Paco Gas: "La possibilitat de pactar amb Ximo Llopis és alta" ~ EbreDigital.cat\nL’alcalde de Roquetes, Paco Gas, ja prepara el seu relleu a l’Ajuntament en cas que sigui apartat del càrrec per la justícia. Aquest dilluns es celebrés la primera sessió del judici en el que s’enfronta a una pena de 18 mesos d’inhabilitació per la seva suposada participació en el referèndum de l’1 d’octubre. Tot i que no desvetlla qui el succeirà al capdavant de l’Ajuntament, Gas ha assegurat en declaracions a Canal Terres de l’Ebre que estan a punt de tancar un pacte d’estabilitat amb el regidor no-adscrit Ximo Llopis, de Ciutadans fins fa uns mesos.\n“No està tancat, estem amb converses amb Ximo Llopis. És la persona que més suport ha donat en estos dos anys al govern d’ERC i per tant, la possibilitat d’establir este pacte és alta”. Gas ha assegurat que la ideologia de Llopis, obertament espanyolista, no serà un obstacle. “Una de les condicions que jo mateix he posat és el respecte absolut a la ideologia de cadascú, evidentment amb els temes del poble hem d’anar tots a una i després cadascú amb la seua ideologia que fagi el que hagi de fer. Ni jo impugnaré decisions ideològiques del senyor Llopis, ni el senyor Llopis del govern d’ERC”, ha sentenciat Gas.


Què és el decanoat de nandrolona (DECA) Avui dia, molts culturistes prefereixen esteroides a casa per intentar augmentar la seva massa muscular. El nandrolona decanoat, conegut com DECA, que es comercialitza sota el nom de marca DECA-Durabolin, és un dels esteroides de gran abast que donen resultats fantàstics a l'hora de fer una producció a casa. Si sou nous a la indústria, és possible que sigueu [...]\nQuè és Trenbolona Enanthate? El trenbolona E (trenbolona enanthate) és un dels esteroides que es podrien classificar com els suplements potents que s'afegeixen a la massa muscular. Tot i que es va utilitzar inicialment per al creixement muscular d’animals, la seva demanda entre els culturistes ha crescut al llarg dels anys per la seva efectivitat en el creixement muscular. Tren E (trembolona [...]


Benvinguts a l’era de l'atenció | Opinió | Indicador d'Economia\nBenvinguts a l’era de l'atenció\nHem d'entendre que ja no som purs transmissors d'informació, sinó que hem de convertir-nos en captadors d'atenció d'uns clients cada vegada més aclaparats, més assetjats comercialment, més informats i en molts casos també més mal informats\nSegons el Global Digital, un informe fet per Hootsuite y We Are Social que des de fa anys mesuren la penetració d'internet al planeta, més de la meitat del món ja està connectat. El gener del 2019 un 57% de la població ja tenia accés a internet i és també destacable que un 67% de la població ja disposa d'smartphone amb tot el que això comporta. Al ritme que evolucionen aquestes dades, a finals de la pròxima dècada el planeta estarà completament connectat.\nQue el món cada vegada es fa més petit ja ningú ho posa en dubte, la capacitat de connexió s'ha multiplicat de forma exponencial i les distàncies s'han vist reduïdes amb els seus avantatges i inconvenients. Una globalitat que en molts casos ens acosta a allò que tenim més lluny i ens allunya d'allò que tenim més a prop. Llums i ombres d'una discussió complexa de resoldre però d'una evidència aclaparadora amb la qual hem d'aprendre a conviure i gestionar el més eficient possible.\nLa informació flueix de forma accelerada per unes xarxes globals cada cop més descarades. Ja no aporta tot el valor tenir la informació, ja que aquesta avui és considerada universalment i lamentablement en molts casos lliure de qualsevol dret d'autor. Puc saber el que vulgui, de qui vulgui en qualsevol lloc i en qualsevol moment. Allò que abans era un avantatge competitiva, tenir una informació a traspassar a un possible client per tal de seduir-lo per una preuada compra, avui ja no ho és. Com a consumidors si volem podem saber més, o així ens ho creiem, que el mateix venedor o fabricant. No n'hi ha prou avui amb aquest valor per captar l'interès pel nostre producte o servei.\nHem de passar pàgina a l'era de la informació i aprendre a gestionar l'era de l'atenció. Hem d'entendre que ja no som purs transmissors d'informació, sinó que hem de convertir-nos en captadors d'atenció d'uns clients cada vegada més aclaparats, més assetjats comercialment, més informats i en molts casos també més mal informats. Només aquelles empreses que siguin capaces de generar atenció, en un món cada vegada més distret i més dispers, tindran l'acollida dels seus clients i conseqüentment la seva recompensa.\nPerò com podem captar aquesta atenció? de quina manera seduïm aquests clients per tal que ens facin confiança i considerin que la nostra proposta de venda és millor que la dels nostres competidors?. És evident que això no ho aconseguirem des d'un enfocament purament racional, no n'hi ha prou amb parlar dels nostres productes i dels nostres serveis, no aporta valor explicar les lloances de la nostra empresa i de tot el que pot arribar a perdre's el possible client si no confia en nosaltres. Necessitem captar l'atenció de forma emocional, explorar i diagnosticar quina necessitat realment té el client i com podem cobrir-li. Entendre que la gent no compra allò que fem (accions i característiques purament racionals), sinó que compra el perquè ho fem (la resposta emocional que cobreix la seva necessitat), pot ajudar-nos a aprofundir amb el coneixement del nostre client i fer-lo sentir part d'una solució en la qual ell està disposat a participar-hi.\nDavant d'un món cada vegada més global i més connectat, hem de donar pas a l'era de l'atenció. Si no ho fem, segurament ens distraurem per un camí cada vegada més sinuós i rocós.


BLOCS DE FILOSOFIA » La pitxa un lio » May 29, 2019\nAlbert Camus va guanyar el premi Nobel de Literatura l’any 1957. Poc després va adreçar una carta al seu mestre de secundària en la que, entre altres coses, li deia el següent: “sense vostè, sense la mà que va allargar al nen pobre que jo era, sense la seva ensenyança i el seu exemple, res de tot això hagués succeït”.\nCamus era un pied-noir, un fill de treballadors pobres que havien emigrat a Argèlia a guanyar-se la vida, quan encara era colònia francesa. La seva família participava d'una doble pobresa: l'econòmica i la cultural. No va conèixer al seu pare, mort a la I Guerra Mundial, i la seva mare, d’origen menorquí, era analfabeta.\nPodem destacar moltes coses de les seves aportacions a la filosofia, sobretot la seva reflexió sobre l’absurd de la vida i el suïcidi. Tanmateix, avui crec que val la pena destacar, més que la seva obra, la seva personalitat.\nUn seguit de frases (em podem trobar moltíssimes) ens poden donar idea de com era el caràcter d’aquest filòsof que va morir a causa d’un accident de trànsit al 1960:\nSi la dreta tingués la veritat, jo seria de dretes\nSi existís un partit d’aquells que no estan segurs de tenir raó, aquest seria el meu\nCrec en la justícia, però crec més en la meva mare\nVa ser a Espanya, on la meva generació va aprendre que un pot tenir raó i alhora ser derrotat.\nTot allò que sé li dec al futbol\nPer què he escollit, em preguntareu, Camus per una nit com aquesta, una nit d’acomiadament? Perquè em suscita algunes preguntes que penso són necessàries plantejar en aquest precís moment. Potser les considereu arcaismes del segle passat. Plantejo només aquestes dues: L’educació està complint la seva funció de rescatar la gent d’un destí miserable? Quan passin alguns anys, qui de vosaltres estaria disposat a escriure una carta com aquesta?\nManel VillarDiscurs Graduació Segon BatxilleratCurs 2018-2019\n← May 27 (1 item) June 1 (8 items) →


Francisco Suárez representarà Catalunya al Mundial juvenil de bowling\nLa competició començarà diumenge a Tailàndia\nFrancisco Súarez representarà la Federació Catalana de Bitlles i Bowling al 12è Campionat del Món juvenil que tindrà lloc a les instal·lacions de Blu-O Paragon Bowling Center de Bangkok (Tailàndia), del 24 de juny al 3 de juliol. En aquesta competició hi prendran part un total de 295 esportistes (189 nois i 106 noies ) de 50 federacions del món.\nSuárez, un jove jugador de només 16 anys, competirà en les diferents proves per aconseguir una plaça entre els 24 millors que disputaran el màster. L'acompanyarà l'entrenador i jugador de la selecció absoluta Marcial Ovide. Cal recordar que en el darrer Campionat d'Europa juvenil Suárez va acabar en 16a posició en la categoria individual.\nPodreu consultar els resultats de la competició al lloc web oficial.


L'Esquella | Condicions de Venda\nLes vendes es realitzen a través de Làctics l’Esquella SL, amb domicili fiscal a C/Escoles n.11 Planta Baixa, 25720, Bellver de Cerdanya, Lleida i CIF B-25842378, i email: info@lesquella.cat, inscrit al Registre Mercantil de Lleida, al Tom 1543, Foli 144, Inscripció 1 i Fulla L-31303.\nEls preus dels articles disponibles en aquestes pàgines inclouen l’IVA que els correspon. El client assumeix 9€ del cost dels ports (en paquets de fins a 15 Kg.)\nSi la comanda supera els 15 Kg. s’afegirà un import per cobrir les despeses de transport.\nIntentem mantenir els nivells d’existències de la botiga online actualitzat en tot moment. En cas que s’exhaureixin les existències, s’oferirà al client o bé la devolució sencera de l’import pagat, o bé un producte alternatiu a l’escollit.\nRealitzem enviaments a tot Catalunya amb les condicions especificades en el present document. Per enviaments a altres punts podeu contactar amb nosaltres per telèfon o correu electrònic.\nLes comandes s’envien cada dimarts amb transport refrigerat, habitualment s’entreguen el dia posterior. Les comandes rebudes abans dels dilluns al migdia (12.00h) s’envien el dia posterior.\nEl client té el dret a retornar la mercaderia en aquells casos en que el paquet arribi defectuós (trencat, colpejat, moll etc). En aquest cas cal comunicar a Làctics l’Esquella a través del telèfon 648 143 036 abans de les 48h posteriors a la recepció, la intenció de formalitzar la devolució detallant-ne el motiu. Una vegada comprovat l’estat de la comanda, serà retornant el preu abonat.\nEl dret de devolució queda exempt per altres causes que no siguin responsabilitat directa de Làctics l’Esquella pel fet de no poder garantir que s’ha mantingut la cadena del fred un cop entregada la mercadería.\nEn base a l’apartat d. de l’article 103 de la Llei 3/2014 queda excempt el dret de desistiment un cop el client hagi rebut el producte. La raó per aplicar aquesta condició és la comercialització de productes amb caducitats de curta durada i les condicions especifiques de conservació (refrigeració).\nEs podrà exercir el dret de desistiment en el termini de 14 dies naturals quan no s’hagi realitzat l’entrega del producte al client pel motius anteriorment esmentats. Per exercir-lo cal notificar a Làctics l’Esquella la decisió de desistir de contracte a través d’una declaració inequívoca que ho manifesti enviant un correu electrònic a info@lesquella.cat.\nTé a la seva disposició el formulari aquí.\nPuc recollir a la botiga?\nSi, podeu realitzar la compra online i venir a recollir la vostra comanda a la botiga en horari comercial.\nQuè hem de fer si el paquet no arriba en bones condicions?\nEn cas que el paquet arribi en mal estat (moll, colpejat o trencat) us demanem que no l’obriu i contacteu amb nosaltres el mateix dia que el rebeu.\nPuc suprimir una compra realitzada?\nPodeu fer-ho sempre que no hagi estat enviat el paquet.


