ulls! :-)\nLaia, tinc dos mans grosses i una mà petita, com tota la gent de la meva raça. Ara, jo no puc agafar cap paella, sóc massa petita!\nMossèn, segur que al meu planeta tu també series curiós :-)\nzel, és la Lluna, la que va al gimnàs. Jo només m'ho miro, quan ella hi va :-)\n6 d’octubre de 2007 a les 16:04\nPer fi se com es la Maia i com diria aquell, me la imachinava més gran :-P\nM'enalegro que la LLuna t'hagi deixat penjar un dibuix de com ets, així ja no ets tant desconeguda :-)\nPetonets per totes dues!!!!!!\n7 d’octubre de 2007 a les 18:42\nJeje. La Lluna ja ho va dir, que jo era petitona :-)


Touch Bar, la pantalla tàctil multifunció d'Apple per als seus portàtils MacBook - elMónTecnològic\nHome » ALTRES » PORTÀTILS » Touch Bar, la pantalla tàctil multifunció d’Apple per als seus portàtils MacBook\nApple presenta un nou tipus de teclat personalitzable que fa servir una pantalla OLED tàctil: Touch Bar.\nSi ahir era Microsoft la que presentava un ordinador de l’estic iMac supervitaminat amb Windows 10, batejat com Surface Studio, avui és el torn d’Apple. I en la “keynote” d’avui, dedicada als seus nous portàtils MacBook, la major novetat es diu Touch Bar.\nEl nou element del MacBook Pro és una pantalla tàctil OLED amb forma de barra situada a la part superior del teclat, i que funciona com botonera personalitzada. Segons el que es vegi a la pantalla principal, l’Touch Bar oferirà diferents botons i controls tàctils (brillantor, volum, funció), optimitzant el maneig del conjunt. Des d’emoticones, fins al timeline de reproducció, passant per les miniatures de fotos o text predictiu.\nAddicionalment el nou MacBook Pro també inclou per primera vegada en un portàtil l’escàner d’empremtes dactilars Touch ID (2n gen) per securitzar l’accés al sistema, un botó dedicat a Siri i un nou trackpad amb Force Touch integrat. A això se li suma el teclat de papallona de segona generació que és resistent i prim.\nÉs el Touch Bar la millor innovació que podia oferir Apple en els seus portàtils? La veritat és que és una cosa molt cridaner, però està per veure si és realment útil i còmode en l’ús quotidià. Apple ja té un llarg historial d’innovacions en portàtils: el primer trackpad, el primer WiFi, el primer SSD. Ara toca veure si el Touch Bar es suma a la llista d’èxits.\nCom fer vídeotrucades per WhatsApp →


La UPV consigna pressupost per a ampliar el Campus - El Nostre Ciutat\nEn marxa hi ha diverses negociacions per a l'ampliació de les instal·lacions\n23 maig 2022 14:50\nReunió de treball celebrada el dijous a Alcoi.\nEl rector de la Universitat Politècnica de València, José Esteban Capilla, ha confirmat el propòsit d’ampliar el Campus d’Alcoi i per a això s’estan mantenint negociacions amb la Generalitat Valenciana per a obtindre la cessió de l’edifici que actualment ocupa AITEX, en la plaça Pintor Sala,. Això permetria escometre l’expansió per a la qual s’ha consignat partida pressupostària en els comptes de la UPV d’enguany i en les del 2023. El tema va ser abordat en la reunió de treball de l’equip rectoral i el de direcció del Campus mantinguda aquest passat dijous.\nLa necessitat de creixement del Campus és una de les prioritats que s’ha marcat el nou equip directiu de l’Escola Politècnica alcoiana que va presentar un ambiciós projecte en el seu programa. En els últims mesos s’han remenat diferents opcions per a acollir noves dependències de la Politècnica a Alcoi. A més del referit edifici de l’antigues Papereres Reunides, també s’ha parlat de l’edifici de Tutto Piccolo, al carrer Verge dels Lliris.\nD’altra banda, Capella va donar a conéixer que es continuen avançant en les converses entre universitat i l’Ajuntament d’Alcoi per a cometre les obres de consolidació del vessant de la Beniata, en la qual s’ha registrat un lliscament de terres.\nAlcoialcoyampliacióCampus Alcoi UPVPressupost


El president d'Eritrea arriba a Etiòpia per consolidar el procés de pau - Diari Jornada\nEl primer ministre d'Etiòpia, Abiy Ahmed (d) i el president d'Eritrea, Isaias Afwerki (e). EFE / Arxiu\nVisita històrica després de dues dècades en conflicte\nEl president d'Eritrea arriba a Etiòpia per consolidar el procés de pau\n| 14 de jul, 2018 - 11:28\nEl president d'Eritrea, Isaias Afewerki, ha arribat avui a Etiòpia per a una visita històrica que consolidi el procés de pau entre les dues nacions després de dues dècades en conflicte. El mandatari eritreu ha aterrat a l'aeroport internacional de Bole a primera hora del matí i ha estat rebut pel primer ministre etíop, Abiy Ahmed, segons ha informat el cap de Gabinet d'aquest últim, Fitsum Arega.\n«El president Afewerki arriba a la seva altra casa, Addis Abeba. En aterrar ha rebut una sentida i càlida benvinguda del seu germà Abiy Ahmed, de representants públics, artistes, figures públiques i membres del Govern. Benvingut a casa president Isaias», ha escrit Fitsum en el seu compte de Twitter. Al costat del president d'Eritrea han viatjat també ministres i altres representants del país.\nEl viatge, que durarà tres jornades, retorna la visita que va realitzar Abiy la setmana passada a la capital d'Eritrea, Asmara. Aquesta va ser la primera reunió entre líders dels dos països en dues dècades, un temps en què les relacions entre Etiòpia i Eritrea han estat marcades primer per la guerra i després, per la tensió a causa de disputes frontereres. Isaias i Abiy van acordar que «tots dos països treballaran per promoure una cooperació propera a les àrees política, econòmica, social, cultural i de seguretat», va indicar llavors el ministre d'Informació eritreu, Yemane G. Meskel.\nEstà previst que els dos mandataris presideixin demà la reobertura de l'Ambaixada d'Eritrea a Etiòpia. El restabliment de les seus diplomàtiques en tots dos països va ser un dels punts més destacats de l'acord assolit diumenge passat que va posar fi a l'«estat de guerra» entre les dues nacions. El pacte també va donar com a fruits el restabliment de les connexions telefòniques i de les línies aèries directes entre les dues nacions.\nEritrea es va independitzar d'Etiòpia el 1993, però les disputes frontereres van portar als dos països a una guerra entre 1998 i 2000 que va causar desenes de milers de morts d'ambdues parts i que va acabar amb l'Acord d'Alger signat el 12 de desembre de l'any 2000. No obstant això, quan aquesta comissió va decidir concedir a Eritrea la ciutat de Badme, epicentre de la guerra, Etiòpia es va retractar del seu compromís i el llavors primer ministre etíop, Meles Zenawi, va assenyalar que només acceptaria aquest dictamen «en principi».\nDes de llavors i fins a l'arribada Abiy al càrrec l'abril passat, les relacions entre aquests dos països de l'Àfrica oriental han estat tenses, tot i que el nou mandatari etíop ha apostat per l'aperturisme i l'acostament de les dues nacions.


Trasllat de matrícula viva – Escola Oficial d'Idiomes d'Amposta\nTrasllats d’alumnes durant el curs acadèmic a altres EOIs\nSi després de formalitzar la matrícula a un centre, l’alumne/a demana poder continuar el curs a un altre centre, el trasllat s’anomena trasllat de matrícula viva. El termini per efectuar trasllats de matrícula viva finalitzarà el 30 d’abril. La sol·licitud de matrícula es farà al centre de destinació mitjançant el model “Sol·licitud de trasllat d’expedient” i quedarà condicionada a la disponibilitat de places d’aquell centre. La documentació que caldrà aportar serà el full de pagament de la matrícula efectuada al centre d’origen. En cas d’haver-hi una vacant, l’EOI de destinació ho comunicarà al sol•licitant. L’EOI de destinació tramitarà d’ofici el trasllat d’expedient de l’alumne/a. En cas de no haver-hi vacants a l’EOI de destinació, s’obrirà una llista d’espera on els sol•licitants hauran d’especificar els grups i horaris desitjats.\nEls alumnes que arribin d’una EOI d’una altra comunitat autònoma hauran de pagar la totalitat de la taxa per serveis acadèmics (Llei 20/2001 de 28 de desembre de Taxes i Preus públics de la Generalitat de Catalunya).\nEntrades: Els alumnes matriculats a una altra EOI que vulguin traslladar-se a l’EOI d’Amposta podran fer trasllat de matrícula viva un cop iniciat el curs i sempre que hi hagi plaça vacant al nivell i horari desitjat.\nSortides: Els alumnes de l’EOI d’Amposta que vulguin traslladar-se a una altra EOI podran sol·licitar un trasllat de matrícula viva un cop iniciat el curs i sempre que l’escola de destinació ho autoritzi.\nEn casos excepcionals, els alumnes oficials que per motius professionals o d’estudis facin un canvi de domicili que impliqui un canvi de municipi podran sol·licitar un trasllat de matrícula per al curs al juliol, justificant-lo documentalment al seu centre d’origen. Caldrà que, prèviament, aquests alumnes hagin formalitzat la matrícula a aquest curs al propi centre en els terminis establerts durant el mes de juliol. La matrícula a l’EOI d’Amposta per a aquests casos (si hi ha places vacants després de matricular els antics alumnes) serà el dia — de setembre.


