PER LA CONVIVÈNCIA I LA SOLIDARITAT: NO AL RACISME I AL FEIXISME! – Coordinadora Obrera Sindical\nComunicats L'Horta Països Catalans\nPER LA CONVIVÈNCIA I LA SOLIDARITAT: NO AL RACISME I AL FEIXISME!\nPublished 30 d'octubre de 2018\nLes organitzacions i col·lectius sotasignats (amb una llarga experiència en l’àmbit de la lluita social i internacionalista, l’acció solidària i el sindicalisme de classe) rebutgem i denunciem les actituds xenòfobes que alguns sectors de la dreta i l’extrema dreta estan duent a terme de manera irresponsable a la ciutat de València, on l’Ajuntament ha anunciat la propera inauguració d’un centre cívic i d’acollida a persones migrades al Barri d’Aiora. Davant l’intent d’aquests sectors de difondre un discurs d’odi i violència racista, la nostra resposta sempre serà l’acció solidària.\nEl Barri d’Aiora és un barri obrer situat al districte de Camins al Grau, a la façana marítima de la ciutat. Els veïns i les veïnes del Barri d’Aiora, independentment del nostre origen, les nostres idees o creences i el color de la nostra pell sempre hem viscut en un ambient de convivència i tolerància. Com a gent de classe treballadora hem patit els efectes de l’explotació d’un sistema depredador i patriarcal, l’atur, els desnonaments, les desigualtats de tot tipus i la manca de recursos per a serveis bàsics al nostre barri. Totes les iniciatives que servesquen per millorar la nostra qualitat de vida seran benvingudes. Però més important encara és que ens organitzem per fer front a la intolerància i la xenofòbia i busquem alternatives a la misèria a què ens aboca aquest sistema depredador.\nL’Ajuntament de València, a través de la regidoria de Migració i Participació Veïnal ha anunciat la propera inauguració d’un centre cívic i d’un centre d’acolliment temporal per a persones migrants. Aquesta iniciativa segurament no resoldrà totes les necessitats d’acollida que presenten el barri i la nostra societat en general, però és absolutament necessari iniciar projectes d’aquestes característiques. Tot i que aquest centre serà provisional (mentre es busca un altre lloc on ubicar-lo), el discurs de l’odi i la xenofòbia no s’ha fet esperar, tractant de criminalitzar el que senzillament és supervivència. Resulta especialment lamentable que una associació en concret, suposadament representativa dels veïns i les veïnes del barri però en realitat merament testimonial, actue en connivència amb grupuscles d’extrema dreta en la difusió d’aquest discurs d’odi i violència racista.\nEls mateixos que van romandre indiferents als problemes reals dels veïns i les veïnes del Barri d’Aiora mentre patíem les conseqüències de la bombolla immobiliària, els PAI, l’especulació sobre l’habitatge i alguns esdeveniments fastuosos com la Copa de l’Amèrica i el circuit de fórmula 1 (que l’únic que ens van dur va ser misèria), ara intenten generar un ambient de confusió i falsos problemes de convivència. La veritat és que som un poble d’acollida. Volem viure en paus i millorar les nostres condicions d’existència. Pensem que és necessari revitalitzar el teixit associatiu del barri i generar dinàmiques que afavoresquen la creació de treball de qualitat, tant per al jovent com per a totes aquelles persones que viuen en risc d’exclusió social. Perquè ací no sobra ningú: l’únic que sobra és el feixisme i la xenofòbia.\nNO AL RACISME I A LA VIOLÈNCIA FEIXISTA!\nSOLIDARITAT I ORGANITZACIÓ OBRERA I POPULAR!\nCoordinadora Obrera Sindical – COS (assemblea de l’Horta i la Ribera)\nCasal Obrer i Popular de València – COiP\nAsociación Intercultural Candombé\nConfederación Nacional del Trabajo – CNT – València\nQue a cap treballadora se li retallin els drets! La Federació Sindical Mundial, en nom dels seus 100 milions d’afiliades al món, […]\nPublished 28 d'abril de 2018\nSom una sola classe. Som classe treballadora!\nManifest de la Coordinadora Obrera Sindical amb motiu del 1r de Maig del 2018, Dia Internacional de la Classe Treballadora. Amb motiu […]\nPrevious post Victòria. La COS revalida la majoria al comitè d’empresa a l’escorxador ESFOSA de Vic (Osona).\nNext post PLATAFORMA REIVINDICATIVA DE LA COS EDUCACIÓ AL PAÍS VALENCIÀ


Programa Go Global | TecnoCampus | Centres adscrits a la Universitat Pompeu Fabra i Parc empresarial\nTecnoCampus ajuda les empreses a internacionalitzar-se amb el seu programa Go Global\nVols internacionalitzar la teva empresa però no saps per on començar? Ja estàs exportant però vols millorar les teves vendes internacionals? Vols explorar nous canals digitals per vendre a l’exterior?\nEl programa Go Global t’ofereix formació, assessorament individual i suport pel creixement internacional de la teva empresa.\nEs tracta d’un programa d'acompanyament a la internacionalització empresarial que ofereix un ventall de serveis a mida per a les empreses del Maresme.\nConsulta a continuació tots els serveis que posem al teu abast.\nServeis que ofereix el programa\nVols sortir a l’exterior i no saps com? Vols augmentar les teves vendes internacionals? Participa al servei iniciació a l’exportació i t’orientarem i et preparem per sortir amb més probabilitats d’èxit. Adreçat a empreses que volen iniciar projectes d’internacionalització o que tenen poca experiència exportadora. Us acompanyem i donem suport en l'elaboració de la planificació estratègica internacional, proporcionem una guia per iniciar el procés de sortida a un mercat internacional i preparem l'empresa per accedit a recursos i ajuts per la internacionalització. És un programa totalment GRATUÏT.\nVENDA DIGITAL INTERNACIONAL\nVols començar a vendre digitalment a l’exterior i no saps com? Has començat a vendre a través de canals digitals internacionals i vols ampliar les teves vendes digitals? Participa al servei Venda digital Internacional i t’orientarem i et preparem per començar a exportar a través d’internet. Adreçat a empreses que volen començar a exportar digitalment o aquelles empreses que ja venen a mercats internacionals però que encara no ho fan per canals digitals internacionals. T'acompanyem i donem suport en la definició de la planificació estratègica digital internacional, proporcionem una guia per a iniciar el procés d’exportació digital internacional i prepararem l’empresa per accedir a recursos i ajuts per a la internacionalització. Programa totalment GRATUÏT per les empreses.\nAprofita la xarxa de Parcs Tecnològics Internacionals per fer prospecció i explorar nous mercats, amb el suport dels partners locals del país destí. Inclou validació d’una agenda de visites feta a mida per l’empresa amb els contactes claus.\nTecnoCampus disposa convenis amb parcs tecnològics, incubadores i acceleradores als continents europeu i americà.\nConsulta els nostres partners internacionals\nSESSIONS SOBRE INTERNACIONALITZACIÓ\nDurant tot l’any, tens l’oportunitat de participar en sessions de sensibilització i formació sobre eines i recursos per a la internacionalització, així com jornades d’oportunitats de negoci de diferents mercats.\nDecobreix les properes sessions\nMISSIONS COMERCIALS INTERNACIONALS\nTecnoCampus llançarà aquest any les seves missions comercials presencials en les quals les empreses del territori podreu participar-hi i tenir una agenda de visites als mercats de destí adaptades a les vostres necessitats. Esteu atents perquè ben aviat publicarem nova informació sobre aquestes oportunitats.\nAviat nova informació\nVols rebre més informació sobre el programa Go Global?\nSi ets una empresa del Maresme interessada en iniciar el teu camí a la internacionalització amb nosaltres, i vols rebre més informació sobre el nostre programa Go Global, consulta els diferents itineraris que inclou, i si tens cap dubte.\nNom de l'assistent