L'Ajuntament de Girona est� redactant un nou Reglament Org�nic Municipal (ROM) que pret�n aclarir la manera de fer el jurament o promesa del c�rrec com a regidor i que limita la participaci� ciutadana, de les entitats i els grups de l'oposici�, durant els plens municipals. L'equip de govern est� buscant el consens per tirar-lo endavant per� els partits s'hi estan mostrant reticents. De fet, estava previst dur el ROM a aprovaci� durant el ple del mes de setembre, per� es va ajornar amb l'objectiu de tenir un mes m�s per pactar i per trobar els suports, amb l'objectiu que es pugui portar a debat a la sessi� plen�ria de l'octubre.Pel que fa a la constituci� de la corporaci�, s'exposa que la mesa d'edat �prendr� jurament o promesa del c�rrec a tots els regidors i regidores electes, d'acord amb la f�rmula establerta legalment o reglament�riament per la presa de possessi�. En aquest sentit, el text indica que �si algun dels membres electes es nega a efectuar el jurament o promesa esmentat, o l'efectua mitjan�ant expressions que impliquin condici�, reserva o limitaci�, de manera que buidin de contingut el comprom�s adquirit de respecte a la Constituci� i al model democr�tic que aquesta representa, la Mesa d'edat, pr�via consulta amb el Secretari/a de la Corporaci�, els impedir� prendre possessi� del c�rrec i els comminar� que abandonin l'esc�. D'aquesta manera, el ROM podria inhabilitar f�rmules com la que solen utilitzar alguns grups municipals sobiranistes i independentistes per fer encabir la promesa del c�rrec per� amb afegitons que, segons el text que ara t� redactat l'Ajuntament, poden aigualir el �respecte a la constituci� i al model democr�tic que aquesta representa�. Respecte als ciutadans, les entitats i els grups municipals que vulguin presentar mocions per debatre al ple, hi ha diferents canvis que restringeixen la participaci�. Per exemple, en la part de control a l'equip de govern, s'apunta que �no es podran presentar m�s de dues mocions per grup en cada sessi�. Tamb� s'especifica que �no es podran presentar mocions sobre assumptes que excedeixin de la compet�ncia municipal�. D'aquesta manera, no es permetria preguntar sobre temes nacionals, estatals o internacionals. Mocions, precs i preguntesAltres aspectes s�n que �quan una moci� sigui rebutjada pel ple, no es podr� presentar una nova moci� sobre el mateix tema durant el termini d'un any o que si diversos grups, en la mateixa sessi� plen�ria, presenten diverses mocions sobre el mateix tema �solament s'inclour� a l'ordre del dia la primera que hagi tingut entrada al registre general de l'Ajuntament, presentant-se al Ple la resta com a esmena a la totalitat de la moci� que figuri a l'ordre del dia�. Sobre les mocions, es deixa clar que �la votaci� de les mocions ser� de la totalitat del seu text, no admetent-se votacions parcials, sense perjudici de la possibilitat de presentar-se esmenes de car�cter parcial�. Ara mateix, de vegades algunes mocions es parteixen, es van votant punt per punt per tal que almenys una part del text s'aprovi sense aprovar-se tot el document de la moci�.En l'apartat de precs i preguntes s'assenyala que els grups municipals i, en el cas d'haver-n'hi els regidors no adscrits, �podran formular en cada sessi� un m�xim de dos precs i deu preguntes per grup, amb un termini m�xim d'exposici� de cinc minuts�. A m�s, s'indica que �no es podran formular precs que proposin actuacions que excedeixin de la compet�ncia ni efectuar preguntes alienes a aquesta�. El document pendent d'aprovaci� al ROM deixa clar que els ciutadans o entitats que vulguin participar al ple no podran parlar de mat�ries com �les corresponents als tributs municipals, aix� com tamb� aquells precs que vagin en contra de les facultats que la Constituci� espanyola o l'Estatut d'Autonomia de Catalunya reconeixen als ens locals�. A m�s, les entitats o ve�ns que vulguin participar en una sessi� plen�ria hauran d'avisar un mes abans del dia del ple entrant la petici� al registre municipal. Aquest termini ja �s el vigent al ROM actual. Pel que fa al registre s'exposa que �en cap cas s'acceptar� la inscripci� de les entitats l'objectiu de les quals sigui anticonstitucional�. Sense pancartes al pleLes sessions es faran sempre a �l'edifici consistorial excepte �per raons de for�a major� i es podran celebrar a porta tancada �per raons d'ordre p�blic�. El p�blic assistent no podr� �efectuar manifestacions de grat o desgrat� ni �tampoc exhibir pancartes o cartells�. l'alcalde o alcaldessa podr� �adoptar les mesures que consideri convenients, inclosa la d'ordenar l'expulsi� de la sala als qui pertorbessin l'ordre, faltessin a les bones maneres o es neguessin a retirar les pancartes o cartells�.


Onda de Kondratiev - negocisLlegir Més\nPrincipal » negocis » Onda de Kondratiev\nDEFINICIÓ de l'Ona de Kondratiev\nUna onada de Kondratiev és un cicle econòmic a llarg termini que es creu derivat de la innovació tecnològica i que produeix un llarg període de prosperitat. Aquesta teoria va ser fundada per Nikolai D. Kondratiev (també anomenat "Kondratieff"), un economista de l'època de la Rússia comunista que va observar que els preus dels productes bàsics agrícoles i el coure experimentaven cicles a llarg termini. Kondratiev creia que aquests cicles implicaven períodes d'evolució i autocorrecció.\nTambé coneguda com "ona de Kondratieff", "supercocula", "onda K", "onada" o "onada llarga".\nDESCOMPANYAMENT Onda de Kondratiev\nEls economistes han identificat cinc ones de Kondratiev des del segle XVIII. El primer va resultar de la invenció de la màquina de vapor i va funcionar del 1780 al 1830. El segon cicle va sorgir a causa de la indústria siderúrgica i la propagació dels ferrocarrils. Va funcionar de 1830 a 1880. El tercer cicle va resultar de l'electrificació i la innovació a la indústria química, i va funcionar de 1880 a 1930. El quart cicle va ser alimentat per automòbils i productes petroquímics i va durar de 1930 a 1970. El cinquè cicle es basava en la informació. va començar la tecnologia el 1970 i ha durat fins als nostres dies. Alguns economistes creuen que estem al començament d’una sisena onada i que aquesta aportarà una innovació addicional en les tecnologies de la informació, però que serà més impulsada per la biotecnologia i la sanitat.\nQuè li va passar a Nikolai D. Kondratiev?\nEls K-Waves no són àmpliament acceptats pels economistes, i la teoria no va ser ben rebuda a la Rússia de Kondratiev. Els oficials comunistes van disgustar els seus punts de vista perquè van suggerir que les nacions capitalistes no estaven en un camí inevitable cap a la destrucció, sinó que només van experimentar alts i baixos. Com a resultat dels seus escrits sediciosos, Kondratiev va ser condemnat per servir un temps en un camp de concentració de Sibèria, però el van executar el 1938.\nDefinició de l’ona de Kondratieff Kondratieff, anomenada així per l’economista rus Nikolai Kondratieff, es refereix a cicles de fins a 60 anys experimentats per les economies capitalistes. més Comunisme Definició El comunisme és una ideologia que defensa un sistema sense classes en el qual els mitjans de producció són propietats comunistes. més Definició de sensació de cosesa La estadística, en estadístiques, mesura quant canvien tres variables aleatòries i s'utilitza en finances per analitzar el risc de la seguretat i la cartera. més Índex de satisfacció del client americà (ACSI) Definició L’índex de satisfacció del client americà (ACSI) proporciona informació sobre la satisfacció dels consumidors nord-americans amb els productes i serveis que disposen. més Definició de diners difícils El diner dur és un flux de finançament continu contra un pagament d'una subvenció única i també es pot referir a una moneda garantida per un estàndard d'or o un altre metall preciós. més Equilibri competitiu recursiu (RCE) L'equilibri competitiu recursiu (RCE) és un concepte d'equilibri que s'utilitza per explorar qüestions econòmiques, com l'atur i el PIB. més Enllaços de socis\n© 2019 DEFINICIÓ de l'Ona de Kondratiev Una onada de Kondratiev és un cicle econòmic a llarg termini que es creu derivat de la innovació tecnològica i que produeix un llarg període de prosperitat. Aquesta teoria va ser fundada per Nikolai D. Kondratiev (també anomenat "Kondratieff"), un economista de l'època de la Rússia comunista que va observar que els preus dels productes bàsics agrícoles i el coure experimentaven cicles a llarg termini. Kondratie Onda de Kondratiev - negocisLlegir Més


La Ràpita tornarà a acomiadar el 2019 amb la Sant Silvestre Marítima - Canal 21\nLa Ràpita tornarà a acomiadar el 2019 amb la Sant Silvestre Marítima\nLa Ràpita tornarà a acomiadar l’any amb la segona edició de la Sant Silvestre Marítima. Serà el proper diumenge 29 desembre. Els participants podran fer el recorregut des de la platja del Garbí i fins al pont de Juanito en embarcacions de vela, de caiac, de windsurf o de paddlesurf, o també nedant. El president de l’Estació Nàutica, Joan Barberà, ha explicat que la idea és que sigui un trajecte curt, agradable i accessible a tothom.\nL’alcalde de la Ràpita, Josep Caparrós, ha afirmat que la cursa és una de les activitats de la campanya turística Temporada Alta, que té l’objectiu de promocionar la Ràpita com a destinació nàutica durant els mesos d’hivern aprofitant el bon clima i les bones condicions de la badia dels Alfacs.\nLa Sant Silvestre Marítima també preveu entreteniment per aquells que no hi participin directament de la cursa. A partir de les 12 hores hi haurà xocolatada i música en viu. També es farà una rifa d’un paquet d’activitats nàutique. Per inscriure’s cal omplir un formulari a la web de l’Estació Nàutica i abonar un donatiu de 10 euros que aniran destinats a comprar una cadira autònoma per al jove rapitenc Lluc Sabaté i la lluita contra el càncer infantil.\nTags: EsportsJoan BarberàJosep CaparrósMontsiàSant Carles de la RàpitaTradicions\nEl Tortosa Germans Gelida suma la primera victòria en lliga\nEl TKD Alfaro d’Amposta es proclama campió per equips al Català júnior\nEl TKD Alfaro d'Amposta es proclama campió per equips al Català júnior\nEl Consell del Baix Ebre lliura un ajut de 3.000 euros a la Casa d’Acollida de Tortosa\nAleix Saumell, campió d'enduro de la Comunitat Valenciana