Reunió del Pla Estratègic de Promoció de Ciutat\nL’Ajuntament de Mataró es proposa elaborar el Pla Estratègic de Promoció de Ciutat i, per fer-ho, tenen clar que és important rebre assessorament dels millors professionals. Així doncs, recentment l’alcalde, David Bote, i la regidora d’Urbanisme, Desenvolupament Econòmic i Cultura, Núria Moreno, s’han reunit amb l’especialista en ‘City Branding’, conegut com a màrqueting de ciutat, i professor de la Universitat de Leicester, el Doctor Mihail Kavaratzis. Durant la trobada es va presentar el Pla de treball que la Direcció d’ocupació i promoció econòmica està elaborant per definir l’estratègia de promoció de ciutat, emmarcada en el Pla Estratègic Mataró 2022.\nKavaratzis va poder descobrir el Pla de treball mataroní i així va poder oferir la seva opinió sobre el plantejament metodològic i es van apuntar possibles línies d’acompanyament i col·laboració.\nMàrqueting de ciutat\nMihail Kavaratzis és expert en màrqueting de ciutat i exerceix com a consultor i assessor en projectes de marca de ciutat i desenvolupament d’estratègies a diversos territoris. La seva activitat principal és la realització de tallers orientats a la pràctica i formació sobre els requisits previs, els processos i els efectes de la marca de lloc, així com la seva contribució al desenvolupament econòmic, turístic, cultural i social de ciutats i regions.\nPla Estratègic de Promoció de Ciutat


Andrés Rugieri: "Els sindicats argentins no accepten les treballadores de fàbriques recuperades" - directa.cat\nAndrés Rugieri, antopòleg\nFotografies Heura Molina Text Mariana Cantero cantero_mariana\nFa gairebé vint anys, l’Argentina bullia: crisi, desocupació, protesta social contínua i diversos governs que van caure successivament sota la pressió d’un poble que va dir prou. La crisi va ser un punt d’inflexió en la història del país i va sumir en la misèria moltes famílies, però també va significar un moment de canvi on noves iniciatives van trobar el context ideal per a desenvolupar-se. Van néixer moviments populars com els piqueteros o els clubs de trueque i es va començar a parlar d’una pràctica que no era del tot nova, però que s’estenia a poc a poc: les fàbriques recuperades. En aquell context, una coalició de docents i estudiants de la Universitat de Buenos Aires va aconseguir posar en marxa el programa Facultat Oberta, dissenyat per treballar amb aquest moviment i coordinat per Andrés Rugieri, antropòleg recentment llicenciat. Ha dedicat pràcticament tota la seva carrera al moviment, que –augura– si sap reinventar-se, pot sobreviure a l’amenaça del govern de Mauricio Macri.\nQuina trajectòria ha fet el moviment?\nA l’Argentina, les primeres empreses recuperades sorgeixen a finals dels 80, principis dels 90. Aquests casos van ser molt poc coneguts, van ser conflictes interns de treballadors que després es van constituir en cooperativa dels quals pràcticament no es va assabentar ningú. Però el 2001 hi ha un moviment molt més ampli. S’ocupen unes 150 empreses i fàbriques simultàniament, la qual cosa els dona notorietat. Es recuperen des de fàbriques fins a escoles. Són empreses que han fet fallida, que han estat buidades; llavors, els treballadors les han d’aixecar no des de zero, sinó des de més avall. Després, amb el govern de Kirchner, comença a canviar la situació econòmica, s’expandeix el mercat intern i es recupera el mercat de treball –i amb això el consum. A finals de 2015, eren unes 370 les empreses recuperades.\nEn l’àmbit legislatiu, quins canvis hi ha hagut?\nLa llei de fallida era una llei feta durant els anys 90 que conduïa a la rematada de béns i a pagar primer als bancs i després a la resta de creditors, entre ells els treballadors. Després de moltes lluites, l’any 2011 es reforma la llei per un projecte de les organitzacions de fàbriques recuperades. A partir d’aquest moment, comença tot el camí de recuperar aquesta mena d’empreses, però és molt complicat i queda molt a discreció del jutge.\nTambé hi ha la llei d’expropiacions…\nSí. Aquesta llei declarava d’utilitat pública l’empresa amb l’argumentació que va entrar en fallida de manera fraudulenta. La Constitució argentina, de fet, té un article per a les expropiacions, com la majoria de les constitucions occidentals, però està pensat per qualsevol cosa menys per recuperar fàbriques: perquè l’estat faci una autopista que passi per terrenys privats, per exemple. En època de la crisi de 2001 es va permetre una lectura d’aquesta llei que va possibilitar, gràcies a la debilitat institucional i política de l’època, que s’expropiessin fàbriques i que se cedissin a la cooperativa de treballadors per a un termini determinat. Després es van començar a fer lleis que preveien el traspàs de la propietat a la cooperativa al cap d’uns anys, pagant una mena de pla en quotes. Això permet que la cooperativa funcioni, que no la desallotgin, però tampoc resol la qüestió, perquè excepte algunes que van aconseguir el títol de propietat, la majoria no el tenen.\nAl sistema no li interessa tenir lleis d’aquesta mena, que avalin les expropiacions. Com és que s’han pogut portar a terme?\nAl sistema no li interessa tenir lleis d’aquesta mena perquè ataquen la propietat i especialment la dels mitjans de producció, i la posen en mans col·lectives. Però és una eina que s’ha fet servir perquè l’Estat argentí ha tingut sempre la visió que era alguna cosa conjuntural, que quan s’acabés de recuperar la plena ocupació, els drets atorgats a les empreses recuperades ja no tindrien sentit. El problema és que l’economia no es recupera mai, el treball es flexibilitza, es precaritza i això converteix aquesta opció en alguna cosa que no desapareix, sinó que es perpetua.\nQuin grau d’organització tenen les treballadores?\nEn general, els sindicats no accepten les treballadores de fàbriques recuperades perquè no són assalariades, no pertanyen al règim general. Llavors, aquestes treballadores formen les seves pròpies organitzacions. El problema és que, en comptes de formar-ne una, se n’han format una desena. Es constitueix un gran moviment, el moviment nacional d’empreses recuperades, però es comença a fracturar per qüestions polítiques.\nQuina és la situació amb Macri?\nÉs molt complicada. Hi ha un programa econòmic que implica una política que destrueix el mercat intern gràcies a una obertura a les importacions indiscriminada. Això està arruïnant branques senceres de la indústria. A més, hi ha inflació i baixada en el consum. El govern ha desenvolupat una política específica per evitar que sorgeixin més empreses d’aquest tipus. El poder judicial no és independent i s’ha tornat més agressiu, hi ha hagut desallotjaments violents de fàbriques. S’han fet registres en cases de treballadors, envien inspeccions\ni clausuren cooperatives.\nMalgrat tot, fa anys que el moviment resisteix…\nCrec que és un moviment difícil de derrotar. Hi ha moltes d’aquestes empreses que estan consolidades. El tema és si poden resistir la política econòmica en general, i crec que s’ha de començar a buscar maneres de superar la individualitat. Falta ampliar la mirada i crear una altra mena de mercat i d’economies.\nAndrés Rugieri Argentina crisi expropiacions fàbriques recuperades Facultat Oberta Mariana Cantero sindicats


Propers Esdeveniments › Concerts › – Sóc Sant Feliu de Guíxols\ngen.\t18\t2019\n18 gener, 2019 @ 21:00 - 23:30\nJack Grelle a l’Ermita de Sant Amanç\n“Un heroi del honky-tonk que arriba just en el temps correcte amb l'Amèrica de Trump” Rolling Stone “Got Dressed Up to be Let Down” el nou àlbum d'octubre de 2016 del compositor country de St. Louis, Jack Grelle, dibuixa la imatge de la veritable americana amb profunditat i varietat. En gran part esculpida pels honky-tonk dels anys 70, l'àlbum teixeix diverses influències com el cajun, la música texana, el rock & roll i el folk per crear una interpretació apassionadament completa d'un so clàssic. Les cançons són acuradament elaborades amb contribucions d'un assortiment de músics com South City Three (Pokey LaFarge) i John Horton (The Bottle Rockets). Les formacions inclouen pedal steel, piano, violí i harmònica. La voluntat de Jack de viatjar per les fronteres de gènere és un testimoni de la urgència i la inquietud del seu art. Aquest esperit vertiginós l'ha portat a més de 13 països i 3 continents amb un programa de gires de 150 concerts a l'any. Ha compartit escenari amb Joe Ely, Billy Joe Shaver, Chris Stapleton i Pokey Lafarge. LaFarge, que ha convidat personalment a Grelle a obrir espectacles en nombroses ocasions, es va referir a Jack com a "poeta del mig oest" i "un home renaixentista atemporal". Jack també ha tingut l'oportunitat de seure amb Dale Watson i els seus Lonestars. Com que el nou àlbum de Grelle canvia de valsos al two-step i al rock&roll, la intel·ligència i la seva lletra segueixen sent coherents. Les cançons de Jack abasten el tema de celebrar la vida de la seva àvia recentment difunta a Amèrica del Sud, i demostra una integritat i coratge que reflecteixen la seva educació punk rock abordant temes com la llibertat en feminitat i la tragèdia dels assassinats policials que pateixen la comunitat afroamericana. Jack és un artista fort i idealista que no accepta limitacions. Aquestes qualitats el van portar a abandonar el seu rol normal ja que va muntar una banda de suport per recórrer Midwest amb Lavender Country, la música de Patrick Haggerty, un activista de drets homosexuals que va fer el primer àlbum de country gai del món. El compromís de Grelle el condueix de manera contínua a nous reptes, i supera constantment les expectatives. Amb un nou àlbum fort i un llarg recorregut de gires, Grelle està preparat per a nous horitzons i un gran èxit!\ngratuït / donació voluntària\ngen.\t13\t2019\n13 gener, 2019 @ 18:00 - 21:00\nXavier Calvet & Copa Lotus & Marta Delmont a la TZVR\nAtzavara Club\tCarretera Palamós, 266, Sant Feliu de Guíxols\nDesprés d'un meravellós any de vol incandescent, el proper diumenge 13 de Gener direm adéu al "Firebird Tour" amb una gran festa de comiat a la sala ATZAVARA CLUB de Sant Feliu de Guíxols. Hem viscut un munt d'experiències increïbles al llarg d'aquest temps i vam pensar que ho haviem de celebrar com cal. Per acabar de fer-la grossa hem convidat als nostres amics Vilanovins Copa Lotus, grup favorit amb qui compartim guitar-hero i a la Marta Delmont que ha fet un dels nostres discs de capçalera del 2018. Tot plegat començarà a les 18:00h de la tarda (kids friendly) i ens agradaria moltíssim compartir la tarda amb tots vosaltres, que ens heu ajudat a desplegar les ales i a volar ben amunt. See ya there! Xavi