Trituració de cafè: trituradores de fulles elèctriques - Revisió | Setembre 2020\nTrituració: trituradores de fulles elèctriques\nEl tercer i més recent desenvolupament de la mòlta de cafè és originari de l’època de l’electricitat. Dues fulles d’acer accionades per un petit motor elèctric que gira a una velocitat extremadament alta a la part inferior d’un receptacle semblant a una tassa i llencen els grans de cafè a trossos. Amb el mètode de rebuig, la finor de la mòlta és controlada per la distància entre les barres, mentre que amb el mètode de la fulla, la rigidesa es controla pel temps que es deixa que les fulles s’allunguin al cafè. Això fa que tot el procés sigui una mica fallit, tret que siguis tan sistemàtic comenceu a cronometrar el procés.\nSi voleu obtenir una fina esmerilada amb dissenys de fulles, triturar en espigues d'uns pocs segons cadascuna. També ajuda a rebotar suaument la part inferior del rectificador en el taulell entre les espigues per deixar caure el cafè parcialment mòlt al voltant de les fulles.\nMinus de molí de fulla. Els desavantatges dels trituradors de fulles? Sobretot, molen menys de forma coherent i previsible que no pas els molins. Fins i tot les esmoladores menys costoses mantenen la seva correcta configuració i us ofereixen la mateixa moltura dia rere dia. Només els més atents i compulsius entre nosaltres són capaços d’aconseguir la mateixa consistència amb una esmoladora de fulles. Per als mètodes de fabricació amb filtres de paper, les petites inconsistències en la mòlta no importen gaire. Per a la cervesa a l’estil de plunger, la cocció per degoteig sense filtres, la cervesa oberta i la forma espresso, que exigeixen un èxit més coherent per a l’èxit, qualsevol persona que s’hagi preocupat de llegir fins ara, probablement, desitjarà els resultats més previsibles que es puguin obtenir. un bon molí elèctric com el Capresso, Braun, Bunn o Pavoni.\nmantenint el chemex calent\nEls trituradors de fulles tampoc poden produir la mòlta extremadament fina i en pols necessària per al cafè d’estil turc o d’Orient Mitjà, per a la qual cosa, de nou, necessiteu un bon molinet a mà, com el Zassenhaus o un dels molins de mà “turcs” especialitzats que semblen grans molins de pebre. Els millors rectificadors elèctrics solen funcionar també per al cafè d’Orient Mitjà.\ncom prendre un cafè\nUn altre inconvenient menor del molinet de les fulles és la dificultat presentada per treure el cafè des de les fulles petites i en una cervesera. Afegiu el mateix problema quan netegeu la rectificadora.\nPluses trituradores de fulles. Els avantatges dels trituradors de fulles s’expliquen més succintament: Són barats, esmerilen ràpidament i no ocupen gaire espai a la cuina. També podeu utilitzar-los per polveritzar fruits secs i ingredients de cuina similars i, a diferència de les molinetes de boca, es poden utilitzar amb cafès aromatitzats.


El mon està boig: Meliès, la magia del cinema\nPoques persones a qui els agradi el cine, deuen saber qui va ser George Mèlies.\nAls qui ho vulguin saber, els recomanaria que visitin l’exposició que amb el nom de “La màgia del cinema” es va inaugurar ahir a Caixa Fòrum de Barcelona, dedicada a aquest precursor del cinema de fantasia actual.\nPer definir el que hi poden trobar en aquesta exposició, de la pel·lícula de presentació que es pot veure al començament del recorregut, destacaria una frase d’en Mèlies, adreçada a un nen que se’l mirava amb ulls com a plats:\n“Si vols saber de què està fet el mon dels somnis, mira al teu voltant”\nI amb un gest ampli li ensenyava les instal·lacions del teatre Robert Houdin, a on Mèlies va construir el seu estudi de cine.\nNo se si aquesta frase va ser una realitat històrica, però s’hi escau perfectament al concepte del cinema de fantasia. Les tècniques de rodatge i les facilitats introduïdes pels canvis tecnològics han modificat molt les formes de fer cinema des d’aquells temps i ara contemplem amb ulls encuriosits aquells aparells i les maneres de crear escenes de la època, coses que avui en dia es fan mitjançant potents ordinadors.\nTot i així, si llegiu alguns dels seus apunts que estan exposats, veureu que la formulació de les idees, la guionització, la organització de la trama, l’aplicació de l’ull de l’artista i el seu criteri per fer emergir una obra destinada a produir emocions als espectadors, això no ha canviat tant.\nPotser al contemplar l’exposició, us podreu adonar que en aquells anys, finals del segle XIX i principis del XX, tot estava adornat d’una candidesa, d’una ingenuïtat i d’una frescor a la que avui en dia no estem acostumats. No es que la humanitat hagués estat a resguard de la crueltat de les guerres o de les insidies derivades de les passions humanes, tot i que en aquells moments encara no s’havien produït els grans desastres bèl·lics i les penúries que assolaren el segle XX.\nEs tracta simplement que hi havia moltes coses a descobrir i aquest era un terreny propici per a esmolar la imaginació.\nMèlies va morir el 1938, desprès d’haver-se arruïnat i subsistint pràcticament de la caritat, com els ha passat a molts precursors. Va transmetre un immens legat del que encara avui en dia s’aprofiten els professionals del cinema, com van deixar pales alguns que ahir eren presents a la inauguració de l’exposició.\nPublicado por Jordi Manzanera en 9:18 p. m.