Sortida Ascó - García i Pas de Barca - 16 de Juny de 2019 - Agrupació Excursionista Muntanya\nSortida Ascó – García i Pas de Barca – 16 de Juny de 2019\nInici » Blog » Sortida Ascó – García i Pas de Barca – 16 de Juny de 2019\nDia 16/06/2019 | per aemuntanya | a Secció de Muntanya\nASCÓ-GARCIA I PAS DE BARCA – RIBERA D’EBRE\nAquesta sortida, d’Ascó a Garcia, d’uns 11km de recorregut i uns desnivells de +88m / -93m, ha estat organitzada per la Carme Hernández i l’Emilio Ruiz. No cal dir que ha sortit rodona i, fins i tot, han aportat certes notes d’aventura.\nDesprés d’esmorzar a l’àrea de servei del Mèdol, encara ens quedava un bon tros fins a Ascó. Quan hem arribat, ningú ha tingut cap mena de dubte d’on érem: la central nuclear amb aquella enorme xemeneia i el gran núvol-bolet que té al damunt, ens indica clarament que estem a Ascó.\nUn cop arribats, vàrem iniciar l’excursió visitant l’església de la Verge del Carme i el mirador sobre l’Ebre. Aquest magnífic riu, que banya i rega unes terres castigades per un sol punyent, inclús en primavera, ens ha acompanyat al llarg de tota l’excursió fins a Garcia.\nEl paisatge ha anat canviant al llarg de tot el recorregut. Després de passar per zona boscosa, ens hem trobat camps de vinyes que es perdien a l’horitzó, seguidament ens hem trobat amb camps immensos d’olivars i nectarines.\nArribats al riu, ens esperava el senyor Jordi, barquer a estones lliures, per portar-nos en una gran barcassa a l’altra riba del riu, on hi ha les piscines municipals de Garcia. Aquí hem dinat, però el primer que hem fet a l’arribar ha estar demanar beguda. Tothom ha patit la calorassa del camí. I el senyor Jordi ens diu que això no és res, que al juliol i agost és molt pitjor.\nEn acabat de dinar, hem anat a veure l’obrador….quins carquinyolis! i la cooperativa …. quin vermut! Qui més, qui menys hem fet les nostres compres, amb l’esperança que durin una mica al rebost de casa.\nJa de tornada, la Carme ens recompte. Hem sortit 52 persones a apropar-nos a la Ribera d’Ebre, una comarca moltes vegades desconeguda, però plena d’aventures.\nEtiquetes:\tAscó, García, Pas de Barca\nAransa Barcelona Barnatresc Calçotada Castell Montesquiu Coll Cardús Coll de Pal Collserola El Cogul Ermites Espluga Francolí Esquí Formació Gr Gr-4 Gr-92 Gran Facha La Mola La Molina la Poble de Lillet Lastur Montblanquet Montbrió de la Marca Montserrat Naturtresc Nuria Poblet Prades Prenafeta Raquetes Rocallaura Ruta del Císter Salga Aguda Sant Cugat Santes Creus Sant Llorenç del Munt Serra de Busa Serralada Marina Setcases Socis St Andreu del Palomar Tuixent-La Vansa vallbona de les moges Vall de Núria Velòdrom d'Horta\n@aemuntanya ASSEMBLEA GENERAL ORDINÀRIA - 12-12-2019: mailchi.mp/366e817bab22/a… pic.twitter.com/mDC6DRPmXr\n@aemuntanya RT @meteocat: Cap de setmana ventós i amb el pas d'un front que farà alternar el sol amb la nuvolositat abundant i algunes precipitacions,…


Gran recapte de la Patrulla Canina de Lleida - Teleponent\nInici Societat Gran recapte de la Patrulla Canina de Lleida\nGran recapte de la Patrulla Canina de Lleida\nLa Patrulla Canina ha aconseguit més de mitja tona de pinso, vestits per animals i altres aliments. Alhora, agraeixen la pròpia col·laboració dels membres de la associació pel suport econòmic\nEls membres de la Patrulla Canina, amb el menjar i material recaptat\nLa Patrulla Canina de Lleida va celebrar el dijous el segon gran recapte d’aliments i material per animals. La iniciativa té com a objectiu donar un cop de mà a les diferents protectores i associacions que vetllen pel benestar dels animals.\nEn aquesta edició, la Patrulla Canina ha donat el recaptat a la Protectora d’Amics dels Animals del Segrià. En total, el material facilitat ha estat 545 quilograms de pinso, 27 quilograms de saltxites de Frankfurt; també més de 40 vestidets per les mascotes i un llit gran per a gossos.\nA més, des de l’associació, ha agraït el suport de Bon Àrea, V3 veterinaris i Anadón veterinaris. Molt especialment als membres de la pròpia patrulla per la seva solidaritat i suport econòmic vers els més necessitats, “com ho són en aquests moments els animals de les protectores”.\nArticle anteriorDetenen dos veïns d’Arbeca per vendre cocaïna i marihuana des de casa seva\nArticle següentCervera revitalitza el carrer Major amb intervencions artístiques amb “Artèria”


Gangnam Studio Seül Corea del Sud - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n822-7 Yeoksam-Dong, Gangnam, Seül, Corea del Sud, 135-933 - Veure al mapa\nMés informació sobre Gangnam Studio\nSituat en el cor de Gangnam - Gangnam, Gangnam Studio és un lloc ideal des d'on descobrir Seül. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Gangnam Studio asseguren una estada plaentera als seus clients. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, habitació familiar, ascensor.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Seül, el Gangnam Studio és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nTots els tipus de viatgers (9) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (1) Famílies amb infants grans (2) Grups (5)


Un estudi constata que l'obesitat contribueix a l'escalfament global\nL'obesitat contribueix a l'escalfament global. Així ho conclou una investigació que publica la prestigiosa revista "The Lancet". Els autors de l'estudi, Phil Edwards i Ian Roberts, de l'Escola d'Higiene i Medicina Tropical de Londres, sostenen que les persones obeses o amb sobrepès necessiten més combustible per al seu transport i més aliments. Es calcula que almenys 400 milions de pesrones al món són obeses. L'Organització Mundial de la Salut (OMS) preveu que al 2015 hi haurà 2.300 milions d'adults que patiran sobrepès i més de 700 milions seran obesos.\n17/05/2008 - 17.56 Actualitzat 17/05/2008 - 18.51\nSegons l'estudi, les persones obeses necessiten 1.680 calories diàries per mantenir l'energia normalment i 1.280 calories addicionals per realitzar les seves activitats diàries, és a dir, un 18% més que aquells que tenen un IMC normal. L'IMC és un càlcul que relaciona alçada amb pes i que oscil·la habitualment entre 18 i 25. Més de 25 punts es considera un indicador de sobrepès i, més de 30, obesitat.\nEn canvi, les persones més primes mengen menys i són més propenses a caminar que a fer servir cotxes. Segons això, la població més prima faria baixar la demanda de combustible per a transport i agricultura. Un fet, segons un dels autors de l'estudi, força important, atès que el 20% dels gasos d'efecte hivernacle provenen de l'agricultura.\nEl següent pas de l'estudi serà quantificar en quin nivell contribueix la població de més pes al canvi climàtic, als majors preus dels combustibles i a l'escassedat d'aliments.\n"Tots ens estem tornant més grassos i és una responsabilitat global", ha dit Edwards, que ha afegit: "l'obesitat és una part clau del panorama general".


El Consell del Centre-Est demana que es convoqui el Consell de Seguretat | elCugatenc\nDiverses queixes sobre seguretat i sancions als barris del districte del Centre-Est han forçat la petició formal del Consell de Barri de convocar el Consell de Seguretat de ciutat per esclarir així alguns dels dubtes que es tenen sobre la planificació de la seguretat ciutadana al municipi. Fins i tot un dels assistents ha proposat que l’òrgan territorial acudeixi a la Fiscalia per presentar una denúncia per desistiment de funcions però el president, Ferran Villaseñor, ha explicat que no es pot prendre aquesta decisió i que, en tot cas, han de ser els veïns i entitats els que ho impulsin.\nLa seguretat ha estat i encara és avui dia un dels temes més recurrents en aquest i altres Consells de Barri. Les ocupacions d’edificis, els problemes de mobilitat, els robatoris... Cada barri presenta les seves preocupacions i el Centre-Est, que comprèn des de Can Barata fins a Sol i Aire passant pels barris del nucli, en té bona mostra. Fins ara han pogut plantejar les seves preocupacions en el marc del grup de treball de seguretat creat en el propi Consell però, diuen, ara cal anar més enllà perquè hi ha respostes que mai han arribat a l’òrgan com el número d’agents de la Policia Local en actiu (tenint en compte les jubilacions i les incorporacions futures que ara es troben a l’escola de policia).\nAquest afer ha estat, conjuntament amb la mobilitat, el principal tema de debat en la reunió del Consell de Barri del Centre-Est del juny. L’aparcament, el carril bici i els problemes de mobilitat a l’entorn del Mercantic s’han situat, de nou, com un element de preocupació en què hauria d’intervenir la policia però també la reestructuració de l’espai púbic. Segons ha explicat la tècnica de participació Marina Casals, diverses reunions de l’Ajuntament amb els veïns han servit per acordar buscar la pacificació sense renunciar al carril bici, comprometre’s a fer un aparcament al CAP de Can Mates i donar més ús al del costat del futur mercat de Volpelleres, millorar les voreres, les façanes i veure nous usos de la zona per adaptar-se a les necessitats. “Com és un barri dividit en dos Consells, hem decidit unificar-ho tot en un”, ha explicat.\nL’àrea verda ha estat el segon gran assumpte de mobilitat que ha generat preocupació, especialment entre els comerciants. “La ciutat no són només les persones que hi resideixen”, ha reivindicat Antoni Gual, de l’Associació de Comerciants del barri del Monestir, “els comerciants hem de poder aparcar a l’àrea verda”. Segons diu, la nova planificació de l’aparcament els afecta negativament a nivell de vendes i redueix els espais d’aparcament per als clients. A més, els limita la feina en haver de pagar una quota elevada i moure els vehicles cada dues hores. La limitació horària, a més, creu que és un error perquè durant moltes hores hi ha places en desús.\nVillaseñor ha repetit el posicionament del govern fins el moment, esperar un temps per fer una anàlisi més acurada i poder fer petites alteracions com el canvi d’ubicació o ampliació o reducció d’algunes de les àrees verdes, per exemple. Considera que cal actuar en base a una anàlisi acurada que no es podia tenir prèviament en només disposar de les dades de places disponibles i cotxes detectats a la zona. El portaveu de Ciutadans, Aldo Ciprian, ha recordat que l’àrea verda s’ha posat en marxa sense reglament i alguns veïns també han defensat la mesura ja que alguns dels residents troben, per fi, lloc per aparcar quan tornen de treballar.\nLes entitats del Consell del Centre-Est demanen que es doni resposta a les reivindicacions recurrents\nEl primer Consell de l’any ha servit per aprovar el destí dels 30.000 euros de lliure disposició del 2019.\nEl Consell del Centre-Est prepararà la inauguració dels Jardins del Vallès\nLa reunió de l’òrgan de participació també ha servit per donar a conèixer les propostes que es portaran a votació als pressupostos participatius.