Un estudi diu que el desenvolupament econòmic de l'entorn del Circuit generaria un impacte de gairebé mil milions | NacióGranollers\nUn estudi diu que el desenvolupament econòmic de l'entorn del Circuit generaria un impacte de gairebé mil milions\nEstimen que s’hi podrien instal·lar més de 140 empreses que crearien 6.000 llocs de treball\nper Redacció , 27 d'octubre de 2020 a les 16:33 |\nFoto de grup amb els consellers Calvet i Tremosa de l'acte de presentació de l'informe | Cambra de Comerç de Barcelona\nSegons un estudi elaborat per la Cambra de Comerç de Barcelona, el desenvolupament del Pla de Desenvolupament Urbanístic (PDU) al voltant del Circuït de Barcelona-Catalunya –aprovat el 2016 i pendent d'execució- permetria instal·lar-hi més de 140 empreses que generarien un impacte econòmic de 970 milions d'euros i que contribuirien a crear gairebé 6.000 llocs de feina. Segons els autors de l'informe, el "prestigi esportiu" del Circuït, l'escassetat de sol a l'àrea metropolitana i les bones comunicacions de la zona, permetrien atreure empreses de la indústria del motor i de la mobilitat sostenible que farien del Vallès "un referent industrial". Per tot això, la Cambra demana al Govern que impulsi el projecte per acollir les primeres empreses el 2023.\nL'estudi 'Desenvolupament empresarial dels polígons al voltant del Circuit de Barcelona-Catalunya' s'ha presentat aquest dimarts a la Llotja de Mar en un acte que ha comptat amb la participació del conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, i del d'Empresa i Coneixement, Ramon Tremosa, que alhora és president del circuit.\nSegons l'estudi, l'impuls del PDU, que contempla quatre sectors diferenciats en funció del tipus d'activitat amb més de 100 hectàrees de superfície, podria acollir 144 empreses que tindrien una facturació de 970 milions d’euros, tenint em compte l’impacte indirecte i induït. A més, el desenvolupament empresarial d’aquest complex impactaria econòmicament en 430 milions d'euros en el valor afegit brut del territori i crearia gairebé 6.000 llocs de treball.\nLa distribució d'empreses per sectors que s’ha tingut en compte en l’estimació és 15% indústria, 23% comercial o oficines, 23% tecnologia o educació, i 40% esportius recreatius i hotels.\nDavant aquest impacte econòmic, la directora d’Anàlisi econòmica de la Cambra de Barcelona, Carme Poveda, ha destacat que la inversió pública necessària per tirar endavant el projecte, estimat en 15 milions d'euros per construir els accessos i 61 milions per a costos d'urbanització, quedarien "àmpliament compensats".\nPer la Cambra, amb aquest projecte Catalunya "s'hi juga molt i no hi ha temps a perdre". En aquest sentit, Poveda, ha afegit que si el Govern el considera prioritari es podria dur a terme en uns dos anys per posar-lo en marxa el 2023 quan es preveu sortir de la crisi provocada per la pandèmia. Durant aquest temps, ha afegit, la inversió pública per fer-lo realitat afavoriria la recuperació de sectors com el de la construcció i l'obra pública en un moment de baixa inversió privada.\nPels autors de l'estudi, el prestigi del Circuït i la seva bona ubicació, permetrien que al seu voltant s'instal·lessin empreses de la indústria del motor, la mobilitat sostenible i les activitats recreatives i esportius que suposarien "una oportunitat pel territori i pel conjunt del país".\nDurant la seva intervenció, el president de la Cambra de Barcelona, Joan Canadell, ha xifrat en prop de 400 milions d'euros l'impacte econòmic que generen anualment les proves que acull el Circuit, el que el situa com "una de les principals infraestructures del país". Amb tot, ha afegit que si s'impulsés de manera definitiva el PDU, l'impacte es multiplicaria generant, a més, un ecosistema perfecte per atreure noves empreses de la indústria del motor i de la mobilitat sostenible.\nCanadell també ha posat en valor que l'atracció d'empreses innovadores i sostenibles, permetria també impulsar el sector de l'automoció a Catalunya que actualment es basa principalment en la producció de vehicles. "L'entorn del Circuit de Barcelona-Catalunya seria un bon lloc perquè comencin a rodar aquest tipus de projectes empresarials", ha afegit.\nEl Govern aposta pel PDU\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, ha elogiat la importància del PDU, tot assegurant que permet oferir concreció de temps i costos a les companyies interessades en instal·lar-se a l'entorn del Circuit de Catalunya. "Són dues certeses essencials per programar inversió", ha remarcat Calvet, tot destacant que això referma la competitivitat dels polígons.\nAl mateix temps, el conseller també ha subratllat la importància del sector de l'automoció al conjunt de Catalunya, assenyalant el potencial del Circuit però també de companyies com Seat i Nissan, i del centre de desenvolupament Idíada. Tot un hub al qual Calvet ha assegurat que la Generalitat concedirà ajudes per superar la crisi de la covid a través del Pla per a la Reactivació Econòmica i Protecció Social (CORECO). "Més enllà d'una idea, volem que potenciar el clúster de l'automoció sigui una realitat", ha apuntat.\nPer la seva part, Tremosa ha aplaudit les possibilitats de futur que el PDU del Circuit de Catalunya ofereix per l'entorn de Montmeló i ha augurat que la Generalitat aconseguirà renovar el contracte amb la Fórmula 1, "fet que donarà certesa al Circuit i ajudarà a promoure els polígons". "No podem abandonar Montmeló", ha subratllat.\nImperdibles, Economia, Pla de Desenvolupament del Circuit, PDU Circuit, Circuit de Barcelona-Catalunya


#1 · 06/Nov/2012, 23:37\nEls equips poden estar formats per entre 4 i 6 pilots i el preu de l'inscripció es de 150 ( inclou el cotxe, que us podreu quedar després de la cursa )\n#2 · 06/Nov/2012, 23:39\nSense temps a gairebé penjar la noticia, ja tenim el primer equip inscrit, com no, els habituals de:\nVinga, espavileu que només queden 7 places !!!\n#3 · 07/Nov/2012, 13:19\nHola Esteve,ja es saben els horaris de la cursa?\n#4 · 07/Nov/2012, 14:34\nDivendres 7, de 17 a 19 hores. ( 8 x 12  )\n#5 · 07/Nov/2012, 18:28\nHola Esteve ja pots inscriure un equip de Banyoles Slot format per en Narcis,en Moi,en Joel i jo mateix a l espera de la confirmacio del cinque pilot.Apa gassss!\n#6 · 07/Nov/2012, 22:39\nSense temps a gairebé penjar la noticia, ja tenim dos inscrits.\nVinga, espavileu que només queden 6 places.\n#7 · 07/Nov/2012, 23:16 · Editado por cairutsirodons\nJa tenim quatre inscrits.\nSLOT TERRASSA Dani Gonzalez\nBANYOLES SLOT David Pi\nOUTSIDERS Hermann Meinhardt\nBANYOLES JUNIOR Robert Llach\nVinga, ja només queden 4 places.\n#8 · 08/Nov/2012, 08:42\nAhir parlant amb l'entrenador dels joves valors, vam decidir apuntar l'equip "Banyoles Junior Team". En principi els nostres fills hi serán Robert LLach, Pau Villarreal, i els que puguin venir d'entre Pol Llandrich, Miquel Camprubí, Iván Rodriguez. També li direm a el nou talent que ha aterrat pel club Joan Suquet, a veure si s'hi apunta...\nEls Pares, de moment farem de comodin, si falta algú en qualsevol equip, ja ajudarem. I per descomtat les famoses asistencies de Relleu del comodí toni villarreal, jejejeje....\n#9 · 14/Nov/2012, 14:40\nJa només queden tres places !!!\nJP SLOT Jordi Pedragosa\n#10 · 14/Nov/2012, 23:45 · Editado por cairutsirodons\nJa només queden DUES places !!!\nSLOT TERRASSA GUATXIPEI Dani Gonzalez\nSLOT TERRASSA ORIGINAL -------------------------\n#11 · 18/Nov/2012, 20:42\nLlista d'equips inscrits\nSLOT MONTROIG Santi Torà\n#12 · 25/Nov/2012, 23:08\nBones, aquest serà el protagonista d'aquesta edició.\n#13 · 26/Nov/2012, 19:21\nSabeu ja la durada de les mánigues i cuantes hi haurán.\nHaig de preparar un cuadrant d'horaris per l'equip junior, aquest diumenge de cursa infantil ho repartirem entre els sis participants.\n#14 · 26/Nov/2012, 20:56\nEls vehicles de la cursa ja són al taller.\nDe fet, quatre ja estan a punt, a l'espera de rebre el propulsor, i els altres quatre entre demà i dimecres esperem que també estaran llestos.\nEls cotxes em donen bones vibracions. Espero no equivocar-me, i que aguantin a bon nivell les 24 hores !!!\nJa penjaré alguna foto quan els tingui llestos.\nAneu posant-vos en forma !!!\n#15 · 27/Nov/2012, 00:51\nBones Toni, hi hauran 4 rotacions de 40 minuts.\n#16 · 27/Nov/2012, 09:47\nM'ho expliqui una mica més si us plau.\nEs que soc da Barçalona i no hu antenc...jejeje.\n4 rotacions de 40 minuts ???\nles mánigues de 40 min. ok, lo de les 4 rotacions ? Necessito saber el numero total de mánigues previstes per la cursa sencera...\n#17 · 27/Nov/2012, 12:30\nHola Toni,el que vol dir es que es faran quatre passades de 40min per totes les pistes o sigui 8x4:32 relleus de 40 min o sigui 1280 minuts efectius de cursa que son 21,33 hores.Vinga ens veiem.\n#18 · 27/Nov/2012, 14:00\nEm sembla que vol dir que cada 45 minuts es canviarà de carril, 40 minuts corrent i 5 per fer els canvis de cotxes i números.\nPer tant cada 6 hores s'haurà fet una passada complerta als 8 carrils i en el total de la cursa aquesta operació es repetirà 4 vegades, o sigui que correreu 4 vegades per cada carril.\n#19 · 27/Nov/2012, 14:28\nTal com molt bé han explicat en David i en Josep M. es feran 4 rotacins de 6 hores, que equivalen a 45 minuts per carril, dels que en treurem 5' per fer el canvi de carril i per tant quedaran en mànegues de 40 minuts.\nD'aquesta manera hi haurà un total de 32 mànegues.\n#20 · 28/Nov/2012, 23:51\nEl cartell , obra d'en Moi.