Rodatge de recuperació\n12 de setembre de, 2014 mcasas\tDeixa un comentari\nDesprés de la Cursa de Viladecans d'ahir, avui juntament amb Antonio Romero hem fet un rodatge de recuperació. Ens hem trobat amb Paco a Can Mercader, i allí hem començat a córrer a un ritme molt tranquil de 5:30. Bé, per ser exactes, quan he arribat jo ells ja havien fet una volta.\nPaco tenia un entrenament diferent, així que ens hem separat quan ell ha acabat l'escalfament. Perquè no fos tan monòton, Antonio i jo hem anat donant voltes per Cornellà fins a tornar al parc. Després de 50 minuts de rodar, al final hem acabat fent 8 rectes progressives de 100 metres, recuperant a trot 100 metres més entre cadascuna, per donar-li una mica de vidilla al cardio i fer que els músculs de les cames es irrigaran millor (tot això m'ho ha explicat Antoni, que encara sóc novatillo).\nEn acabar, m'he anat amb ells a un bar on he realitzat la meva primera reunió amb Fondistes Llobregat. Allà m'he trobat amb Antonio Rodríguez, Carles i Quim, amb qui havia ja coincidit en el III Entrenament Nocturn de Fondistes Llobregat, On vam anar a l'estany de Collserola. Hem xerrat entre tots una estona, entre altres coses de fer la Marató de Barcelona, mentre preníem alguna cosa. També hem comentat altres curses, com la d'ahir i la futura de Valldoreig. Faltava gent, que suposo que ja coneixeré més endavant. Bona companyia, i una bona estona.\nQuant a l'entrenament, com sempre, us deixo aquí el Garmin. Per cert, com podreu observar, les pulsacions tornen a ser normals:\nPublicacions AnteriorsCursa ViladecansSegüent PostI Trail Popular de Festa Major de Valldoreix\nmcasas on Córrer amb hèrnia engonal\nMarc on Córrer amb hèrnia engonal\nDavid Corredor on Primera sortida després operació hèrnia inguinal\nVoluntat on Primera sortida després operació hèrnia inguinal


Sal Mar un xiringuito a peu de platja - Barcelona Colours\nSal Mar un xiringuito a peu de platja\n23 \_23\_Europe/Madrid\_ juny \_23\_Europe/Madrid\_ 2022 | 0 comments\nSi busques un restaurant a peu de platja per a anar a menjar o sopar a l’estiu amb nens el Sal Mar és una bona opció. Amb taules al costat de la sorra i una zona infantil a prop és perfecte per a menjar en família i que tots gaudiu. És l’antic Sal Cafè que ara pertany al grup de restaurants de Ca la Nuri\nRESTAURANT SAL MAR, UNA TERRASSA A PEU DE PLATJA A BARCELONA\n“XIRINGUITO” AMB TERRASSA A PEU DE PLATXA\nRESTAURANT AMB NENS A LA BARCELONETA\nRESTAURANT SAL MAR BARCELONA\nSal Mar Café és una bona proposta de restaurants si busques un quiosquet a Barcelona per a anar en família. Té una terrassa a peu de platja on pots menjar i sopar una gran varietat de productes. És perfecte per a desconnectar de la bullícia de la ciutat perquè et transporta a l’estiu. La qualitat preu és bona i a més, si vas amb nens, ells poden menjar i després jugar a la platja mentre nosaltres fem la sobretaula.\nEl luxe del restaurant Sal Mar és la seva ubicació. Situat a la platja de la Barceloneta, té una terrassa àmplia que dona directament a la sorra, una carta variada i a més té tronas perquè puguis anar amb nens petits sense problemes. També accepten grups pel que si busques un pla amb diverses famílies, és el teu lloc.\nNosaltres vam menjar també molt bé. El menú és variat així que optem per un pica-pica de primer i de segon compartim diversos arrossos. Tot molt bo i de qualitat. Hi ha plats també originals, una carta mediterrània amb algun producte asiàtic que segur que us agradarà.\nI per a variar, no podien faltar les paelles i arrossos típiques dels altres restaurants del grup. Podeu demanar paella del senyoret, arròs negre, arròs d’ànec confitat, de mar i muntanya, de verdures… i per als amants de la fideuá teniu una de gambes amb allada amb allioli de poma\nZONA DE JOCS INFANTILS AL COSTAT DEL RESTAURANT\nPer als nens va ser també un pla molt divertit. Al costat del restaurant hi ha una piràmide de cordes per a jugar i van estar una bona estona grimpant per ella. Nosaltres podíem controlar-los des de la taula perquè la distància ho permet.\nLa ubicació del restaurant és molt còmoda. És a la platja de la Barceloneta però no en ple moll, així que l’ambient és més tranquil que en altres llocs però alhora pots gaudir de molt bones vistes del “skyline” de la ciutat.\nWeb: Restaurante Sal Mar Barcelona\nHorari: de 11 a 24h\nAdreça: Pº Marítimo de la Barceloneta s/n. Frente al Hospital del Mar, Barcelona\nLa platja de la Murtra de Viladecans (las filipinas),…\nLes millors platges de Barcelona i voltants