Andbank amplia aquest estiu el nombre d’estudiants becats | BonDia Diari digital d'Andorra.\nAndbank amplia aquest estiu el nombre d’estudiants becats becaris andbank\nDv., 08/04/2016 - 00:05\nAndbank amplia aquest estiu el nombre d’estudiants becats\nAndbank ha ampliat de cara a aquest estiu el nombre de joves estudiants que faran pràctiques remunerades a l’entitat, passant dels 33 de l’any passat a 45 enguany, segons va informar ahir l’entitat bancària.\nAmb aquesta iniciativa, el grup dóna l’oportunitat als estudiants d’integrar-se a l’equip de professionals de diferents departaments de serveis centrals i oficines de l’entitat, així com filials a l’estranger, amb l’objectiu de conèixer el funcionament del món laboral bancari i guanyar experiència en diversos projectes dins el sector financer.\nAixí, els joves candidats obtenen una experiència pràctica completant la seva formació per aconseguir un currículum més sòlid en el moment d’incorporar-se al mercat laboral, a la vegada que es pretén ajudar-los en l’orientació, aprenentatge i preparació per a la seva carrera professional.\nEls joves d’entre 18 i 25 anys que estiguin interessats en aquest programa s’hi poden adherir presentant la seva candidatura fins al 17 de maig que ve, o bé poden escollir el programa de beques anuals amb una durada de tres a nou mesos, amb una data límit d’inscripció del 30 de juny. En els dos casos hi ha la possibilitat de realitzar les pràctiques a les instal·lacions d’Andorra i en qualsevol de les filials estrangeres d’Andbank.


La Cotorra de la Vall: PLENARI ABRIL 2017: L'Ajuntament sol·licitarà al Ministeri d'Agricultura l'execució del projecte del Vaca\nPLENARI ABRIL 2017: L'Ajuntament sol·licitarà al Ministeri d'Agricultura l'execució del projecte del Vaca\nL’Ajuntament de Tavernes va aprovar sol ·licitar al Ministeri d'Agricultura i Pesca, Alimentació i Medi Ambient l'execució de les obres de laminació i millora del drenatge en la conca del riu Vaca, previstes en el Pla Hidrològic Nacional des de l'any 2005.\nL’Ajuntament també demanarà que es dote una partida en els pressupostos generals de l'Estat del 2017 per aquesta execució i que s’informe a l’Ajuntament dels diferents avanços en l'execució de les obres.\nLa proposta del govern municipal de Compromís finalment, i al contrari del que havia passat en la comissió informativa, va ser aprovada per unanimitat. El PP finalment, va reconsiderar la postura expressada en la comissió i va votar a favor.\nL’Ajuntament vol jugar totes les cartes que té a la mà i intentar modificar la postura del govern de Rajoy, que és contrari a l’execució del projecte de millora i laminació del Vaca.\nTal com vam avançar fa uns dies, l’Ajuntament de Tavernes disposa d’un informe del catedràtic de dret administratiu, Jose Maria Bayne Leon, on diu que el Pla Hidrològic Nacional des del moment que va considerar actuació prioritària i urgent l'obra de laminació i millora del drenatge de la conca del riu Vaca estaria obligat a executar-lo.\nL’informe afirma que s’està produint una il·legalitat perquè es contradiu el Pla Hidrològic Nacional i també hi ha una falta de coherència amb els actes i disposicions prèvies de la mateixa Administració. El Tribunal Suprem té establert que els plans d'ordenació territorial han de ser coherents amb les seues finalitats i eixa doctrina és aplicable als plans del Pla Hidrològic Nacional, que indica la prioritat i urgència de l'obra.\nEn poques paraules: si el Pla Hidrològic Nacional (PHN) està vigent i estableix una sèrie d'obres que són prioritàries i urgents, l'Administració ha d’executar-les. No és admissible que des de l'any 2005 el PHN establesca que les obres de laminació i millora del drenatge de la conca del riu Vaca són prioritàries i urgents, i a hores d’ara este projecte encara no estiga executat.


Alaska el 1895 (Rand McNally). La frontera sud-est d'Alaska que es mostra estava en disputa entre els Estats Units i el Canadà i és anterior a la delimitació definitiva\nLa història d'Alaska es remunta al paleolític superior, cap al 14.000 aC, quan grups provinents d'Àsia van creuar el pont de Beríngia fins a l'oest d'Alaska. En el moment del contacte amb els europeus pels exploradors russos el territori era poblat per pobles indígenes d'Alaska. El nom "Alaska" deriva de la paraula aleutiana Alaxsxaq, que significa 'terra ferma' (literalment, 'l'objecte cap al qual es dirigeix l'acció del mar').\nDurant la dècada de 1890 la febre de l'or arriba a Alaska i a les terres veïnes del Yukon, i porta milers de miners i colons fins a Alaska. Se li va concedir l'estatus territorial el 1912. El 1942 dues de les Illes Aleutianes més allunyades, Attu i Kiska, són ocupades pels japonesos i la seva recuperació pels Estats Units esdevé una qüestió d'orgull nacional. La construcció de bases militars va contribuir al creixement de la població en algunes ciutats. El 3 de gener de 1959 se li concedí la condició d'estat de la Unió.\nEl 1964 hi tingué lloc un gran terratrèmol en què moriren 131 persones, mentre que el descobriment de petroli el 1968 a Prudhoe Bay i la finalització el 1977 de l'oleoducte Trans-Alaska donà lloc a un important auge econòmic. El 1989, l'Exxon Valdez xocà contra un escull al Prince William Sound, i vessà entre 42.000 i 130.000 m³ de cru, que s'estengué per més de 1.600 km de costa.\nUna dona Inupiaq, Nome, c. 1907\nAlguns grups de famílies es van traslladar durant el paleolític cap al nord-oest d'Amèrica del Nord en algun moment entre el 16000 i el 10000 aC al pont de Beríngia fins a l'oest d'Alaska. Alaska fou poblada pels inuit i una varietat de pobles d'origen euroasiàtic. Actualment els primers pobladors d'Alaska es divideixen en alguns grups: els indis del sud-est costaner (els tlingit, haida i tsimshian), els atapascans, els aleutians, i els dos grups d'esquimals, els inupiat i els yup'ik.\nLes migracions costaneres procedents d'Àsia foren probablement la primera onada d'éssers humans que creuaren el pont de terra de Beríngia, i molts d'ells es van establir inicialment a l'interior del que avui és Canadà. Els tlingit van ser els més nombrosos d'aquest grup, i ocuparen la major part de la costa sud d'Alaska en el moment del contacte europeu. Són el grup més septentrional de les cultures avançades de la costa nord-oest del Pacífic, reconeguts pel seu art complex, els sistemes polític, cerimonial i legal, conegut com a potlatch. La part sud de l'illa Príncep de Gal·les va ser colonitzada per haides que fugien de la persecució d'altres haides procedents de les Illes de la Reina Carlota. Els aleutians es van establir a les illes de la serralada Aleutiana fa aproximadament 10.000 anys.\nPrimer poblament rus[modifica]\nAleksandr Baranov, "lord d'Alaska"\nEn algunes illes i parts de la península d'Alaska, alguns grups de comerciants havien estat capaços de coexistir relativament en pau amb els habitants locals. Altres grups havien patit violència, amb segrestos, esclavitud i famílies que es veien obligades a separar-se i establir-se en un altre indret. A més, el vuitanta per cent de la població aleutiana morí per culpa de malalties contra les quals no estaven immunitzats durant les dues primeres generacions de contacte rus.\nEl 1784 Grigori Ivànovitx Xélikhov arribà a la badia Three Saints, a l'illa Kodiak, on posteriorment fundà el primer assentament permanent de Rússia a Alaska, alhora que matava centenars d'indígenes koniag. Pels volts de 1788 Xélikhov havia creat diversos assentaments russos en una àmplia regió, incloses zones continentals al voltant de Cook Inlet.\nEls russos controlaven els hàbitats més valuosos de les llúdries marines, a la zona de les Kurils, Kamtxatka i les illes Aleutianes. La seva pell era més gruixuda, més brillant i negra que la de les llúdries marines de la costa nord-oest del Pacífic i Califòrnia. Els russos, per tant, van avançar cap a la costa americana només després que altres varietats de major qualitat entressin en franca decadència durant el darrer quart del segle xviii. L'entrada russa a la costa del nord-oest d'Amèrica fou lenta per l'escassetat de vaixells i mariners. La badia Yakutat es va assolir el 1794 i l'assentament de Slavorossia no es construí fins al 1795. El reconeixement de la costa fins a les Illes de la Reina Carlota el va fer James Shields, un empleat britànic de la Companyia de Golikov-Xélikhov. El 1795 Aleksandr Baranov, que havia estat contractat el 1790 per gestionar l'empresa pelletera de Xélikhov, navegà fins al Sitka Sound, i el reclamà per a Rússia. En anys posteriors arribaren nombrosos grups de caçadors i el 1800 tres quartes parts de les captures de llúdries marines de l'Amèrica russa procedien de l'àrea de Sitka. El juliol 1799 Baranov va tornar a bord del bergantí Oryol i establí l'assentament d'Arkhànguelsk, el qual va ser destruït per tlingits el 1802, però reconstruït el 1804 i rebatejat com a Novo-Arkhànguelsk. Ben aviat es convertirà en el principal assentament i capital colonial de l'Amèrica russa. Després de la compra d'Alaska va ser rebatejat amb el nom de Sitka, la primera capital del Territori d'Alaska.\nCatedral de Sant Miquel a Sitka. L'estructura original es construí el 1848 i es cremà el 2 de gener de 1966. La catedral fou reconstruïda a partir de plànols de l'estructura original i conté restes rescatades del foc\nL'Església ortodoxa russa s'havia introduït a la zona d'una manera informal entre la dècada de 1740 i la de 1780 pels comerciants de pells. El 1784, quan es construí el primer assentament a la badia Three Saints, també arribaren els primers missioners i clergues que es quedaren a viure a la zona. Aquesta activitat missionera continuaria durant el segle xix, i deixà el rastre més visible de l'època colonial russa a l'Alaska actual.\nIntents de colonització espanyols[modifica]\nDarrers assentaments russos i la Comanyia russo-americana (1799-1867)[modifica]\nEl departament d'Alaska (1867-1884)[modifica]\nEl districte d'Alaska (1884-1912)[modifica]\nTerritori d'Alaska (1912-1959)[modifica]\nAlaska es converteix en estat[modifica]\nNorth to the Future[modifica]\nDe 1968 a l'actualitat[modifica]\nDescoberta de petroli, ANSCA i l'oleoducte Trans-Alaska[modifica]\nL'ecologisme, l'Exxon-Valdez i ANWR[modifica]\n↑ Ransom, J. Ellis. 1940. Derivation of the Word ‘Alaska’. American Anthropologist n.s., 42: pàgs. 550-551.\n↑ «The Aleut Corporation Aleut History.». Arxivat de l'original el 2007-11-02. [Consulta: 28 octubre 2012].\n↑ «The Great Alaska Earthquake of 1964». Alaska Earthquake Information Center, University of Alaska Fairbanks, November 2002. Arxivat de l'original el 2005-04-04. [Consulta: 1r setembre 2005].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Història_d%27Alaska&oldid=27742694»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 jul 2021 a les 18:54.