El que no diuen és que amb la preparació que tenen molts joves a Londres hi poden fer molt més que servir cafès, tot i que sí, potser per a tenir feina, hauran de marxar. N'estic farta de sentir el discurset dels que es queixen (no se'n planyen, es queixen) que els joves marxen a buscar feina fora (bé... en molts casos és perquè aquí no n'hi ha o les condicions són dolentes i busquen alguna cosa millor, que els doni un futur). Però encara és pitjor el pensament cada vegada més generalitzat que les empreses poden disposar d'aquests joves com els roti, que han d'estar disposats a viatjar i a no tenir un lloc estable mai, que avui els podem enviar a la Xina i demà al Canadà... quan podran estabilitzar-se? Quan podran formar una família aquests que avui són joves? També els hipotequem l'estabilitat?\nI això ho diu una amant dels viatges, que va anar a Londres fa uns mesos per fer alguna cosa més que servir cafès i que de fluïdesa, ja en té! Quina barra!\nEva 26 d’abril de 2012 a les 13:49\nQuina Mena de conseller és aquest?!?\nEutrapèlia 26 d’abril de 2012 a les 15:23\nM'ha fet alterar de valent!\nEva 27 d’abril de 2012 a les 12:24\nSi t'alteres molt, en lloc de servir cafès hauràs de servir tisanes... :P\nEutrapèlia 27 d’abril de 2012 a les 17:06\n:)) més val prendre-s'ho amb humor...


Junqueras admet que no som República - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 11 de Març de 2018. 12:40h.\nEl president d'ERC reconeix que la presó va per llarg\nL'exvicepresident del Govern i líder d'ERC Oriol Junqueras ha admès que és "conscient que el captiveri pot ser llarg" en una entrevista a El Punt Avui aquest diumenge. "La veritat és que fins a la data han denegat tots els recursos. Millor no concebre cap esperança en va" ha assegurat.\nJunqueras ha afirmat que "no som República, però ho acabarem sent si una majoria democràtica prou sòlida ho vol" i ha reconegut que "no veig futur dins el Regne d'Espanya".\nL'exvicepresident ha apuntat que l'independentisme ha d'aconseguir "una sòlida majoria política, transversal, que superi l'aliança conservadora que vol paralitzar tots els canvis" i ha demanat a la CUP que "s'impliqui i formi part de la solució, no del problema".\nJunqueras, empresonat a Estremera, ha afirmat que la CUP ha d'ajudar la resta de l'independentisme, ja que considera que, "si hi són, el reforcen" i si no l'afebleixen. "Que ens ajudin, s'impliquin i formin part de la solució, no pas del problema. Han de formar part de la mata de jonc. Si hi són, l'enforteixen. Si no la debiliten" ha assegurat l'exvicepresident.


Una casa nova, Bella. Vella, vells. – Bitàcoras.\nUna casa nova, Bella. Vella, vells.\nPublicat per Al Fenici on Mai 29, 2017 Mai 29, 2017\nJo t’ho escriuria. Escriuria sobre cadascun dels moments estranys i íntims que he passat amb tu, que han estat molts, o pocs, segons qui s’ho miri. Escriuria sobre aquest llibre que mai escriuré i la casa a les muntanyes que mai em tindrà, les parets des de Lladurs amb el Port ben alt i la Solsona petita on menjaria sovint, escapant de tu, unes pizzes a la carretera. M’enduria els esquis i les botes i segurament em podrien més els gossos que les botes, i, els esquis. M’hauria fet vell i fumaria de tant en tant, alguna cigarreta amagada darrera el cobert de la masia que encara no he comprat.\nSaps que aniria a buscar cada matí els ous al galliner, darrera el cobert, els dos gossos em seguirien com ajudants inquiets. Aturats però a la porta. I tu, des de l’habitació que vam decidir fer tirant envans mirant al sud, escoltaries cadascun dels neguits i retrets, que esmorteïdament, deixaria anar de camí. M’hauria fet vell. Seré vell, perquè hi vull arribar. I potser hi romandré sol a la casa, sovint imaginada on escriuria el llibre que mai escriuré. Ens vindran a veure els amics, i no els voldrem, els parlarem, desitjant que marxin aviat, i ens deixin. Tu vigilaràs els acabats, i les rajoles, i els panots de gaudi que tant m’agraden i que tu, com els forners amb les farines, miraràs amb despreci. La casa s’anirà fent gran a mesura que tu i jo ens farem petits. Tu ja n’ets de menuda, però l’edat, els anys i les penes, et faran encara més arraulida del que ets. Encara més petita del que et sentia quan de joves, érem junts.\nLladurs em tindrà cada dia dret, veurem Cambrils i Llinars posar les llars quan els ports s’enfosqueixin, i aleshores sabrem que arriba l’hivern. Passejarem agafats de la mà, o lluny un de l’altre cada tarda. Sé que sovint t’enutjaràs, no entendràs que m’allunyi de tu en tan poc espai, temorós de ser tan a prop, tan normal, tan mortal. Escriuré poemes contra tot i contra la vida, mentre tu, a la cuina, faràs pastissos, o cuinaràs coses que hauràs trobat al mercat de baix de Solsona.\nA vegades, sovint al principi, i més de tant en tant quan ens fem grans, desapareixeràs per anar “Al Mar” encara que tu ets de muntanya com sempre dius, marxaràs amb un adéu de reina d’Anglaterra prometent tornar… i jo et creuré. Mai seràs la dona més bonica i tampoc la meva, en tindré millers endemés de tu. Però, amb aquest deix teu, el que tens quan em parles des de dalt, estirat jo al llit, si que seràs la més desitjada, i envelliré mirant un sostre que no serà mai més blanc sinó el teu perfil i més enllà el cel.\nEls hiverns seran llargs, a cops, sol amb els gossos, i sovint amb tu, la finestra encarada al sol, al Gran Sur, ens enganxarà endormiscats, al sofà, més tard de les 4 de la tarda, i un poc abans d’aquell moment, identificable, quan el sol mort.\nEt parlaré altre cop del tatuatge, i el teu somriure sorneguer, em dirà que vols tornar a que ens ho facin.\nPassaran les tardes i els matins; els matins on em llevaré d’hora i tu, també; les tardes quan amb cara d’entès escriuré tres frases i tu em parlaràs com si fos un gran escriptor, i jo, incòmode et preguntaré si vols que anem a fer un vol amb els gossos, recollir tres branques i dues pinyes per posar el foc.\nDesprés els nanos, vindran, tots amb les seves histories, primer amb els seus amics i més tard, amb els nostres nets, i després sols els nets; anirem ben d’hora a buscar ous al galliner i em diràs que m’he de llevar més tard, que volen dormir, però som de llevar nos d’hora, d’anar de passeig per la Boqueria els dissabtes i tot plegat.\nPer cert, tindrem motos, o en tindrem sols una, i dijous, quan hi ha mercat a Solsona, baixarem. La gent dirà que som uns pixa pins, però, al vespre, amb les branquetes i pinyes faré un foc a la llar mentre tu tanques finestres i fas truites. Hauríem de comprar una casa a Lladurs, no?\nNevarà i morirem plegats una nit de febrer, passat Reis.\nEntrada prèvia Te escribo a tí.\nEntrada següent El preu d’unes vides…