Clubs de lectura: LA HISTÒRIA DE LA MEVA CALBA (Miami)\nEn Marek és un estudiant tímid i solitari que s'evadeix de la seva vida quotidiana somiant en "l'amour fou" que pregonaven els surrealistes. Criat entre un pare tirànic, incapaç de demostrar afectre, i una mare sensual i sovint absent, en Marek passa les hores enrtre llibres, obsessionat per l'amor i amb el cap als núvols.\nPerò el dia que finalment li arriba aquest "amour fou", encarnat en una turista de Luxemburg, descobreix la cruel sorpresa que li ha reservat la seva naturalesa masculina, que no està a l'alçada de les seves fantasies. Així comença la tragicòmica història de la seva calba, que es complica encara més quan la mare apareix morta.\nUnknown 23 d’abril de 2013, a les 12:40\nConsidero que podem dividir aquesta novel•la en tres parts com en el teatre clàssic: presentació dels personatges i de l’escenari, desenvolupament de la trama i desenllaç.\nPer tant fins a meitat del llibre no hi ha un gir que fa que te’n alegris de no haver desistit, per no veure-li l’intrigui-li i menys el perquè del títol.\nAquesta novel•la desenvolupa dos grans temes: què és la vida? i la venjança, reflectits en les pròpies paraules del personatge:\n“Si la vida era una feina, volia plegar. Però no aconseguia trobar el despatx on es presentaven les sol•licituds per plegar.”\n“En aquell moment, de l’amour fou ja només em quedava una cosa: venjança. Volia venjança del meu membre, venjança dels amants de la mamà que es pensaven que la farien contenta amb la bijuteria barata, venjança del professor de gimnàstica, venjança de Luxemburg ciutat i el viatge en tren que mai no faria, venjança dels surrealistes que m’havien captivat amb una música que ja no sona en aquest planeta, venjança del professor de francès que m’havia posat en contacte amb els surrealistes, venjança de les assegurances de vida, venjança dels diners que duia enganxats, venjança del ballarí que no havia arribat a ser, venjança del poeta que no arribaria a ser, venjança de Rimbaud, venjança de la civilització que acaba a Viena, venjança del concepte de geni, que tot plegat era la mateixa venjança, venjança de la vida mateixa. Diuen que l’amor desperta la passió, però el Déu de la venjança és més fort que tot l’amor junt.”


El CREC obre un segon espai de coworking a Barcelona | Xarxa Punt TIC\nCREC Eixample. 2016. Font: Coworking Spain. Llicència: Tots els drets reservats\nL'espai de coworking Centre de Recursos per a Emprenedors i Ciutadans (CREC) de Poble-sec de Barcelona obrirà un nou centre a la Dreta de l'Eixample. El projecte considera demostrat que el coworking esdevé una alternativa real al lloguer d'oficines i aporta el valor afegit de generar xarxes i sinergies entre les iniciatives que acull.\nEl nou CREC obrirà portes després de l'estiu i tindrà capacitat per a 120 professionals. El local de 700m2 té dues plantes amb accés a peu de carrer i s'ubicarà al número 672 de Gran Via de les Corts Catalanes. Aquesta planta estarà destinada majoritàriament a perfils freelance que necessiten d'un espai per treballar, però també se celebraran esdeveniments (fires, presentacions, etc.) durant els caps de setmana, com ja es fa al CREC del Poble-sec. A més, per primera vegada, es crea un àrea d'espais privats per equips per a aquells projectes que necessiten certa intimitat per desenvolupar la seva activitat. El nou CREC Eixample també comptarà amb sales de reunions, una sala de formació, un office i una àrea de relax.\nSi teniu qualsevol dubte o necessiteu ampliar informacio, podeu trucar al 931.165.585 (Vanesa Carrasquilla) o enviar un mail a vanesacarrasquilla@crec.cc.


Miquel Martí i Pol, Medalla d'Or de la Generalitat\ndBalears | 11 març 1999\nEl consell executiu de la Generalitat aprovà ahir concedir al poeta Miquel Martí i Pol la Medalla d'Or de la Generalitat de Catalunya, distinció instituïda l'any 1978 i atorgada per primer cop al pintor Joan Miró. En el decret de concessió, signat per Joan Maria Pujals i Jordi Pujol, es destaca que l'escriptor «ha demostrat saber connectar sempre amb gent de tots els estrats, edats i condicions, i mantenir la poesia com a vertader gènere popular».\nLa distinció de la Medalla d'Or de la Generalitat, només concedida a 31 personalitats i una institució, afegeix Martí i Pol a un llistat conformat per noms com Pau Casals, Josep Pla, Salvador Espriu, J. V. Foix, Salvador Dalí i Antoni Tàpies, entre d'altres.\nLa producció literària de Martí i Pol, condecorat amb la Creu de Sant Jordi el 1983 i Premi Nacional de Literatura l'any passat, consta de més de 20 llibres de poemes i 11 antologies, a més d'obra narrativa i traduccions d'autors diversos. La distinció de la Generalitat coincideix amb els actes de celebració de l'Any Martí i Pol, amb motiu del seu 70è aniversari.


Un conte apropa als infants Les Tres Gràcies de Reus | Diari de Tarragona\nConxi Baraut ha realitzat aquest projecte de la Reial Congregació amb l’objectiu d’apropar aquesta tradició als més petits\n3 de Julio de 2020 - 21:20 hs\nL’autora del conte, Conxi Baraut, i el clavari, Francesc Pardo, mostrant ‘Les Tres Gràcies i els Armats’. FOTO: CEDIDA\nLa Reial Congregació de la Puríssima Sang va presentar aquest passat dijous el conte Les Tres Gràcies i els Armats, de Conxi Baraut. El conte narra com és l’anomenada Processó de Retorn que surt de la prioral de Sant Pere i finalitza a la plaça de la Sang amb l’acte més emblemàtic de la Setmana Santa reusenca. L’autora de l’obra se serveix de la cohort romana de la congregació per explicar els trets més representatius d’aquesta processó. Els infants poden anar-la seguint amb els sons i les onomatopeies més característiques: timbals, repic de llances...\nDurant la presentació del conte, el clavari, Francesc Pardo, va emfatitzar que l’objectiu és donar a conèixer entre els més menuts una tradició molt reusenca com són les Tres Gràcies, fomentant la lectura i la cultura. Així mateix, el clavari va posar en valor el treball artístic de l’autora del llibre. Pardo va voler també remarcar i agrair a la Conxi Baraut que hagi cedit els drets d’explotació del conte a la Reial Congregació, entitat a la qual l’autora se sent molt vinculada.\nAixí mateix, Baraut va explicar que ha estat un orgull participar del projecte i que des del moment en què el clavari li va proposar fer el conte ha hagut de passar per un procés creatiu intens, en el qual una de les majors dificultats ha estat combinar el respecte pel Sant Crist de la Sang i la simplicitat necessària per fer-lo comprensible i adequat per als nens i nenes de Reus. La presentació va servir, també, per recordar que diumenge vinent la Reial Congregació celebra la solemnitat de la Puríssima Sang i que a les 11.15 es beneirà la campana del temple i es recuperarà el seu so.