pla d’igualtat – Web Fundación CV Santos Andrés, Santiago y Miguel\nLa Fundació de la Comunitat Valenciana Sants Andrés, Santiago i Miguel, a través del seu Patronat i Direcció, sensible a aquests principis i normativa, i no estant obligada per aquestes regulacions, ja que es tracta d’una entitat que compta amb menys de 250 persones treballant en la mateixa, ha decidit en l’any 2016 incloure com un dels seus principis rectors la Igualtat d’Oportunitats i Tracte entre dones i homes. Aquesta inclusió es veu reflectida en aquest primer Pla d’Igualtat que pretén millorar i ampliar el compromís de l’entitat amb un entorn de treball que respecte la diversitat i erradiqui qualsevol possible aparició de situacions de discriminació, per la qual cosa s’han definit i aplicat mesures o accions positives a la totalitat de la plantilla amb la participació de la mateixa i amb la dels diferents agents socials.\nL’objectiu general perseguit per la Fundació SASM amb la definició i implantació d’aquest primer Pla d’Igualtat d’Oportunitats entre dones i homes és, prevenir possibles situacions de desigualtat entre homes i dones, alhora que millorar aquest enfocament de gènere en l’organització com element fonamental de l’estratègia de la mateixa. Els objectius específics del pla són els següents:\nAnticipar, prevenir i incentivar processos de captació i promoció que eviten la segregació vertical i horitzontal en l’organització.\nDesenvolupar i establir accions específiques per a la captació i promoció de dones en els llocs en què pogueren trobar-se sub-representades.\nGarantir l’accés en igualtat de condicions a homes i dones a formació contínua, per tal de promoure el desenvolupament de la carrera professional d’una manera no discriminatòria.\nRealitzar accions formatives i de sensibilització sobre igualtat de tracte i d’oportunitats.\nAconseguir una major i millor conciliació de la vida personal, laboral i familiar dels homes i dones que treballen a la Fundació, mitjançant campanyes de sensibilització, anàlisi de les necessitats reals de conciliació i difusió de les mesures per conciliar existents i que es pugueren establir.\nRevisar i analitzar en profunditat els mecanismes retributius per detectar, prevenir i corregir així possibles desigualtats salarials.\nMillorar els sistemes de comunicació interna i externa actuals, amb l’objectiu d’aconseguir la utilització de llenguatge no sexista.\nDissenyar un protocol de prevenció i actuació sobre assetjament moral i sexual.\nEl nostre I Pla d’Igualtat, es tracta d’un Pla alineat amb la política de Qualitat i Igualtat d’Oportunitats de la institució i la vigència del qual s’estableix per un període de dos anys des de la seva aprovació:\nOctubre de 2016, i la data de finalització Setembre de 2018.\nTant el Pla com els programes de treball contenen objectius, mesures i actuacions que han de complir els requisits següents:\nViabilitat, tant en els terminis del seu desenvolupament com en els recursos requerits i en les metes plantejades.\nAdaptació a la realitat de l’organització i del seu entorn.\nAccés a l’ocupació.\nClassificació professional, Formació i Promoció.\nConciliació de la vida laboral, personal i familiar.\nComunicació i llenguatge no sexista.\nSeguretat i Salut Laboral (inclou assetjament sexual i per raó de gènere).


Hospitals en Longtan - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Altres ciutats a hunan - Hunan - Xina - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Xina › Hunan › Altres ciutats a hunan › Hospitals en longtan\nHospitals en longtan Altres ciutats a hunan > Hunan > Xina\nSom un dels millors directors que existeixen actualment relacionats amb Hospitals en Longtan. Hem passat mesos compilant tota la informació dels hospitals Xina per oferir als nostres usuaris tota la informació més rellevant sobre hospitals.\nLongtan és un poble que té 0 habitants. Si sou un altre, o si, per contra, heu vingut de viatge, i heu passat algun contratemps en què necessiteu atenció mèdica, Hospitalsworldguide us mostrarà tots els telèfons reals de la Hospitals en Longtan.\nPoseu-vos en contacte amb nosaltres si, si navegueu per aquest lloc web, noteu algun error en el registre d'un o més Hospitals en Longtan. Mantenir el nivell de qualitat és un dels nostres valors, i sense que els nostres usuaris ens ajudin en això, seria bastant difícil que hàgim sabut fer-ho.\nÉs important tenir cura de la salut pública, ja que la nostra salut no ha de dependre de la quantitat de diners que tenim. Posem a la vostra disposició una àmplia llista d'hospitals públics a Longtan (Xina)\nSi no sap per on començar el tractament o la teràpia, us recomanem que consulteu de manera crítica i consulteu opinions sobre hospitals privats Longtan (Xina). Introduïu i accedireu a una llista completa amb cadascun d'aquests hospitals. Visiteu els seus llocs web per conèixer més profundament sobre cadascun i prendre una decisió acurada\nXiangya Hospital Central South University- (Situat a 198.89 km)\nFirst People's Hospital of Yichang City- (Situat a 159.76 km)\nReproduction & Genetics Hospital Citic Xiangya- (Situat a 198.76 km)\nJingzhou Central Hospital- (Situat a 185.43 km)\nChangde City Chinese Medicine Hospital- (Situat a 53.24 km)\nYichang City Chinese Medicine Hospital- (Situat a 160.63 km)\nSha District People's Hospital- (Situat a 198.71 km)\nShuangfeng People Hospital- (Situat a 197.03 km)\nHunan Provincial Disease Prevention and Control Center- (Situat a 199.36 km)\nHunan Changsha liver disease hospital- (Situat a 201.19 km)


Manual Matèries Menú superior Treball de recerca (Batxillerat)\nPer poder administrar, fer el seguiment i avaluar els treballs de recerca de batxillerat\nA Clickedu podeu configurar com voleu que sigui el Treball de recerca (a partir d'ara, TR), crear els treballs dels diferents alumnes, assignar-los tutors, fer-ne diferents valoracions, establir una data d'entrega, convocar el tribunal i avaluar el TR.\nEl mòdul per gestionar el TR es podria dividir en dues parts: administrar el TR i fer-ne el seguiment.\nNota: Els usuaris de l’equip de Personal d’ESO i personal de BTX (id. 12 i 11), més els tutors de les classes de secundària (només el primer tutor, no el cotutor) podran ser escollits com a tutors del Treball de Recerca (TR).\nEls passos per configurar i avaluar el TR són:\nConfigurar els TR dels dos cursos que el comprenen.\nAssignar el TR i el tutor a un alumne.\nEl tutor pot fer seguiments i dues valoracions (una per curs).\nDesprés de les valoracions es pot assignar la data d’entrega.\nLlavors s’ha d’assignar el tribunal i assignar els recursos pel dia de la presentació.\nPer últim, caldrà que el tutor i el tribunal avaluïn els alumnes.\n— Administració del Treball de recerca\n— Seguiment del Treball de recerca\nADMINISTRACIÓ DEL TREBALL DE RECERCA\n1. Des del bloc Matèries, cliqueu, al menú superior, Treball de recerca.\nPermís necessari: Accedir a Treball de recerca.\n2. Cliqueu el botó Administrar treball de recerca.\nPermís necessari: Administrar els TR.\n3. Per crear una nova configuració cliqueu Nou treball de recerca, ompliu els camps i cliqueu Acceptar.\n4. Del TR que acabeu de crear, cliqueu la icona (Modificar treball de recerca) i escolliu els membres del personal docent que podran ser escollits com a tutors. Els docents que us apareixen són aquells que tinguin el permís Poder ser tutor o tribunal dels TR (etapa).\n5. Cliqueu la icona (Administrar ítems) per crear els ítems del TR.\nPermís necessari: Gestionar els ítems avaluatius dels TR.\n6. Cliqueu Nou ítem, poseu-li un nom, assigneu-lo a on es valorarà i cliqueu Guardar.\n7. Cliqueu la icona (Establir fórmula) per poder definir el pes de cada ítem en la nota final.\n8. Cliqueu el botó Guardar dos cops.\nSEGUIMENT DEL TREBALL DE RECERCA\nAquí podreu veure els vostres alumnes o, amb el permís Assignar tutors dels TR, tots els alumnes de Batxillerat.\n2. Els alumnes tindran assignat, en principi, els cursos correctes, però els podeu modificar clicant Canviar cursos escolars.\nPermís necessari: Assignar tutors dels TR.\n3. Cliqueu Projecte i ompliu els camps. Com a mínim heu d'omplir la data d'aprovació per part del tutor i per part dels pares.\nAquí podeu marcar si l'alumne està exempt de fer el TR o el convalida.\n4. Cliqueu Tutor de TR i seleccioneu el tutor, d'entre els que hàgiu seleccionat a l'hora de configurar el TR.\nSi en sou el tutor de l'alumne o del TR, ara podreu clicar Seguiment, on podreu veure els seguiments que aneu fent i fer-ne de nous.\n5. Quan arribi la primera avaluació establerta a la configuració, cliqueu Valoració 1r i feu-ne la valoració.\nHo podeu fer si sou el tutor de l'alumne o el tutor del TR, o amb els permisos Valorar els TR i Introduir les dates d'entrega dels TR.\n6. Quan arribi la segona avaluació establerta a la configuració, cliqueu Valoració 2n i feu-ne la valoració.\n7. Cliqueu Data d'entrega i introduïu la data en què s'ha d'entregar el dossier.\nHo podeu fer si sou el tutor de l'alumne o el tutor del TR, o amb el permís Introduir les dates d'entrega dels TR.\n8. Cliqueu Tribunal i definiu qui formarà el tribunal i altres aspectes de la presentació oral. Els docents que us apareixen són aquells que tenen el permís Poder ser tutor o tribunal dels TR (etapa), ordenats per l'etapa del permís.\nPermís necessari: Assignar tribunals dels TR.\n9. Per avaluar el treball cliqueu Avaluació. Tots els membres del tribunal l'han d'avaluar.\n10. Cliqueu Aval. general i avalueu el dossier, a partir de la valoració dels membres del tribunal, la presentació oral i el seguiment.\nPer defecte, cada dia de retard de l'entrega del treball respecte al qual es va estipular a la configuració se sanciona amb un punt, però es pot modificar el total penalitzat.