La història de la vinya i el vi del Penedès de Santi Borrell, reconeguda internacionalment | Cupatges\nL’autor lamenta que “el sector no té gaire interès en llibres d'història i de divulgació que parlin sobre ells mateixos”\nOpina també que “els vins catalans tenen problemes en la seva base estratègica i estructural de promoció i difusió”\nRamon Francàs | 24/04/2020 a les 10:49h\nArxivat a: Llibres, Santi Borrell, ‘La vinya i el vi del Penedès. 1850-2018’\nEl llibre ‘La vinya i el vi del Penedès. 1850-2018’, del poeta Santi Borrell, s’ha endut el premi al millor llibre de món sobre vins europeus. Es tracta dels Gourmand World Cookbook Awards, un dels premis de més prestigi, ja que enquadra totes les temàtiques i categories sobre els llibres que parlen sobre els vins d’Europa. A la vegada, ha rebut el segon premi com a millor llibre del món en la categoria ‘història del vi’.\n‘La vinya i el vi del Penedès. 1850-2018’ mostra l’evolució del sector a partir de l’aparició dels primers grans comerciants de vi del Penedès, molt centrat en la pagesia i en la comercialització del vi. No hi falta un capítol dedicat als preus del raïm, o d’altres dedicats a les cooperatives penedesenques, als cellers elaboradors de vi base o als cellers embotelladors de vins de qualitat, que s’obre amb l’Hospital de Sant Joan Baptista de Sitges.\nDel llibre s’ha fet ja una tercera reimpressió (edició limitada de 200 exemplars) i estarà disponible a les llibreres (30 euros) quan s’acabi el confinament. El llibre ja s'ha pogut distribuir en alguns cellers, seguint les mesures de seguretat. També s'havia organitzat un debat a principis d'abril amb els representants dels sindicats dels viticultors del Penedès per parlar sobre el passat i el futur de la pagesia. L’acte, però, està pendent de buscar una nova data.\nEls premis Gourmand s'havien de celebrar davant de tots els escriptors i autors que havien estat nominats però, seguint les instruccions de França i de la Xina, s'ha decidit donar els premis sense la cerimònia del lliurament. A hores d'ara no es pot saber com evolucionarà la pandèmia i com es podran celebrar els premis Gourmand The Best of the Best 1995-2020, programats a París, els dies 3 i 4 de juny.\nEl llibre ‘La vinya i el vi del Penedès’, de 463 pàgines, es va presentar l’abril de l’any passat. Es va publicar amb el suport de la DO Penedès, Enoturisme Penedès, Família Torres, el Consell Comarcal de l’Alt Penedès i l’Ajuntament de Vilafranca del Penedès. L’autor ha volgut donar les gràcies a totes les empreses del sector “que m’han donat suport a través del llibre, com així de totes les institucions i empreses que m’han donat suport per realitzar aquesta tercera reimpressió. Especialment vull donar les gràcies a l'equip de l'Arxiu Comarcal de l'Alt Penedès, per totes les hores i atencions que vaig rebre. A la vegada, vull donar les gràcies als cellers que em van donar suport per estar present als premis Gourmand”.\nSanti Borrell i Giró ha publicat també tres llibres de poesia, ha organitzat alguns festivals de poesia i va impulsar el Manifest de Poetes per la Independència. També és autor de l’obra ‘La història del cava’, que va ser nominada el 2016 com a millor llibre publicat en els darrers 25 anys en la categoria història del vi. Aquest llibre és de Publicacions de l’Ajuntament de Sant Sadurní d’Anoia.\n“Promoció molt més rentable que una campanya de publicitat”\nSanti Borrell manifesta que “a la resta del món es publiquen molts llibres sobre vins, especialment a França. També hi ha un fenomen molt curiós: es publiquen molts llibres a la resta de països, en moltes llengües, que parlen sobre regions històriques de França, sigui de la Champagne o de vins de tot França. Per exemple, de la Champagne es publiquen molts llibres a molts països, moltes guies o molts llibres de reportatges, fet que genera una promoció molt més rentable que una campanya de publicitat”. En aquest sentit també apunta que “a totes aquestes regions treballen i tracten als escriptors de forma adequada. És un plantejament molt positiu. Hi ha una base de mentalitat positiva que genera molts beneficis per aquestes regions vinícoles. Fins i tot, França té una categoria especial de la quantitat de llibres sobre vins que es publiquen”. La línia positiva, afegeix, és que “hi ha una tendència molt clara per conèixer els productes que es consumeixen. L'enoturisme, a part, genera aquesta dinàmica positiva. Això significa que hi ha un gran interès a llegir llibres sobre vins. El vi comença a ser vist com un producte cultural, històric. En alguns casos, el públic, en general, demostra més inquietud i passió en conèixer els vins d'una regió que el mateix sector”.\nSanti Borrell comenta que "hi hagut alguns cellers i caves que han passat olímpicament d'aquest llibre que parla precisament d'ells”.\nEn aquest marc entén que “el sector de la vinya, el vi i el cava del Penedès hauria d'entendre totes aquestes consideracions i analitzar-les. Un llibre que parli d'ells pot tenir un gran impacte de promoció. Haurien de veure que un llibre és un producte cultural i social que pot arribar a molts segments de la població. I això encara no ho entenen”.\nTota aquesta dinàmica, considera Borrell, determina el compromís del sector pel seu propi territori. A Catalunya, opina, es publiquen pocs llibres sobre vins, Diu que això és “molt lògic”, ja que “hi hagut alguns cellers i caves que han passat olímpicament d'aquest llibre que parla precisament d'ells”. Rebla el clau afirmant que “predominen les guies que es publiquen de forma anual o de forma periòdica. Actualment hi ha una tendència a escriure reportatges periodístics que es podrien escriure en revistes. A l'estat espanyol, creu, la situació és molt semblant. Ara ve, remarca que hi ha excepcions com el llibre ‘Los nuevos viñadores’ de Luis Gutiérrez. Del llibre s'han venut gairebé 10.000 exemplars des del 2017.\n“Ha estat molt dur”\nDe moment, Santi Borrell no es planteja cap llibre més sobre història vitivinícola. Diu que he completat una part de les seves inquietuds sobre la història del vi. Li agradaria, això sí, fer “un gran llibre sobre la pagesia”, que potser seria la tercera part i última, però reconeix la investigació requereix molt de temps. Ara tots els nous projectes estan centrats en els nous llibres de poesia que li agradaria publicar en els pròxims anys. Té carpetes i carpetes plenes de poemes que s'han de treballar i ordenar. Va dedicar molts anys a escriure el seu primer llibre sobre la història del cava. Per fer aquesta segona part ha invertit dos anys. Reconeix que “ha estat molt dur”. Com a somni, li agradaria fer un llibre sobre el Priorat, una regió que li agrada molt. En tot cas, apunta, “no es donen bones condicions a Catalunya per escriure sobre vins. No tenim ni una revista en paper sobre vins catalans. Hi ha grans escriptors catalans que han d'escriure sobre altres regions vitivinícoles ja que el sector no té gaire interès en llibres d'història i de divulgació que parlin sobre ells mateixos. És una paradoxa, però la realitat és aquesta”.\nTambé manifesta Santi Borrell que “els vins catalans tenen problemes en la seva base estratègica i estructural de promoció i difusió, en la seva visió oberta, en els seus fonaments. En tot cas, és molt difícil evolucionar, pagant el raïm a 0,30 cèntims/kg. El gran repte serà canviar la mentalitat del sector i això ni s'ho plantegen. Trobo a faltar que les mateixes institucions, com l’Incavi o el Departament d'Agricultura, estiguin per damunt del propi sector”.


Ordino aposta pel repte dels circuit dels estripagecs - Altaveu el diari digital d'Andorra\nOrdino aposta pel repte dels circuit dels estripagecs\nConvida al visitant a fer-se una selfie amb el símbol que corona sis pics dels més alts i emblemàtics de la parròquia\n30/06/2020 (20:40 CET)\nL'estripagec de l'Estanyó. Comú d'Ordino\nTres anys després de presentar el circuit ‘Estripagecs al vent’, l’Oficina de Turisme llença un nou repte per aquest estiu que convida al visitant a fer-se una selfie amb el símbol que corona sis pics dels més alts i emblemàtics de la parròquia d’Ordino, aquest cop amb mascareta. Totes aquelles persones que es facin una selfie amb l’estripagecs en un mínim de cinc dels sis pics, amb la mascareta posada, i les mostrin a l’Oficina de Turisme obtindran un obsequi.\nLes autofotos s’hauran de publicar a la xarxa Instagram amb l’etiqueta #ordinoestripagecs i l’estació Ordino Arcalís premiarà les deu primeres fotos més votades. La iniciativa transversal entre els departaments de Cultura, Turisme i Esports vol promoure l’esport i la muntanya, així com incentivar el turisme local amb una nota d’humor.