Barcelona Dibuixa - Museu d'Història de Catalunya\nUn any més, el Museu d’Història de Catalunya s’uneix a la Festa del Dibuix de Barcelona. Amb el taller És Festa Major!, recuperarem elements de la tradició i la cultura popular de la mà de Txell Darné per engalanar-nos de festa: gegants, castellers, elements decoratius, foc, aigua.... Tots ells es convertiran en originals banderoles que juntes faran una trama d’imatges i color que decorarà el vestíbul del museu i ens transportarà a l’ambient de les festes populars.\nTxell Darné va néixer a Banyoles el 1980, i es graduà en Art i Disseny en l’especialitat d’il·lustració a l’Escola Massana de Barcelona – UAB. El projecte final del graduat el realitzà a l’École des Arts Décoratifs d’Strasbourg (2003). L’any 2005, juntament amb Joan Gómez, inicia l’estudi de disseny i il·lustració Canseixanta. Ha il·lustrat diversos contes infantils i juvenils, també col·labora amb diverses revistes i ha rebut diversos premis de reconeixement, com el Primer premi d’Il·lustració de l’Instituto Nacional de la Juventud (INJUVE-2003) i el Segon premi Calendari Raima de Barcelona (2000). Actualment forma part de l’equip de creació de jocs per l’empresa Londji.\nVoleu participar-hi? Seguiu aquest enllaç per fer la inscripció.\nDia: diumenge 25 d'octubre\nHorari: de les 11 a les 19 h\nEdat recomanada: activitat per a tots els públics\nAmb reserva: Inscripcions als tallers presencials a partir del 16 d’octubre en aquest enllaç (et portarà al web de l'Ajuntament de Barcelona, que gestiona les inscripcions).\nBarcelona dibuixa en línia: També pots participar a la versió en línia del festival. Trobaràs l’explicació per fer-ho aquí


Diuen que el plaers majúscul\njust és comparable a tocar la lluna.\nCanten a la lluna els llops que udolen\ni ho fa també qui vol cantar l’amor.\nNosaltres ho fem en vers.\nPerquè la poesia és la nostra manera de cançó.\nPerquè tocar la lluna és i serà sempre la nostra vocació,\nPerquè en les nits d’estiu, amb llum de lluna ,\nles paraules vessen més a pler.\nL’any 2010, la Fundació Mallorca Literària va crear i inaugurar el cicle “LA LLUNA EN VERS”: una oferta de d’activitat cultural focalitzada en els mesos d’estiu (de juny a setembre) i amb la paraula com a eix vertebrador. Durant aquests anys, el cicle ha programat més de 200 activitats i ha reunit prop de 20.000 persones en el plaer compartit de cantar a la lluna en vers.\nDes d’aquella primera edició, el cicle es va proposar convertir les nits d’estiu en ocasions propícies a una aproximació a la literatura diferent, combinant nombrosos llenguatges escènics i expressiu. També n’ha estat característica la incorporació d’altres ingredients enriquidors de l’experiència per al públic, tals com les ubicacions de les activitats, els tasts gastronòmics i/o artístics que sovint acompanyaven a les propostes literàries, etc.\nTots aquests ingredients han estat combinats de formes molt diverses en un festival que ha aplegat veus literàries de tots els temps i procedències, a través de professionals i creadors tant de Mallorca com d’altres indrets de Balears, Espanya i de l’àmbit internacional.\nAl llarg dels anys, la voluntat d’aquest cicle ha estat, principalment, configurar un programa anual de propostes per engrescar el públic a assaborir les nits d’estiu amb gust literari, procurant incorporar el bo i millor de l’escena teatral local basada en títols literaris i, també, fomentar la creació literària i la seva difusió escènica a través de recitals i altres formes de dicció públiques.


Iniciem el projecte “Creixem entre plantes” pel curs 2022 | Barberà Promoció\nIniciem el projecte “Creixem entre plantes” pel curs 2022\nPer 6è any consecutiu es durà a terme el projecte on treballaran en xarxa l’alumnat del Institut Bitàcola, les llars d’infants municipals El Bosquet i La Rondalla i el PFI impartit per la Fundació Barberà Promoció i adreçat a joves del Centre de Noves Oportunitats Maresme-Vallès (Fundació Intermedia-Fundació Main).\nCreixem entre plantes és un projecte d’ApS (aprenentatge-servei), a través del qual aprenem i treballem en comunitat.\nL’alumnat de Barberà Promoció, els i les joves del Programa Start! Noves Oportunitats del Maresme-Vallès que cursen el PFI d’Auxiliar de vivers i jardins , realitzaran tasques de millora i manteniment de les instal·lacions i zones verdes de les llars d’infants que participen en el pla: El Bosquet i La Rondalla.\nEnguany, amb la contínua situació de pandèmia en la que ens trobem immersos, no serà possible, per ara, la interacció entre els infants de les escoles bressol i els i les alumnes del PFI, una relació molt enriquidora que es forjava setmanalment i que feia participar a tots els membres potenciant valors socials i de convivència.\nPer una altra banda, l’alumnat de 1r d’ESO de l’Institut Bitàcola serà l’encarregat d’informar i documentar a la ciutadania de tot el procés que tindrà lloc durant el curs. Al finalitzar, el proper mes de juny, esperem veure tots els canvis i millores que s’hauran fet als centres educatius i que podran gaudir els més petits i petites de Barberà.\nFoto grupal dels participants del projecte "Creixem entre plantes" del curs 2022