Tercera revolució industrial | renovables Verds\nadriana | | Economia de la Llar, energies Renovables\nLes revolucions industrials són processos històrics i socials que canvien la forma en què gran part de la civilització es relaciona amb la energia.\nL'home necessita d'energia per poder realitzar les seves tasques més vitals i des que va descobrir diferents fonts va anar evolucionant i desenvolupant el seu nivell tecnològic.\nLa primera revolució industrial va ser el carbó, La segona revolució va ser la electricitat basada en el oli i la tercera és la utilització de energies renovables com a fonts d'energia.\nAquest concepte ha estat desenvolupat per l'economista Jeremy Rifkin qui considera que l'única manera de millor el sistema econòmic mundial és el reemplaçament dels combustibles fòssils.\nL'economia global ja no funciona, sempre va tenir imperfeccions però ara s'esta arribant a el límit de la sostenibilitat a causa dels altíssims nivells de pobresa i desigualtat al món, taxes de contaminació elevadíssimes i destrucció massiva de tots els recursos naturals de la planeta.\nLa qual cosa aquesta provocant greus problemes ambientals però el més reconegut és el canvi climàtic però no l'únic.\nEls països han de proposar-se i ajudar-se entre ells per aconseguir la seva nova revolució industrial basada en energies netes i renovables, que permetin un creixement econòmic a llarg termini.\nLa tecnologia verda aplicada a tota classe de productes és fonamental per reduir el nivell de despesa energètica però a més contaminar menys.\nLa tercera revolució industrial ha de promoure economies baixes en carboni.\nL'economia ha oblidat que hauria d'estar a l'servei de l'home i no sotmetre-ho és important aconseguir canvis filosòfics i concepcions tècniques per aconseguir una veritable revolució que permeti incloure a tots en el sistema.\nCom es pot observar a través de la història les dues revolucions anteriors sempre es va basar en la desigualtat social, un pocs tenen molt i molts tenen poc o res.\nLes energies renovables ens dóna la possibilitat de canviar i reformular el sistema econòmic perquè sigui més just, igualitari per a totes les societats.\nRuta completa cap a l'article: renovables Verds » estalvi Energètic » Economia de la Llar » Tercera revolució industrial


Actualment la comunitat la formem 29 germanes i el nostre dia a dia transcorre entre el treball i la pregària fent honor al lema benedictí “Ora et Labora”.\nEn la pregària seguim els cicles litúrgics concretats en la Litúrgia de les Hores, en la que podem endinsar-nos més i més en el misteri i el seguiment del Crist, vivint a fons el seu Evangeli, des de la pregària i el silenci, obertes als batecs del món.\nAmb el treball de les nostres mans, ens guanyem la vida a través de la bellesa de la ceràmica, dels ciris decorats, de les postals. i també amb la reflexió, al pensament actual, amb diferents cursos de teologia, de creixement personal, recessos... També l'hostatgeria és una part important del nostre treball. Per això volem viure obertes a tothom qui truqui a la porta del monestir, acollint i compartint la seva recerca de fe i de vida, oferint-los espais d'estada.\nEl nostre desig és viure tant a fons com ens ho permeti la nostre feblesa, l’amor sense límits del Crist, tot restant ben arrelades en la nostra terra, per signes visibles del cel Nou i la Terra Nova, el Regne de Déu que ja està entre nosaltres i dins nostre.


S'inicia la construcció del nou aparcament al carrer Almogàvers a Palamós • Ràdio Capital de l'Empordà\nS’inicia la construcció del nou aparcament al carrer Almogàvers a Palamós\nAquestes obres proporcionaran aparcament als veïns i usuaris de l'escola Els Àngels\nL’Ajuntament de Palamós ha començat les obres de construcció d’un nou aparcament al carrer Almogàvers. L’objectiu d’aquest projecte, impulsat pel consistori i realitzat per l’empresa que executa els Serveis Tècnics de l’Ajuntament, és el de reorganitzar l’aparcament en aquest punt. S’eixamplarà la calçada que va des del carrer del Ter fins a l’alçada de l’escola d’educació especial Els Àngels, on aquest carrer acaba i no té sortida.\nAquestes obres de construcció del nou aparcament i millora del carrer tenen un cost global d’adjudicació de 91.417,05 €, amb un termini d’execució de 4 mesos. Aquesta nova zona d’aparcament serà en bateria, en direcció a l’escola (lateral esquerre) i en tres trams. En una primera instància, es donarà servei als veïns d’aquest sector i als usuaris de l’escola Els Àngels.\nEl projecte també contempla la creació d’un giratori que s’ubicarà a la part final d’aquest carrer i que facilitarà el gir del bus escolar. Actualment, el vehicle no pot realitzar aquesta maniobra per les reduïdes dimensions del carrer. Aquest punt és essencial perquè es tracta d’una via sense sortida, però alhora molt transitada. Al centre d’aquest espai de gir s’hi plantaran arbres autòctons i espècies arbustives, i s’ubicaran també tres noves columnes d’enllumenat.\nFinalment, també es farà més ampla la calçada. En aquest cas, però, es perdrà l’aparcament en línia que hi ha en el seu costat dret, concretament al que dona a la línia d’habitatges. El consistori calcula que en quatre mesos els veïns i usuaris podran fer ús d’aquestes millores que facilitaran la circulació en un punt força concorregut.\nArticle anteriorEl Mercat de Carn de Palafrugell obre de nou\nArticle següentKhalid avança el seu segon disc amb ‘Talk’


L'Aixeta - El Pinxo li va dir al Ganxo\nAixò es una que feia física i ara fa ganxet!\nEm dic Laia i sóc de Reus, de tota la vida, i això del ganxet va resorgir despres d'una crisis a meitat de la carrera de física, desprès vaig fer producció audiovisual perque algun titolet has de tindre a la vida ( i que bé que ens ho vam passar veient pelis a classe!) i vaig seguir fent ganxet de manera amateur durant un parell d'anys.\nDespres vaig començar a rondar per fires i mercats d'artesania, perque alguna sortida els hi havia de treure a tot el que feia, i com a mínim treure algo per pagar-me el vici de les llanes cares. També vaig començar a dissenyar els meus propis amigurumis perque Pinterest al final també s'acaba, i no hi havia patrons per fer els gegants de Reus o la Mulassa...\nFinalment, farà cosa d'un any em vaig liar la manta (de ganxet) al cap i vaig obrir el meu propi local on vendre el que feia, llanes de les guays i donar classes, també es un punt de venda d'artesania d'altres artesanes de la provincia.\nI ara estem aquí esperant a que us agradi molt el que faig i que us passeu al costat fosc del ganxet, tenim galetes i llanes de les xules!\nWeb de El pinxo li va dir al ganxo\nFacebook de El Pinxo li va dir al Ganxo\nInstagram de El Pinxo li va dir al Ganxo\nTwitter de El Pinxo li va dir al Ganxo


Ponce: “No tenim Planeta B” – Compromís per Safor-Valldigna\nPonce: “No tenim Planeta B”\nEl diputat de Compromís a les Corts destaca a Gandia la necessitat de treballar en la construcció d’una Unió Europea “més solidària i ecològica“.\nJuan Ponce va visitar la marjal de la Safor i la platja de l’Auir, acompanyat pels alcaldes de Tavernes, Xeresa, Xeraco i la portaveu a l’Ajuntament de Gandia, i va conversar amb la gent al voltant d’una Europea sostenible, al parc de Sant Pere.\nEl diputat de Compromís a les Corts Valencianes, Juan Ponce, acompanyat dels alcaldes de Tavernes (Jordi Juan), Xeresa (Tomàs Ferrandis) i Xeraco (Francesc Serralta) va comprovar ahir sobre el terreny els treballs que s’hi estan realitzant a Xeraco, Xeresa i Tavernes per recuperar la marjal de la Safor, una zona d’especial valor ecològic protegida, entre altres, pel Catàleg de Zones Humides. Acompanyat també per la portaveu a l’Ajuntament de Gandia, Lorena Milvaques, va mostrar la seua preocupació pel projecte de camp golf plantejat en el terme de Gandia, així com la urbanització de la platja de l’Auir. “Tenim dos exemples ben clars de models diferenciats pel que fa a les polítiques mediambientals, l’especualdor i del negoci del PP i el conservacionista dels municipis on Compromís té poder de decisió. Des de Primavera Europea, no anem a consentir ni permetre cap agressió contra el nostre territori i farem tot el possible perquè Europa perseguisca sense treva als corruptes i als destructors del nostre medi natural. Van a pagar política i penalment eixes agressions contra l’entorn i contra les persones”.\nMés tard, al parc de sant Pere de Gandia, també amenaçat pel projecte de remodelació de Torró, Ponce va protagonitzar una conversa oberta a la ciutadania sobre actualitat i propostes mediambientals. El dirigent ecologista va destacar la necessitat de treballar en la construcció d’una Unió Europea “més solidària i ecològica, perquè com diu el nostre candidat, Florent Marcellesi (número 2 de la llista Primavera Europea) no tenim Planeta B”.\nI és que Compromís-Primavera Europea aposta per la transició ecològica de l’economia cap a un altre model productiu i de consum “basat en l’economia social, sostenible i del ben comú, és a dir una prosperitat compartida. Finançarem la creació d’ocupacions verdes i decents, a més de R+D+i, amb una reforma fiscal que taxe abans de res els recursos i els capitals”.\nEl dirigent ecologista també mostrar la seua preocupació per la permissivitat del PP cap les prospeccions petrolieres i el fracking “que posen en perill, no només el benestar de les persones en tractar-se d’activitats altament contaminants, també el nostre ecosistema, la pesca i la indústria turística valenciana, la única que ens està ajudant front a la terrible crisi econòmica que patim. Malauradament, ja sabem els interessos econòmics del candidat Cañete en empreses petrolieres”.\nArxivat en: Nacional Francesc Serralta, jordi juan, juan ponce, laura morant, Lorena Milvaques, tomàs ferrandis\n← Compromís reclama la compareixença del ministre per explicar les agressions a Benirredrà i les detencions irregulars a Bellreguard\nDiputats ‘de poble’ →


Alcoi acollirà la XIX Trobada de Serveis Lingüístics - Xarxa Vives d'Universitats\nAlcoi acollirà la XIX Trobada de Serveis Lingüístics\nAlcoi, Barcelona, Palma.- 29.04.2015.-El Campus d’Alcoi de la Universitat Politècnica de València (UPV) serà l’escenari de la XIX Trobada de Serveis Lingüístics de la Xarxa Vives, que tindrà lloc el pròxim mes de juny, en el marc del Fòrum Vives. Representants dels òrgans de normalització lingüística de les universitats de la regió Vives reflexionaran sobre la seua tasca quotidiana, compartiran experiències i analitzaran els reptes i context actual al que s’enfronten. D’aquesta forma, podran establir les bases d’una futura cooperació i coordinació, i faran balanç dels processos de normalització de la llengua desenvolupats fins avui dia a les universitats.\nDes de l’any 1989, els serveis lingüístics de les universitats dels territoris de parla catalana realitzen trobades anuals per compartir vivències i analitzar temes concrets d’interés comú. A partir de la constitució de la Xarxa, l’any 1994, les trobades han passat a desenvolupar-se al si de l’associació.\nTags:Fòrum Vives, Llengua