CICLE MITJÀ -LA MERCÈ- Martorell: de maig 2016\ndijous, de maig 26, 2016\nEls alumnes de 4t de primària vam fer ahir, dimecres, la sessió pràctica de l'activitat que fem amb la policia local de Martorell, sota el nom de "Mobilitat segura".\nLa part teòrica la vam fer a classe al segon trimestre i ahir van venir a l'escola a buscar-nos amb el bus urbà per anar fins a les instal.lacions de la policia a Can Oliveres.\nUn cop allà, ens van dividir en tres grups i vam fer tres pràctiques: la de bicicleta, que oferia el servei català de Trànsit; la de saber circular com a peatons i com a ciclistes ,com si estiguéssim anant pel carrer; i la de ser usuaris del bus urbà.\nVa ser molt interessant i no cal dir, que molt divertit.\nAquí teniu una petita mostra. La resta de fotos, les penjarem a l'àlbum del cicle.\nPublicat per Cicle Mitjà La Mercè -Martorell- a 5/26/2016\ndimecres, de maig 25, 2016\nDimarts, 24 de maig els alumnes de 4t, i dimecres, 25, els alumnes de 3r, vam anar a visitar Mercabarna, treballant la campanya 5 al dia!\nAmb dos monitors molt simpàtics per grup i amb moltes ganes d'explicar, d'aprendre i de veure, vam fer unes activitats prèvies a la visita d'alguns dels pavellons de la fruita i les hortalisses.\nA part d'impressionar-nos la magnitud de les instal.lacions i de la quantitat de gent que es mou per allà, vam gaudir de tot el que ofereixen les parades i d'un joc molt divertit.\nEn el pavelló de patates ens van obsequiar amb una bossa de 3kg de patates i en acabar de dinar, de recollir i abans de marxar, ens van regalar una bossa amb un llibret per saber més de la importància d'una dieta sana i saludable. Ens ho vam passar molt bé i ens va agradar molt.\nAquí teniu un petit tast de la sortida de 4t.\nEn breu, hi haurà totes les fotos a l'àlbum de fotos del Cicle Mitjà.\nPublicat per Cicle Mitjà La Mercè -Martorell- a 5/25/2016\nHem celebrat la setmana de l'scratch\nEl proper dissabte 14, es celebra el dia internacional de l'scratch, un llenguatge de programació ideal per iniciar els nens.\nNosaltres, a l'escola, el celebrarem durant tota la setmana programant i fent robòtica.\nHi ha milers d'activitats a tot el món!!! Les pots veure clicant aqui.http://day.scratch.mit.edu/\nPublicat per Andres Garcia a 5/13/2016\ndimecres, de maig 11, 2016\n3r Visita l'Ajuntament!\nAvui dimecres, 11 de maig, hem anat a l’Ajuntament a parlar amb l’alcalde. Nosaltres, a la classe, havíem parlat de l’Ajuntament, de les eleccions, dels partits polítics... i havíem preparat una pregunta per fer-li cadascú de nosaltres.Primer a la sala de Plens ens han explicat una mica com funciona l’Ajuntament. Després ha vingut l’alcalde, Xavier Fonollosa, i hem parlat amb ell.\nAqui teniu més fotografies.\nPublicat per Ester Font a 5/11/2016\nCelebrem l'scratch day\nPublicat per Cicle Mitjà La Mercè -Martorell- a 5/10/2016\nA tercer hem dissenyat i hem programat un molinet perquè funcioni com un generador d'energia eòlica.\nHo hem fet programant amb scratch. Ens han quedat molt xulos!\nEl proper 14 de maig és el dia internacional de l'scratch.\nPublicat per Cicle Mitjà La Mercè -Martorell- a 5/06/2016


Un moment del Ple Municipal d'ahir dijous\nEl procés participatiu per definir el servei de neteja i recollida de residus de la ciutat neix amb mal peu. Després que a inicis de setmana l’Ajuntament el presentés i expliqués que es destinarien 73.000 euros a tot el procés, el Ple Municipal va ser ahir la caixa de ressonància del desacord de la resta de grups municipals amb el propi procés i amb el fet que el govern l’hagi tirat endavant tot i el vot en contra de la Comissió Informativa. La CUP havia presentat una proposta de ressolució que no va prosperar per canviar de model i el punt va servir perquè tota l’oposició advertís el govern que la seva unilateralitat en endegar el procés li pot costar el no poder aprovar el plec del contracte quan aquest hagi de tornar al Ple.\nNúria Calpe va defensar l’encàrrec a una agència externa perquè “anteriorment ja hi hem treballat i a més amb el calendari que teníem els professionals de la casa no tenien capacitat per fer un procés similar”. La titular va defensar que el procés “permetrà definir un servei millor sense invertir-hi més diners” i es va mostrar contrariada pel fet que l’oposició critiqués el procés participatiu.\nTota l’oposició va sortir en bloc contra el govern per tirar endavant el procés sense cap suport a la Comissió informativa. “Aquest procés sembla més de màrqueting i publicitari que no pas real, no entenem per què han tardat tant a iniciar-lo ni que vulguin fer veure que és participatiu quan sembla que tenen les conclusions molt clares” va dir el socialista Francesc Melero. José Manuel López, del PP, va advertir que “el que comença malament, acaba malament” i va posar en dubte l’afirmació de l’Ajuntament de no haver rebaixat la dotació destinada a neteja: “amb 40 treballadors menys i prescindint de serveis ens estem gastant el mateix? no pot ser!”. Des de PxC, Mònica Lora va assegurar que “no ens convencen ni les intencions ni la posada en pràctica”. Des d’ICV-EUiA, Esteve Martínez va considerar que “fan veure que la ciutadania tindrà un paper rellevant quan està tot decidit, estem orfes de debat i de participació”. El regidor de la CUP Xevi Safont-Tria va considerar “una estafa” els 73.000 euros i va advocar per “Un estudi seriós d’alternatives a un sistema que és car i no deixa la ciutat neta”.


Comença el camí cap a les eleccions municipals | Ràdio Palafolls\nHome Política Comença el camí cap a les eleccions municipals\nComença el camí cap a les eleccions municipals\nMarc Ferri , novembre 30, 2010\t / 460 0\nNomés 2 dels 5 partits polítics de PLF han fet públics els seus candidats a les eleccions municipals.\nFalten menys de 6 mesos per a les eleccions municipals, previstes per l’últim diumenge de maig del 2011. A aquella cita electoral hi concorreran, com a mínim, els 5 partits polítics que actualment ja tenen representació a l’Ajuntament de PLF. D’aquestes 5 formacions només dues han donat a conèixer ja els seus candidats. D’una banda, el cap de llista del PSC serà de nou Valentí Agustí, que vol revalidar l’alcaldia que ocupa des del 1983. La segona formació en representació al consistori, CiU, també ha donat a conèixer el seu alcaldable. Serà Joan Gallard, que substituirà a Xavier Dalmau, que deixa la política activa. Gallard ja va ser el cap de llista de la federació l’any 2003, quan va entrar com a regidor a l’Ajuntament de PLF.\nLa resta de formacions, PP, Esquerra i Iniciativa, encara no han triat el candidat o encara no l’han fet públic. Algunes d’aquestes formacions estaven esperant el final de les eleccions catalanes per fer públic qui encapçalarà la llista per aconseguir l’alcaldia del nostre municipi.\nEls 5 grups polítics, però, ja estan treballant per construir la llista i sobretot per elaborar la base del programa electoral amb el que concorreran a les eleccions del proper 29 de maig.\nEs preveu que abans de finals d’any, les formacions amb representacions hagin fet públic els seus caps de llista per tal de poder començar a treballar els comicis del proper any.\nCaixa Laietana dóna una subvenció a la Fundació del Molí d’en Puigvert.


Els Estats Units condemnen l'incompliment de l'alto el foc a Ucraïna\nBiden adverteix Rússia dels costos que pot patir si no compleix els acords de Minsk\n2 min. Washington / París 18/02/2015 08:55\n260x366 El vicepresident dels EUA, Joe Biden, a la cimera contra els radicalismes. / Reuters El vicepresident dels EUA, Joe Biden, a la cimera contra els radicalismes. / Reuters\nEl vicepresident dels Estats Units, Joe Biden, ha condemnat aquest dimarts les violacions de l'alto el foc a Ucraïna i el bloqueig als observadors internacionals en una conversa telefònica amb el president ucraïnès, Petró Poroixenko.\n"El vicepresident també va condemnar rotundament que Rússia i els separatistes bloquegin l'accés a Debàltseve i als observadors de l'OSCE (Organització per a la Seguretat i Cooperació a Europa), fet que està permetent als separatistes continuar els seus atacs sense inhibició", informa la Casa Blanca en un comunicat divulgat a última hora d'ahir dimarts, horari nord-americà.\n"El vicepresident i Poroixenko van coincidir que si Rússia continua violant els acords de Minsk, incloent-hi el més recent, signat el 12 de febrer, el cost per a Rússia creixerà", s'afegeix a la nota.\nHores abans d'aquesta conversa, el govern nord-americà va advocar per mantenir la via diplomàtica al conflicte a Ucraïna, tot i que encara no ha descartat altres opcions, com la provisió d'armament al govern ucraïnès.\n"Creiem que un enfocament diplomàtic i un enfocament polític són els enfocaments correctes, però les mateixes opcions que eren sobre la taula fa dues setmanes segueixen sobre la taula", va dir la portaveu del departament d'Estat, Jen Psaki, en una conferència de premsa.\nLa missió de vigilància de l'OSCE va confirmar dilluns que els atacs continuen a la rodalia deDebàltseve i altres àrees, incloent-hi Sievierodonetsk, Lugansk i Donetsk.\nSegons l'ONU, gairebé 5.000 persones han perdut la vida a l'est d'Ucraïna des del mes d'abril, quan Kíev va llançar una operació militar contra la revolta separatista que va esclatar després de l'enderrocament del president Víktor Ianukóvitx, el febrer del 2014.\nNova conversa a quatre bandes\nPer mirar d'acostar posicions, els presidents de França, François Hollande, Rússia, Vladímir Putin, i Ucraïna, Petro Poroshenko, juntament amb la cancellera alemanya, Angela Merkel, mantindran aquest dimecres una nova conversa telefònica sobre el conflicte ucraïnès, segons ha anunciat el portaveu governamental francès, Stéphane Le Foll.\nLa conversa tindrà lloc després de la presa de la ciutat de Debàltseve per part dels pro-russos, on segons fonts dels separatistes uns tres mil soldats ucraïnesos han mort en combats amb les milícies. Segons les declaracions de Le Foll, França considera que, malgrat aquest atac, l'acord de Minsk, que inclou un alto el foc que va entrar en vigor el passat diumenge, "no està mort" i es farà tot per mantenir-lo.