ART I ARTISTES: 2010\nL'Art Romànic del MNAC\nArt Romànic MNAC\nDona una ullada a la col·lecció d'art romànic del MNAC (Museu Nacional d'Art de Catalunya). La col·lecció la integren obres dels segles XI, XII i XIII; pintures murals, pintures sobre taula, talla en fusta i escultura en pedra.\nVídeo: Mural de Sant Climent de Taüll\nEl Museu Nacional d'Art de Catalunya, el MNAC, acull una de les joies del romànic: la pintura de l'absis de l'església de Sant Climent de Taüll. L'espai "Pinzellades d'art" n'analitza els detalls.\nPublicat per VISUALTIC a 10:56 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Pintura Romànica\nGènesi d'un estil difícil\nPublicat per VISUALTIC a 23:28 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Art Romànic\nCastell de Sant Vicenç de Cardona\nPublicat per VISUALTIC a 23:11 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Arquitectura Romànica\nAbsis i cimbori\nInterior. Nau central\nPublicat per VISUALTIC a 19:18 Cap comentari:\nAquí teniu el vídeo que hem vist a classe sobre la mesquita de Còrdova.\nPublicat per VISUALTIC a 18:05 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Arquitectura Islàmica\nDovelles de la sala d'oració\nPublicat per VISUALTIC a 18:00 1 comentari:\nDetall del Pantocràtor de Monreale\nPublicat per VISUALTIC a 17:45 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Art Bizantí\nCARACTERÍSTIQUES DE L'ART ROMÀ\nDesprés d'un període d'adaptació i de maduració va aparèixer, ja al segle I a. C., un art romà genuí.\nDesenvolupen una arquitectura que tenia com aspecte més important la creació de l'espai interior.\nA les ciutats noves els romans apliquen el sistema de quadrícula que ja havia imposat Hipòdam a la Grècia del segle V a.C., perquè presenta unes solucions ràpides i clares.\nL'aportació més original que els romans van fer a l'urbanisme és aquest sistema organitzatiu a les ciutats. Pren com a referència dos gran eixos, el decumanus (est-oest)i el cardo maximus (nord-sud); a l'interior el fòrum, envoltat pels temples, basílica, teatre, etc.\nLes calçades, vies de comunicació excel·lents, sense les quals l'Imperi no s'hauria pogut mantenir.\nL'arc, un instrument de creació plàstica que els arquitectes romans van dur fins uns límits increíbles d'enginyeria.\nEls aqüeductes duien aigua des dels llacs naturals i mostren una gran qualitat tècnica.\nSolucions arquitectòniques que van trobar per els sostres amb la volta; els contraforts molt gruixuts sota els quals s'obrien les naus laterals (precedent de l'arcbotant gòtic)\nEls teatres són exempts i l'espai que quedava darrera les grades era aprofitat per a galeria i vomitoris i permetien desallotjar l'edifici amb una velocitat inaudita. L'orquestra es va fer semicircular.\nNovetat romana és l'amfiteatre, (unió de dos teatres) i de planta el·líptica, on s'hi feien jocs i lluites.\nPer les curses de cavalls i de carros i per exercicis atlétics, els romans van crear el circ, adaptació de l'estadi grec.\nL'arc de triomf i les columnes commemoratives constitueixen el sentit amb què els romans feien servir l'arquitectura com a testimoni de la seva grandesa i pel desig de perpetuar les seves gestes.\nEls habitatges presenten un gran interés en la cultura romana on van assolir la integració entre la funció i l'estètica.\nLes pintures romanes es troben, principalment, als recintes domèstics.\nL'home llatí combinava bé els espais exteriors amb els interiors, i va considerar que la pintura era un objecte d'interior i l'escultura un objecte d'exterior.\nConcebien l'espai com un element intern.\nEl sentit pràctic va fer d'aquests espais tancats una adaptació a l'home.\nEn l'escultura, el sentit realista a la plàstica\nEl retrat és l'excepció. La tradició etrusca de representar els morts com si fossin vius es va conservar a través de les màscares de cera que els romans guardaven dels seus avantpassats.\nInterés pel realisme, tan oposat a l'idealisme grec.\nLa representació realista va ser l'objectiu principal de la seva activitat plàstica, fins i tot a plasmar les anècdotes.\nEn el relleus els romans van anar assolint una transcendència i una personalitat pròpia:el realisme romà.\nLa pintura i el mosaic\nLa pintura permetia ser més realista: es podia representar la llunyania, l'atmòsfera, els espais i els paisatges d'una manera que l'escultura no havia assolit mai.\nLa tècnica al fresc i les protegien amb una capa de cera que feia els colors fossin més vius.\nS'estableixen quatre estils pictòrics:\nsistema d'incrustacions (primer estil)\nsistema arquitectònic (segon estil)\nsistema ornamental (tercer estil)\nsistema d'il·lusionisme arquitectònic (quart estil)\nFer servir la tècnica del mosaic per decorar els interiors i el terra. Aporten com a novetat l'opus sectile.\nMés tard el mosaic va substituir els frescos de les parets a la cultura bizantina.\nPublicat per VISUALTIC a 20:34 Cap comentari:\nLa ceràmica: el testimoni pictòric\nLes poques mostres de pintura grega conservada no permeten fer un estudi evolutiu rigorós sobre la temàtica i l’estil.\nLa ceràmica en àmfores, plats i vasos, evoluciona i s’hi poden distingir tres grans períodes:\na) Ceràmica geomètrica (segles X-VIII a.C.). Es tornen a elaborar les ceràmiques micèniques i s’enriqueix la decoració amb sanefes geomètriques i lineals d’un gran dinamisme, disposades en franges paral·leles.\nA partir del segle VIII a. C., la figura humana guanya importància.\nb) Ceràmica arcaica (segles VII-V a. C.). La figura humana és cada vegada més gran i representada amb més detallisme. Hi ha dues fases:\n– Figures negres sobre fons vermell (ceràmica àtica) on es representen escenes mitològiques dels poemes èpics d’Homer.\n– Figures vermelles sobre fons negre, escenes de temàtica més quotidianes amb gran realisme i detall.\nc) Ceràmica clàssica (segle V a.C.). Domina la decoració de figures vermelles sobre fons negre. La figura ocupa tot l’espai compositiu i la representació escènica esdevé més complexa i més pròxima a la pintura. Tècniques pictòriques: l’escorç, ombres i una expressió més emotiva.\nPublicat per VISUALTIC a 11:57 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: Pintura Grega\nA mitjans segle VII a. de C. apareix el kuóros, representació en pedra d'un home jove nu, dempeus, amb una cama avançada, en una rígida posició frontal, i amb els braços estesos al llarg del cos. La seva caracterització anatòmica tendeix al geomètric, encara que amb músculs poderosos i un peculiar somriure.\nRepresenten a joves que han aconseguit la immortalitat, bé per una mort violenta i inexplicable, per exemple, un raig, o bé per la victòria esportiva; la fama, la virtut reconeguda, en grec areté, és l'únic consol davant la mort. També hi ha figures de noies: la kóre; vestida púdicament, és una imatge votiu, la seva actitud és la de presentar ofrenes.\nEl període sever\nEn la primera meitat del segle V a. de C. les superfícies se simplifiquen, la rigidesa tendeix a desaparèixer, encara que les peces posseeixen una majestuositat característica. També apareixen nous materials, bronze i marbre, i nous temes. L'Auriga de Delfos, part d'un monument que commemorava una victòria en una carrera de quadriga, és un exemple: destaca la cura naturalista d'alguns detalls i la composició equilibrada.