15 MILLORS ESPECTACLES DE FANTASIA A NETFLIX ARA MATEIX - TELEVISIÓ\nLa millor sèrie de fantasia de Netflix ara mateix\nDarrera actualització: 8 de març\nUna bona sèrie de fantasia no està formada només per bruixes o bruixots o contes de fades o dimonis. Ha de tenir la capacitat de transportar-vos a una realitat alternativa. Necessita un tipus de màgia de construcció mundial capaç de fer-vos passar per alt el fet que és imitació. Assassins de dimonis, llegendes artúriques, reines de fades, escoles de mags, realment no existeixen cap, però una bona sèrie de fantasia ens fa oblidar tot això regalant-nos personatges excèntrics i memorables que ordenen qüestions arrelades a la realitat. I sí, també necessita una mica de màgia, un toc d'allò sobrenatural, una gran quantitat d'imaginació.\nAquí hi ha algunes de les millors sèries fantàstiques que es transmeten actualment a Netflix i que són capaces de transportar-vos a una realitat molt més interessant que la nostra.\nRelacionat: Les millors pel·lícules de fantasia de Netflix ara mateix\n1 temporada, 8 episodis | IMDb: 8.5 / 10\nHenry Cavill lidera aquesta èpica fantàstica basada en una sèrie de llibres més venuts i en una popular franquícia de videojocs. Les expectatives són altes, però són més que superades per Cavill, que interpreta un caçador de monstres mutat anomenat Geralt. La showrunner Lauren Schmidt Hissrich ens va proposar els canvis que va fer de la pàgina a la pantalla, introduint personatges clau com la bruixa Yennefer i la princesa Ciri, destinada al principi, canvis que porten aquest programa al següent nivell. És un encreuament entre un procediment policial i un Senyor dels Anells -aventura d’estil. T’encantarà.\n2 temporades, 20 episodis | IMDb: 8/10\nEls equips de superherois són una centena de dotzenes, però l’adaptació televisiva d’aquesta premiada sèrie de còmics creada per Gerard Way (sí, el cantant de My Chemical Romance) se sent totalment única i, per tant, totalment refrescant. L’espectacle segueix la història de set nens, tots nascuts el mateix dia de mares que ni tan sols sabien que estaven embarassades. Són adoptats per un misteriós multimilionari i entrenats per utilitzar les seves habilitats sobrenaturals per combatre el mal al món, però, quan creixin, la seva educació disfuncional els atrapa i els queda lluitant per viure una vida normal. És de tota mena d’estranys, que és exactament el que necessita el gènere ara mateix.\nEsgarrifoses aventures de Sabrina\n4 temporades, 36 episodis | IMDb: 7.5 / 10\nKiernan Shipka protagonitza aquest revifador bruixot d’un clàssic de la sitcom. Aquesta Sabrina Spellman és més fosca del que acostumaven els millennials. Com a meitat mortal i meitat bruixa, Spellman és un marginat de la comunitat màgica i la primera temporada explora el fervor de culte dels usuaris de màgia, el seu culte a Satanàs i per què es pressiona Sabrina perquè signi el seu nom al Senyor obscur. El programa també aborda qüestions de romanç, amistat i sexisme de maneres intel·ligents i astutes i, amb la segona temporada recentment llançada, esperen que les coses siguin encara més nocturnes per al clan Spellman.\n4 temporades, 45 episodis | IMDb: 8.4 / 10\nA primera vista, aquest esquinçador de cossets de Starz es llegeix com l’adaptació televisiva d’una novel·la romàntica de butxaca de dime-store. Té viatges en el temps, homes escocesos sexy en kilts, un matrimoni concertat, fins i tot una mica de bruixeria. Però l’espectacle, protagonitzat per Caitriona Balfe i Sam Heughan, s’eleva més enllà d’aquests tropes, tocant des de l’amor i la pèrdua fins a la política que hi ha darrere d’alguns dels conflictes més infames de la història. Des de les terres altes fins a la cort francesa, la sèrie ofereix imatges impressionants, representacions per fer carrera i el tipus de drama que us mantindrà enganxat.\n1 temporada, 10 episodis | IMDb: 5.8 / 10\nKatherine Langford fa un drama d’institut per a una aventura artúrica en aquesta sèrie creada per Frank Miller basada en un llibre de fantasia YA més venut. Langford interpreta a Nimue, una jove poderosa (amb un misteriós regal), que finalment es converteix en la llegendària Dama del Llac de la llegenda OG del rei Artús. Abans, però, té un paper clau a jugar en la lluita contra els terrorífics Paladins Vermells, que estan destruint el regne, i necessitarà l’ajut d’un mercenari destinat i de Merlí per fer-ho.\n3 temporades, 27 episodis | IMDb: 8.2 / 10\nPenny Dreadful té Eva Green amb tota la seva brillantor i és bàsicament porno de literatura gòtica del segle XIX portat a la petita pantalla. Això hauria de ser tot el que necessiteu per trobar-vos prou enganxat, però per si de cas, l’espectacle segueix un elenc de personatges de colors: Dorian Gray, Victor Frankenstein, la criatura, dirigit per Green, que interpreta una antiheroïna tranquil·la fent tot el possible per lluitar contra les forces de l’inframón i Josh Hartnett com l’impetuós nord-americà que detesta la violència i té el seu propi passat tèrbol. Està ple de terror i romanç, i del tipus de macabre que defineix el gènere.\n7 temporades, 156 episodis | IMDb: 7.8 / 10\nNingú no fa contes de fades moderns com el drama familiar de llarga durada d’ABC. Si us agraden històries de fantasia familiars amb un toc actualitzat, llavors la ciutat de Storybrooke, plena de llegendes de contes com Blancaneus, el príncep encantador, el capità ganxo, és el vostre lloc. La major part de l’acció segueix Emma Swan (Jennifer Morrison), la filla de Blancaneus i el príncep encantador, que es dirigeix cap a la petita ciutat de Nova Anglaterra i descobreix que està plena de personatges fantàstics que no recorden qui són realment i com van allà. Resulta que una malvada reina va maleir a tothom perquè visqués al món real i depèn de Swan i la resta de trobar el camí de tornada a la terra de l’imaginació. És un espectacle millor atrotinat, gràcies a les llargues temporades i a les trames enrevessades, però un cop us enganxeu, és difícil tancar-ne el llibre.\n5 temporades, 65 episodis | IMDb: 7.9 / 10\nAquesta fantàstica aventura de la gent de la BBC reimagina la clàssica llegenda artúrica amb un repartiment més jove (i més sexy). Bàsicament és una història d’origen per a Merlí (Colin Morgan), un aprenent de bruixot, que viatja a Camelot per estudiar màgia abans d’adonar-se que el rei ha prohibit la pràctica. Encara estudia en secret i acaba fent amistat amb el futur rei Artús (Bradley James) un arrogant i mimat un ** forat que sembla convertir-se en un ésser humà decent gràcies a l’amistat de Merlí. L’espectacle tracta en gran mesura del seu bromance (i de la quantitat de vegades que Merlí es veu obligat a salvar la vida d’Arthur amb la seva màgia), però algunes de les figures conegudes de la llegenda, com Lancelot, Guinevere i Morgana, també hi juguen un paper.\n3 temporades, 41 episodis | IMDb: 7.5 / 10\nEls creadors de Wynonna Earp sabia que el món necessitava un western sobrenatural amb una heroïna descarada i descarada que tingui una aventura amorosa amb el seu revòlver, una arma màgica anomenada Peacemaker, que enviï els fantasmes dels fora de la llei morts a l’Infern d’on provenien. Ens ho van donar amb Wynonna Earp (Melanie Scrofano), una jove recentment alliberada d'un manicomi, que portava una tona d'equipatge i un nom ple de llegenda. Quan descobreix que els enemics morts del seu besavi, el legislador Wyatt Earp, persegueixen la seva ciutat del Purgatori, agafa armes sobrenaturals per tornar-les a les tombes. Hi ha més coses per vendre l’espectacle, com el fet que Earp sigui el tipus d’heroi feminista que poques vegades es veu a la televisió i que els personatges secundaris compten amb trames inclusives i interseccionals que superen la marca, però l’acció i el diàleg enginyós són els principals atractius .\n3 temporades, 30 episodis | IMDb: 7.3 / 10\nsimpsons l’últim treball de geni del creador Matt Groening és aquesta comèdia d’animació relativament nova ordenada per Netflix. Segueix una princesa rebel (amb la veu de Ciutat àmplia estrella Abbi Jacobson), que decideix defugir dels seus deures reials a favor de l’aventura (amb un elf de bon caràcter i el seu propi dimoni personal a la cuixa). La sèrie sembla que espera ser un riff fantàstic medieval Futurama , que hauria d’atraure una àmplia varietat d’addictes als dibuixos animats, i amb Groening al capdavant, esperar que l’espectacle evocés prou comèdia i màgia per durar una estona.\n14 temporades, 307 episodis | IMDb: 8.5 / 10\nA tothom li agrada fer broma quant de temps Sobrenatural ha estat en antena (sí, de fet es va estrenar abans que s’inventés el pa de motlle), però hi ha una raó per la qual el drama fantàstic sobre un parell de germans que lluiten contra l’esperit s’ha convertit en la sèrie més llarga de CW fins ara. Part d'això es deu als seus avantatges i a la seva química inigualable. Jared Padalecki i Jensen Ackles interpreten a Sam i Dean Winchester, un parell de bros amb capacitats inigualables de pols de dimonis, monstres, fantasmes i similars. Els dos es disputen com una vella parella casada, fins i tot durant els moments més dramàtics del programa, com un enfrontament amb Satanàs o una resurrecció de l’infern. És la seva broma i el concepte monstre de la setmana de l’espectacle que l’ha ajudat a durar tant de temps.\n5 temporades, 65 episodis | IMDb: 7.6 / 10\nSyfy’s Els Mags sovint es considera un adult Harry Potter , que, prou just. L’espectacle comença com un drama-fantasia sobre un grup d’estudiants dotats de màgia que estudien en una escola privada d’elit. Però, en lloc de varetes, la màgia es fa a través d’encants i fantasies, en lloc de quedar-se a Hogsmeade, hi ha orgies amb dimonis i terres màgiques amb alts reis i reines i bèsties i reines de fades i ... bé, ho entens. Aquest programa és com la fantasia al crack, però també tracta temes seriosos, com ara l’agressió sexual, la negligència dels pares, la depressió, l’addicció, etc. Aprens ràpidament que la màgia pot fer que aquestes coses siguin millors o pitjors, segons l’usuari.\n5 temporades, 92 episodis | IMDb: 8.3 / 10\nDe Julie Plec Diaris de vampirs la sèrie no obté el crèdit que es mereix. L’espectacle ha viscut en gran part a l’ombra del seu predecessor, una veritable vergonya Els originals presenta un concepte molt més interessant, un veritable antiheroi, i es troba a Nova Orleans, una ciutat plena de possibilitats sobrenaturals. L’espectacle segueix tres dels germans Mikaelson, els originals del món dels vampirs, amb més poder i història que qualsevol dels seus companys de sang. Hi ha el bo i honorable Elijah (Daniel Gillies), l’esbojarrada i imprevisible Rebekah (Claire Holt) i Klaus (Joseph Morgan), el noi dolent que causa tota mena de problemes per a la família gràcies a la seva naturalesa volàtil i el seu temperament curt. L’espectacle se centra en els vincles de la família mentre lluiten contra altres companys de guerra, homes llop, bruixes i altres enemics sobrenaturals, enemics que sovint s’acumulen gràcies a Klaus i als seus malvats esquemes.\n9 temporades, 103 episodis | IMDb: 8/10\nL’antologia de terror de Ryan Murphy té molt per interessar als fanàtics de la fantasia. Més d’unes poques temporades s’ocupen de bàsics del sobrenatural: penseu en bruixes, dimonis, fantasmes i similars. Murphy barreja els elements més fantàstics de l'espectacle amb una dosi de realitat. La primera temporada, Assassinat , se centra principalment en les tribulacions d’una família que es trasllada a una casa encantada. La tercera temporada segueix un grup de bruixes mentre lluiten per ascendir a la fila del seu internat jerarquitzat. Si us interessa la fantasia amb una mica d’ensurt, doncs AHS t’has cobert.\nLa freqüència de Kirlian\n1 temporada, 5 episodis | IMDb: 7.6 / 10\nAquesta sèrie web de l'Argentina va emigrar a Netflix no fa gaire, i des de llavors ha estat espantant a la gent que en trobaria. Un programa de terror animat i de forma curta, la història gira al voltant d’una ràdio que s’emet només a la nit des d’un petit poble situat a la província de Buenos Aires, on es produeixen tot tipus d’esdeveniments macabres i sobrenaturals. És retorçat i bellament elaborat i el rellotge més senzill que trobareu en aquesta llista.\nAquest és el meme gambino d'Amèrica\nlisa left eye lopes video crash