– 2 Abril 2017Publicat a: Educació\nEl passat dijous, a l’escola d’adults es va acomiadar el curs, amb una festa per celebrat el 30è aniversari. TV Serverina emetrà un reportatge de la festa i les opinions d’antics alumnes i professors que estaven presents a la festa aniversari, serà el dijous dia 5 a la nostra emissió a través del cable de fibra òptica de FIBWI.\nEls Serveis Educatius Municipals varen néixer L’ANY 1986 quan l’ajuntament de Son Servera va decidir contractar un pedagog per posar en marxa el que es va anomenar el Servei Municipal d’Orientació Educativa o SMOE.\nLa funció inicial de l’SMOE era donar resposta a unes necessitats educatives no cobertes dins el municipi i molt relacionades amb el fracàs escolar, la intervenció en demandes d’atenció individual, treballar amb nins i nines amb necessitats educatives, etc. La major part de les intervencions es feien dins les escoles: valoració i diagnòstic individuals, logopèdia, suport escolar, dinàmica educativa, etc.\nMolt aviat, el curs 1986-87, va començar l’Escola d’Educació de Persones Adultes, o centre d’adults com es coneixia llavors. Les persones majors de 16 anys del nostre Municipi tornaren a “escola” després de molts d’anys de deixar-la. Alguns per aprendre a llegir, altres per treure’s el graduat escolar i molts altres simplement per la inquietud d’aprendre. Els primers anys es realitzaven molts de cursos relacionats amb l’àrea acadèmica. El curs 1988/1989 comencen cursos de formació ocupacional en col·laboració amb l’INEM.\nParalel·lament es van augmentar el nombre de tallers i cursos de caire sociocultural: pintura, punt mallorquí, ceràmica, restauració…\nA dia d’avui la col·laboració amb la conselleria d’Educació i a través del CEPA Artà, ens permet continuar amb la formació acadèmica al centre. Per una part s’ofereixen diversos cursos d’ensenyament inicial i d’espanyol per estrangers i per l’altra, des de fa dos anys, s’imparteixen els cursos de 3r i 4t d’Educació Secundària de Persones Adultes (ESPA).\nPel que fa a les activitats formatives municipals, el curs 2016-2017 a l’oferta hi ha cursos d’idiomes, recepció, cuina, tallers d’oci i temps lliure, informàtica, tallers per a famílies (0-3 i primària) i tallers per a la salut i el benestar.\nDes de l’inici dels Serveis també s’ha realitzat un taller professionals dirigit a joves entre 16 i 21 anys. Aquests tallers han passat per diversos projectes : educació compensatòria, Programes de Garantia Social, ISLA, PQI…i col·laboracions: MEC, FEMP i actualment amb la conselleria d’Educació i Universitat.\nL’any 1990 ja es va organitzar la primera escoleta d’estiu per a nins i nines. Es va tractar d’un projecte innovador que tan sols es duia a terme a dos municipis més. En un primer moment només es feia a Cala Millor. Actualment es fa a les dues localitats. Aquesta oferta s’ha complementat amb l’oferta d’una escoleta de Pasqua.\nUn altra camp d’actuació ha estat els programes de dinàmica educativa. El mes d’abril de 1987 es va fer la primera setmana del llibre a les escoles. Va ser un projecte conjunt amb els SMOE de la comarca. L’oferta es va anar ampliant amb programes com la setmana de l’arbre en que els diferents cursos anaven a sembrar i les visites a l’Ajuntament. Actualment, a dinàmica educativa s’ofereixen 17 activitats (animació a la lectura, visites didàctiques, festes populars, etc.) de les quals cada tutor o tutora sol·licita les que vol fer.\nLa intervenció dins les escoles ha canviat. Els centres educatius ja fa uns anys que compten amb equips d’orientació educativa. Els professionals municipals col·laboren fent assessorament psicopedagògic a les famílies, intervencions en aspectes emocionals i conductuals, programes de prevenció de l’assetjament escolar, tècniques d’estudi, programa de competència emocional, etc.\nLa ludoteca municipal, el servei d’escola matinera i la UOM (universitat oberta per a majors) són altres projectes dels Serveis Educatius Municipals.


Apartament Marsala Olsztyn Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nStare Miasto 11, Olsztyn City Center, Olsztyn, Polònia, 10-026 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartament Marsala\nDissenyat tant per oci com per negoci, Apartament Marsala està situat idealment a Olsztyn; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Olsztyn. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, habitació familiar per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, reproductor de DVD/CD, cuina americana, nevera, plat de dutxa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Olsztyn, el Apartament Marsala és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nCal que informeu el Apartament Marsala de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (16) Parelles (2) Famílies amb infants petits (4) Famílies amb infants grans (3) Grups (7)


fitxes de lectura: Bruno's Metamorphosis, Steve Stern\nBruno's Metamorphosis, Steve Stern\nSeguint amb les dosis de màgia i imaginació que ja mostrava The Tale of a Kite, Steve Stern dibuixa la vida insulsa i avorrida d'un professor amb ínfules d'escriptor. Un escriptor mediocre. Sense inspiració ni força. Un literat només de nom incapaç d'acabar una història. Fins que una nit, el conte amb el que porta dies barallant-s'hi és acabat misteriosament. A partir d'aquí, els dubtes propis davant una situació tan sorprenent. "First, that there were maybe more things in heaven and earth, etc. And second, that he must be losing his mind." (63) És a dir, o comencem a creure en els miracles o creiem que estem bojos. I tendim a ser massa egocèntrics per no vandejar les nostres més fermes repulses sobre allò sobrenatural per evitar acceptar la nostra bogeria.\nAquest fet estrany l'absorveix i acaba perdent la feina perquè és incapaç de fer res més que no sigui somiejar sobre què o qui pot haver acabat el seu conte. Així, tancat al seu pis, comença la seva transformació física que derivarà en transformació psicològica. D'homenot gras i panxut, va perdent quilos perquè ja no menja obsessionat amb l'escriptor fantasma. Un escriptor que segueix acabant les seves històries mostrant una imaginació desbordant i que aviat són publicades en revistes literàries donant-li a en Bruno certa fama i popularitat. De sobte, el professor mediocre esdevé una petita celebritat amb les seves creacions fantàstiques.\nPerò aquest és un conte jueu, la felicitat, el somni americà del triomf, no es compleixen perquè el realisme (tot i màgic) impera. I en Bruno és incapaç de complir els seus contractes amb la revista i ho perd tot perquè el seu escriptor nocturn no reapareix. No apareix perquè en Bruno és incapaç de començar una història nova. S'adona, de sobte, que encara no ha viscut prou, que amb 35 anys no ha fet res més digne de ser narrat i aquí és on comença el seu bloqueig real. És el tradicional dilema entre viure la vida o escriure la vida.\nAl final, la metamorfosis definitiva d'en Bruno (més o menys intuïda des de la meitat del conte) esdevé important no tant pel fet de donar un desenllaç a la història, sinó perquè ens deixa un clar missatge: l'estancament només produeix estancament. La inspiració només arriba treballant.\nSteve Stern, Bruno's metamorphosis (Dintre de The Wedding Jester, Graywolf Press)\ncomençat_ 20/03/15 / acabat_ 20/03/15\nPublicat per Roger Simeon a 18:13\nEtiquetes de comentaris: contes, jueus, somni americà, steve stern, wedding jester