\nEl moment clàssic\nLes més famoses escultures exemptes d'aquest moment (segona meitat del segle V a. de C.) es coneixen per còpies romanes en marbre, encara que eren de bronze. Només els relleus que decoren els temples ens permeten veure obres originals. En el Partenó va treballar el més famós escultor del moment, Fídies, autor de l'escultura d'Atena Parthenos. En el frontó oriental es representa el naixement d'Atena i en l'occidental, la disputa d'Atena i Posidó pel domini de Àtica; i en els frisos, la processó de les festes Panatenees. Sorprèn l'harmònica i equilibrada composició de la figures, al costat d'un tractament psicològic dels rostres i una extraordinària plasticitat en el modelatge.\nMiró va aconseguir celebritat pel seu Discòbol, que representa a un heroi dels jocs, en el moment de llançar el disc: es tracta d'una composició complexa, si bé amb un punt de vista preferent, que reprodueix la concentració d'un instant de dinàmica tensió, on el rostre roman aliè a l'esforç.\nPoliclet va escriure el primer tractat sobre l'escultura: va reflexionar sobre el cànon on resideix la bellesa de les proporcions del cos; segons el cànon, el cos havia de mesurar set vegades la grandària del cap. Testimoniatge d'això és el Dorífor, una representació ideal de la figura humana, on s'aconsegueix un equilibri rítmic entre les parts i el conjunt.\nLes transformacions del segle IV\nLa gran novetat de l'escultura d'aquest segle és l'aparició de l'expressió: les formes es fan més complexes i mogudes. Aquest canvi està vinculat a una clientela privada, que genera un mercat i un col·leccionisme, i a un pensament filosòfic centrat en l'ésser humà, que s'enfronta en solitari als drames de la seva destinació.\nPraxíteles, que compon les seves figures amb un característic ritme en “S”, la trucada corba praxiteliana talla la Venus de Cnido (representació de la deessa Afrodita), exemple de sensualitat i gràcia.\nEscopes és l'escultor del dolor i de la passió. El cos del seu Mènada es contorsiona en una exaltació del sentiment, que trenca amb el moment clàssic.\nLisip és autor d'Apoxiomeno, obra on es codifica un cànon més allargat, amb una acció més realista: l'atleta, amb expressió cansada, es neteja la pell.\nPeríode comprès entre la mort d’Alexandre el Gran (323 a.C.), que havia estès el domini grec pel nord d’Àfrica i Orient Mitjà, i la conquesta romana (31 a.C.), es coneix com hel·lenisme.\nEn l’escultura s’aguditzen les tendències aparegudes en el segle IV. Un dels centres de poder d’aquest territori va ser Pèrgam, on procedeix el Gal moribund, guerrer derrotat i jacent al costat de les seves armes, i els relleus de l’Altar de Zeus.\nAl període hel·lenístic correspon algunes estàtues més famoses de l’antiguitat, com l’Afrodita a la gatzoneta, la Victòria de Samotràcia, el Laocoont i els seus fills i la Venus de Milo, admirades i recreades des del seu redescobriment.\nPublicat per VISUALTIC a 13:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Escultura grega\nESCULTURA ARCAICA (segles VII i VI aC.)\nLa Dama d'Auxerre (s. VII aC.) Cleobis i Bitó (s. VI aC.) L'Efebus de Crítios (480 aC.)\nLes característiques de l'escultura grega són:\nEvoluciona des de la simplicitat arcaica al barroquisme hel·lenístic. Les escultures són de fusta, pedra, marbre i bronze. També són policromades, excepte les de bronze.\nPublicat per VISUALTIC a 19:40 Cap comentari:\n· Situació cronològica i estilística\n· Tres vistes: façana, planta i alçat.\no Façana: s’estructura en cossos (organització horitzontal) i en carrers (vertical). Elements que la defineixen: columnes, les pilastres i els ordres arquitectònics.\no Planta: creu llatina i creu grega; plantes basilical i circular; naus centrals i laterals; les capelles, el creuer, absis, el deambulatori i l’atri.\no Alçat: conjunt d’elements arquitectònics verticals. Elements sostenidors: murs, columnes, pilastres i pilars. Elements sostinguts: arcs, voltes cúpules, tambor, cimbori i arquitrau.\n· La funció és l’aspecte fonamental: utilitària, teatral, especulativa, simbòlica, comercial, etc. I el simbolisme: poder polític, religiós o econòmic.\nEls antecedents i les influències posteriors; relació amb altres del mateix autor o escola i diferències o coincidències amb obres coetànies i d’altres èpoques.\nPublicat per VISUALTIC a 16:36 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Tema 1: L'Art\n· Anàlisi formal: Unifacial, amb un sol punt de vista.\nMultifacial, des de perspectives diverses.\nEl ritme o equilibri entre buits i plens, entre ombres i llums.\nTipus de cromatisme: policromia, daurats, estofats, etc.\nElements afegits: vestits, corones, llàgrimes de resina, joies, etc.\nTipologia: de ple volum, alt relleu, mig relleu, baix relleu, relleu incisiu.\nLa seva situació en retaules, façanes, teulades, timpans, llindes, etc.\nEn el retaules s’ha de descriure l’estructura (carrers, cossos o pisos, etc.) i com l’escultura s’incorpora a ella.\n· Anàlisi conceptual: Significat de l’escultura.\nTemàtica de l’obra.\nIdentificar la funció: religiosa, política, al·legòrica, didàctica, devocional o decorativa.\n· Anàlisi tècnica: Materials: pedra, marbre, bronze, fusta, ceràmica, etc.\nBloc únic o unió de diversos blocs.\nRelació amb altres semblants, coincidències i diferències.\nPublicat per VISUALTIC a 16:35 Cap comentari:\n· Anàlisi formal: Formes tancades: dibuixístiques.\nFormes obertes: pictòriques.\nComposició: situar el fons i les figures, la profunditat, etc.\no Centrífuga: oberta, elements als extrems del quadre.\no Centrípeta: tancada, elements al centre del quadre.\no Unitària: si interaccionen o s’entrellacen.\no No unitària: si estan individualitzats.\no Superficial: si les parts que integra estan separades per una perspectiva geomètrica. Mida variable, més petita o gran, proporcions geomètriques per aconseguir profunditat.\no Profunda: si es superposen per mitjà d’una perspectiva aèria. Les figures es difuminen per aconseguir sobre la superfície bidimensional l’efecte tridimensional de llunyania i profunditat.\no La línia de l’horitzó: baixa per potenciar el tema o mitjana i alta per mostrar objectivament els elements.\no Geometria: circular, triangular, en franges verticals o horitzontals, amb corbes, etc\nLa llum: per l’origen (artificial o natural).\no La tècnica: clarobscur i tenebrisme (època barroca).\no Cromatisme: colors purs, càlids, freds, etc.\n· Anàlisi conceptual: Tema: històric, mitològic, retrat, paisatge o natura morta.\no Fons literàries: la Bíblia, el llibres d’història, els evangelis apòcrifs, mites, etc.\no Iconografia: Atributs i símbols dels sants i personatges mitològics.\n· Anàlisi tècnica: Tècnica: oli, fresc, cera, carbó, tinta, gravat, litografia, etc.\nSuport: tela, paret o mur, paper, cartró, vidre, pedra, plàstic, ceràmica, etc.\nSituació: coves, tombes, esglésies, palaus o cases, retaules, etc.\nRelació amb altres obres coetànies semblants, coincidències i diferències o d’altres tendències.\nPublicat per VISUALTIC a 16:33 Cap comentari:\nARQUITECTURA· Situació cronològica i estil...\nESCULTURA· Anàlisi formal: Unifacial, ...\nPINTURA· Anàlisi formal: Formes tancad...