Norges Bank torna a elevar la seva presència en DIA fins al 3,28% - Bolsamanía.com\ncierre mercado: MADRID Cerrado\t- NUEVA YORK 03:49:17\t- TOKIO Cerrado\nNorges Bank torna a elevar la seva presència en DIA fins al 3,28%\nEs manté com a tercer accionista de la cadena de supermercats\nEn castellano: Norges Bank vuelve a elevar su presencia en DIA hasta el 3,28%\nEuropa Press | 08 nov, 2018 19:28\nNorges Bank ha elevat la seva participació en la cadena de supermercats DIA des del 2,72% fins al 3,28% actual de forma prèvia a la presentació de resultats de la companyia i es manté com a tercer accionista després el fons Letterone Investment, participat per el milionari rus Mikhaïl Fridman, que ostenta un 29,001%.\nEn concret, el banc noruec té repartida la seva participació entre un 1,03% equivalent a un total de 6,6 milions d'accions i el 2,1% restant a través d'instruments financers.\nNorges Bank realitza durant les últimes setmanes moviments a la baixa i a l'alça amb la seva participació en DIA en un escenari en el qual el fons Letterone Investment segueix com a principal accionista amb el 29%, persentatge que el situa a un pas del llindar del 30% que, segons estableix l'actual legislació del mercat, obliga a llançar una oferta pública d'adquisició (OPA) d'accions sobre el 100% de la companyia.\nLetterone consolida la seva posició de màxim accionista de la companyia amb un 29% del capital social, seguit per Société Générale (4,8%) i de Norges Bank, després que Goldman Sachs sortís de l'accionariat de la cadena de supermercats fa unes setmanes.\nLes accions de la companyia han estat unes de les més baixistes aquest dijous. Han caigut un 4,61% a l'IBEX-35, fins als 0,71 euros per acció.\nEl fons sobirà de Noruega ven l'1% de DIA i liquida la seva participació directa\nGoldman Sachs ven un 14,1% de DIA i rebaixa la seva presència per sota del 2%


Sorpresa amb majúscules: María Patiño parla per 1r cop del seu marit\nMaría Patiño parla públicament del seu marit per primer cop\nLa presentadora de 'Socialité' no acostuma a donar detalls de la seva vida privada\nper María Merino diumenge, 3 de maig 2020 - 09:15h | Actualitzat a 03/05/2020 09:25h\nMaría Patiño no acostuma a parlar de la seva vida privada, i molt menys del seu marit | Europa Press\nPrecisament perquè es dedica a la premsa del cor i perquè sap el que suposa parlar de la seva vida privada, María Patiño és una periodista que prefereix allunyar la seva intimitat dels focus mediàtics. No obstant això, ara ha fet una excepció.\nAixí, no ha dubtat a fer ús de les xarxes socials per fer una declaració d'amor en tota regla al seu marit, l'actor veneçolà Ricardo Rodríguez. I és que el confinament pel coronavirus ho està passant a casa al seu costat, situació que li ha permès gaudir més que mai de la seva companyia, ja que, de manera habitual, els dos tenen una agenda professional molt atrafegada.\nUna preciosa història d'amor en plena quarantena\nPer això, perquè està aprofitant al màxim el temps amb ell, l'estrella de 'Socialité' ha volgut dedicar-li unes romàntiques paraules. Així, ha fet ús de les 'stories' del seu perfil d'Instagram per escriure el següent missatge: «Ets el millor company per al confinament @richorodriguez». Un tendre comentari que l'ha acompanyat de fons amb la cançó tan emotiva que van interpretar junts Lady Gaga i Bradley Cooper a la pel·lícula 'Ha nacido una estrella' i que porta per títol «Shallow».\nD'aquesta manera, queda clar que la quarantena està fent que María Patiño estigui més sensible i més romàntica que mai doncs fins i tot s'ha atrevit a parlar del seu marit. I això és una cosa que no acostuma a fer. Tant és així que abans que aquesta l'única vegada que sí va comentar de forma pública alguna cosa de la seva faceta més íntima va ser quan es va casar en secret amb Ricardo el passat 15 d'agost durant unes vacances a Sri Lanka. Un casament que va despertar molt interès per l'inesperat.\nSergio Ramos rep la millor notícia en ple confinament\nSánchez sorprèn: La bona notícia que acaba de donar sobre la seva dona\nInstagram María Patiño Parella Amor


The Shopping Night Barcelona - Visit Barcelona\nQuè fer / Agenda / Main Events 2018 / The Shopping Night Barcelona\nThe Shopping Night BarcelonaMain Events 2018, Altres\nLa novena edició de The Shopping Night Barcelona torna amb més força que mai la nit del dijous 22 de novembre, coincidint amb l’encesa de llums de Nadal. Enguany l'esdeveniment girarà al voltant de quatre eixos principals: compres, música, gastronomia i cultura.\nAmb l'objectiu de recuperar l'esperit festiu per arribar al gran públic, dinamitzar les vendes i convertir l'esdeveniment en el tret de sortida de la campanya de Nadal, les botigues del Passeig de Gràcia i carrers adjacents oferiran un avançament dels descomptes especials del Black Friday, decoraran els seus aparadors i proposaran activitats diverses al seu interior.\nLa gran novetat d'aquest any serà la música, que envairà el carrer amb set escenaris als encreuaments de Passeig de Gràcia amb Rosselló, Provença, Mallorca, València, Aragó, Consell de Cent, Diputació i Gran Via. Durant el passeig, el públic farà un recorregut cronològic a través de la història de la música, dels anys 20 fins l'actualitat: música de cinema, Cotton Club, the fifties, ritmes llatins, guateque, pop rock i música dance amb actuacions en directe, DJs i un gran mural grafitti. Cada una d'aquestes zones acollirà propostes culturals i d'oci relacionades amb l'època corresponent.\nJuntament amb la música, la gastronomia –referent de la cultura de la ciutat–, tindrà un paper destacat. Hotels i restaurants oferiran una ruta de platets inspirats en la millor cuina de Nadal amb preus molt assequibles. Per 7 € (platet acompanyat d'una cervesa Estrella Damm) es podran degustar creacions tradicionals de reconeguts xefs com el caneló de Nandu Jubany (Majestic Hotel & Spa Barcelona), entre d'altres. L'oferta durarà 4 dies i s'allargarà fins al diumenge 25 (obertura especial de Nadal).\n22/11: Encesa dels llums de Nadal\n23/11: Black Friday\nde 19 a 24h


10. Els insectes a la biosfera\nÍndex d'exercicis a realitzar\nCal omplir tots els espais en blanc.\nUna vegada omplerts els espais en blanc, prémer "Comprovar respostes". Es pot usar "Pista" per obtenir la lletra següent. També es pot prémer "[?]" per obtenir orientacions. Quants menys vegades s'utilitzi "[?]" més puntuació es pot obtenir.\n1.) Aquest dibuix mostra una xarxa tròfica, on les fletxes indiquen qui serveix d'aliment a qui. Es diferencien els següents nivells tròfics: Productors: són els que fan la fotosíntesi. Consumidors primaris: són els herbívors. Consumidors secundaris: són els que s'alimenten d'herbívors. Consumidors terciaris: són els que s'alimenten de consumidors secundaris. Indica a quin nivell tròfic pertanyen cadascun dels tres artròpodes següents: La papallona és un , el saltamartí és un i les aranyes són .\n2.) Hi ha insectes que resulten beneficiosos pels humans i uns altres que resulten perjudicials. Observa el dibuix i indica com consideres a cadascun d'ells i per què. La papallona és ja que és un insecte\n, però unes altres espècies de papallones són perquè les seves erugues es mengen les fulles de les plantes. El saltamartí pot ser si es menja els\n. Les cigales són perquè xuclen la saba de les plantes i les debiliten. Les abelles són perquè són insectes pol·linitzadors i perquè produeixen la\n, encara que si les molestem, ens poden picar amb el seu .\n3.) Inclou en aquesta xarxa un insecte copròfag i explica perquè és beneficiós, juntament amb els bacteris del terra, pel reciclatge de la matèria orgànica a la biosfera. Un exemple d'insecte copròfag és el conegut i a ell arribarien fletxes des dels\ni sortirien fletxes que anirien als\ndel terra. És beneficiós ja que concentra la\nprocedent dels animals, per alimentar les seves larves, afavorint així l'acció dels bacteris que transformen la matèria orgànica en matèria per a les plantes.\n4.) A la biosfera resulta molt difícil saber que passarà exactament quan augmenta o disminueix molt una espècie. Com a exemple d'això escriu un raonament per explicar per què si un any s'han reproduït molt els rapinyaires, al cap d'un temps augmentarà la quantitat de plantes, i un altre raonament per explicar per què pot passar el contrari, és a dir que la resposta a l'augment de rapinyaires és que la quantitat d'aquestes mateixes plantes disminuirà. Primer raonament: Si augmenta la quantitat de rapinyaires, disminuirà la quantitat de sargantanes i, per tant, augmentarà la quantitat d'insectes\n, com són les papallones i les ; per la qual cosa, l'any següent hi haurà més quantitat de plantes. Segon raonament: Si augmenta la quantitat de rapinyaires disminuirà la quantitat d'eriçons i, per tant, augmentarà la quantitat d'insectes\ncom són les cigales i els , per la qual cosa en poc temps disminuirà la quantitat de plantes.\nComprovar les respostes