El vot dual davant del 28-A, per Albert Branchadell\nEl vot dual davant del 28-A\nQualsevol projecte polític que no ponderi tant els resultats de les eleccions al Parlament com els de les generals ignorarà el pluralisme polític de Catalunya\nDilluns, 25/02/2019 - 22:47\nDes de les primeres eleccions democràtiques dels anys 70 i 80, a Catalunya ha estat manifestant-se el fenomen conegut com a ‘vot dual’: els partits nacionalistes d’àmbit no estatal guanyen invariablement les eleccions autonòmiques, mentre que els partits d’àmbit estatal o amb un referent estatal guanyen invariablement les eleccions legislatives espanyoles.\nL’última seqüència d’eleccions autonòmiques i legislatives, quan el procés estava en marxa i ja s’havia produït la consulta del 9-N, no va ser cap excepció a aquesta regla. El 27 de setembre del 2015, en les eleccions que Artur Mas va plantejar com a plebiscitàries, la suma de Junts pel Sí i la CUP va aconseguir el famós 47,8% dels vots que va donar a l’unilateralisme una majoria parlamentària indiscutible però li va escatimar el suport social suficient per legitimar el seu projecte de secessió per la via ràpida. Doncs bé, només tres mesos després d’aquella jornada històrica (recordin Artur Mas a les portes del Born proclamant la seva victòria en quatre llengües), es van celebrar eleccions legislatives espanyoles, i la suma de CDC i ERC (la CUP no es va presentar), lluny de revalidar victòria quatrilingüe, va haver d’acontentar-se amb un modest 31% dels vots i 17 dels 47 escons en joc.\nCom és sabut, aquella legislatura va naufragar tristament i al cap de sis mesos es van haver de repetir les eleccions: el 26 de juny de 2016, els tossuts electors catalans van tornar a donar a la suma de CDC i ERC exactament 17 dels 47 escons en joc, aquesta vegada amb el 32% dels vots, només un punt per damunt de la votació anterior.\n¿Continuïtat o canvi?\nAra que tenim eleccions legislatives espanyoles novament en perspectiva, sorgeix la pregunta de si es mantindrà el patró dels últims decennis: ¿els partits d’àmbit estatal aconseguiran la rotunda victòria habitual? ¿O la suma d’ERC i JxCat (o sigui quin sigui la marca amb què el PDECat es presenti a les eleccions) aconseguirà imposar-se a la resta de forces per primera vegada en la història? De moment els sondejos semblen apuntar en la primera direcció: a la mitjana d’enquestes publicada per aquest mateix diari, ERC guanya els tres escons que perd el PDECat, amb la qual cosa la suma de tots dos es manté en 17, molt per sota del 'sorpasso', que se situa en 24 escons, i molt lluny del rècord que va establir el PSC el 1982 i va repetir el 2008 a l’aconseguir 25 escons dels 47 que corresponen a Catalunya.\nAra que al saló de plens del Tribunal Suprem es debat sobre la ponderació del principi democràtic amb l’imperi de la llei, reflexionar sobre el vot dual pot ser instructiu. Qualsevol projecte polític amb vocació de futur a Catalunya hauria de ser capaç de ponderar la voluntat popular expressada en les eleccions autonòmiques (també en el referèndum de l’1-O) amb què se sol expressar en les eleccions legislatives espanyoles. Comptar amb només una de les dues significa ignorar el pluralisme polític de Catalunya i prolongar el conflicte que ens ha portat al Suprem.


Què és i què no és l'amor? | Blocs L'Espectador | Ma Volaille\nQuè és i què no és l’amor?\nCategories: Benestar en temps de drones\nTags: #parejas, amor, doctora cor, maria passió, maria passió la doctora cor, que és l’amor, teràpia parella, what is love\nPer: Maria Passió\na la meva consulta arriben diàriament dones i homes que diuen coses com aquestes: “Ell em maltracta, però en el fons sé que em vol. Jo l’estimo molt i per això li perdono que em cridi o em tracti malament”. o confessions com aquesta: “Ella es va cansar de mi i se’n va anar amb un altre. Ara està embarassada i espero que algun dia torni a estimar-me “.\nL’amor està mal explicat. No ens van explicar el que és l’amor en la primària, sinó que ens van omplir els quaderns amb regles i fórmules d’altres temes que vam aprendre de memòria. Vindria estupendament bé donar una classe del que és l’amor a les escoles d’aquest país.\nÉs dramàtic saber com estem estimant de mal, com hem convertit l’amor en una maleta en la qual hi cap de tot: maltractament, violència, falta de respecte, assetjament, dependència, abús, falta d’autoestima i una deshonestedat infinita.\nL’amor s’aprèn i s’emprèn, i per a alguns, com Erich Fromm, requereix d’esforç i de coneixement.\nMoltes persones volen ser estimades, somien amb reconeixement, i confonen l’amor amb els regals i quedar sepultats en detalls materials que pesen tant com el seu amor.\nAltres persones senten que estan enamorades pel sol fet que estan xatejant cada mitja hora amb algú.\nVeure post: https://www.mariapasion.design/post/2019/02/06/-c2-bfpor-qu-c3-a9-te-enamoras-por-chat\nEns han omplert el cap que si vostè vol a una dona ha de regalar roba, viatges i cosmètics; i si ho vol a ell per què no invertir en una camisa o en unes sabates cars. Fals!\nL’amor no té res a veure amb aquestes sabates ni aquest maquillatge que ens estan venent els publicistes i comerciants. No siguem tan ingenus!\nL’amor és un intercanvi d’allò més gran que som, és compartir el cor.\nI com a virtut que és, desenvolupa el nostre afecte, bondat i compassió . Aquestes tres és bo aprendre-i sotmetre-les a un test. Cada vegada que algú diu que fa alguna cosa pel seu ser estimat, cal preguntar-se:\nLi pega per afecte?\nLi mira les xarxes socials per compassió?\nLi és infidel per bondat?\nl’amor, quan és real, és un bon record i genera sempre beneficis a la ment, a el cos i a el cor. Per això, a l’acabar una relació de parella és crucial curar les ferides i deixar que romangui el record de l’amor i no el de l’odi o la rancúnia.\nSi vostè estima molt, ha de recordar que l’amor és un acte sense interès. Vaig a explicar-li també que hi ha diferents tipus d’amor.\nL’amor propi: el que em dono a mi mateixa, i d’el que es desprèn la capacitat d’estimar als altres. Aquí es pot parlar d’autoestima (estimar és estimar en català). És bàsic per sortir a el món i arribar a la casa contenta. Allà fora en la vida real, ens posaran la nostra autoestima a prova cada vegada que ens desqualifiquin, ens mesurin per resultats i ens comparin. Una bona autoestima és la que ens permet estimar-nos, mimar-nos, cuidar-nos i donar-nos el millor per a nosaltres. I també és la que ens dóna la força per separar-nos de qui no ens estima, de qui ens enganya o ens maltracta. Si anéssim a gimnàs de l’amor, el primer que hauríem de entrenar és l’amor propi. Després ens recomanarien passar a la sala d’Amor cap a l’altre.\nL’amor cap a l’altre: Incloc en aquest amor a l’amor fraternal, filial, maternal, paternal i a l’amor per qualsevol amic perquè en essència es tracta de compartir el cor amb el semblant. És altruista, desinteressat i és el que fa que al món hi hagi éssers que van units pel seu afecte: clans, famílies, amics farien part. Aquest amor, en termes generals, dura molt més que el següent. Per aquesta raó si vostè té un amic, el voldrà per a tota la vida. Si s’enamoren, és possible que l’amor els duri només una temporada.\nL’amor per la parella: Anomenat de vegades amor romàntic, és el que necessita més explicació en el món perquè és de nova creació. Abans els humans s’unien per procreació o per conveniència; l’amor va arribar després, quan ja es va permetre als humans unir-se per afecte i atracció. Recordem que el Rei Felip VI és el primer rei d’Espanya que es casa per amor de la història, i en moltes cultures es segueixen perpetuant els matrimonis per interès. Però nosaltres, que no som reines, ni ens casen per pastar fortunes, podem triar al nostre puchuquito com vulguem, i amb ell podem enamorar-nos. A l’enamorar-nos les coses se’ns compliquen i en lloc de compartir sense egoisme, caiem en fórmules que ens condueixen a la incomprensió, a els plors i a el dolor.\nAbans d’enamorar, respirem profund i recordem què carajos és l’amor. L’amor és compartir sense interès; això vol dir que és un intercanvi entre dues persones que es beneficien el estimar-se, cuidar-se i respectar-se l’un a l’altre.\nSi un sol és el que respecta, no és amor\nSi un sol és el que té cura, no és amor\nSi un sol és el que lliura afecte, no és amor\nAquí val la pena actualitzar algunes dades. Si l’amor d’un li dóna a la galta, un no posa l’altra galta, sinó que es posarà una denúncia a la policia!\nPer a estimar com per lluitar, calen dos. Si vostè estima i l’altre no l’estima, es diu amor platònic; i aquest serveix per escriure cançons i novel·les; però no deixa de ser una utopia tan gran com el meu amor per Ricky Martin. (Si llegeixes això Ricky, no perdo l’esperança). L’platònic és un amor que hi ha molt més del que pensem, és el que viu l’home que porta 40 anys darrere d’aquesta dona que mai li ha donat ni les bones tardes, i el que acaba apareixent després d’algunes separacions i divorcis, en què ella o ell queden enamorats d’una persona que ja no els estima i que desitjaria ficar-se a un convent abans de tornar amb ells.\ni com a Doctora Cor, especialitzada en temes d’amor de parella, em sembla important començar a ensenyar a estimar tenint en compte l’evolució de la nostra societat, de drets i d’igualtat.\nCada matí cal donar-li un bon impuls a l’amor propi, aquest és el que ens manté enamorades de nosaltres mateixes i el que ens porta a creure en la persona que som. El que ens permet confiar en nosaltres encara que ens diguin que és millor no intentar-ho. És el remei contra la covardia, contra el maltractament, contra la tirania.\nL’amor no ha de doldre’ns. Tot dolor prové de les expectatives que no complim. L’amor a la nostra societat pren un temps, s’estima el que es coneix i s’enamora el que es desconeix, l’enamorament és una etapa i l’amor és la meta. Ningú estima en tres dies; això es diu encoñe!\nEs mestressa de forma integral i quan s’estima se sap. I això és definitiu per entendre que l’atracció sexual no és amor. L’amor condueix a la relació sexual, però la relació sexual no condueix a l’amor. L’amor és voluntari i no és exigible, per la mateixa raó és un dels desitjos que mai complirà el geni del llum d’Aladí.\nNo obstant això, si vostè estima a algú i algú l’estima a vostè , aprofiti el miracle de compartir aquest enorme cor amb ganes, i si alguna vegada li assalta el dubte de si això és amor, recordi si hi ha bondat, afecte i compassió en el que vostè fa amb la persona que estima.\nMor Little Richard, pioner de l’rock and roll, als 87 anys