Ja es pot sol·licitar la Garantia Juvenil a l’Alt Empordà – Pla d'Inclusió Social de l'Alt Empordà\nAdministracionsCiutadaniaEmpresesEntitats socialsEstudiants, Escoles i InstitutsGeneralMitjans de ComunicacióProfessionals àmbit social\nL’Oficina Jove de l’Alt Empordà funciona des de fa unes setmanes com a punt d’informació i sol·licitud del programa de Garantia Juvenil. Aquesta és una iniciativa a nivell europeu que pretén reduir les altes taxes d’atur de la població jove a través de la garantia d’una oferta concreta de feina, de formació o de període de pràctiques a tots els joves menors de 25 que s’inscriguin en el programa.\nEl col·lectiu de joves susceptibles de rebre la Garantia Juvenil són el que tenen edats compreses entre 16 i 25 anys, o menors de 30 anys en el cas de joves amb un grau de discapacitat igual o superior al 33%. Les persones sol·licitants no necessàriament han d’estar inscrits als serveis d’ocupació, han d’estar en situació d’atur i no poden estar formant-se.\nEls beneficiaris de la Garantia juvenil també han de complir els següents requisits:\nEl procediment de sol·licitud de la Garantir Juvenil es desenvolupa seguint els següents passos:\n1) El/la jove ha d’adreçar-se presencialment amb el seu DNI/NIE, un número de mòbil i un correu electrònic a l’Oficina jove de l’Alt Empordà-Figueres per a sol·licitar un usuari o contrasenya que rebrà per correu electrònic en aproximadament 15 dies.\n2) Amb l’usuari i contrasenya i, el mòbil que va facilitar a la demanda inicial, s’ha d’adreçar de nou al Punt d’Informació Juvenil per tal d’aconseguir un codi d’activació del seu usuari. Aquest codi el rebrà per SMS immediatament al mòbil.\n3) Amb l’usuari actiu, ha d’omplir un formulari de sol·licitud de registre a Garantia Juvenil en la mateix Oficina Jovel.\n4) Aquesta sol·licitud la presentaran des de l’Oficina Jove de l’Alt Empordà-Figueres, serà enviada al SEPE (Ministeri) que finalment farà les comprovacions de requisits.\n5) Finalment, el/la jove rebrà l’acceptació d’inscripció al Registre de Garantia Juvenil en aproximadament 2 mesos des de l’enviament de la sol·licitud. La Garantia juvenil es compromet a que l’Oficina de treball de referència es posi en contacte amb la persona sol·licitant en 30 dies per oferir-li un itinerari formatiu, de recerca de feina o emprenedoria.\nPodeu obtenir més informació sobre el programa de Garantia Juvenil, gestionar la sol·licitud d’inscripció al Fitxer del Sistema Nacional de Garantia Juvenil, i rebre assessorament i suport al procés de sol·licitud del programa a l’Oficina Jove de l’Alt Empordà -C/Anicet de Pagès, 2, de Figueres – Telf. 972.67.37.28 – joventut@altemporda.cat – Twitter @altempordajove. També us podeu adreçar al lloc web del programa de Garantia Juvenil a través d’aquest enllaç, on hi trobareu informació específica sobre els diferents procediments vinculats a la sol·licitud.


L’IVAM lamenta la mort de Joan Genovés | Bonart\nL’IVAM lamenta la mort de Joan Genovés\nL’Institut Valencià d’Art Modern (IVAM) es vesteix de dol per la mort de Joan Genovés. L’artista, que va morir la matinada de divendres 15 de maig a un hospital madrileny de mort natural, estava treballant en una nova exposició. Va ser una figura de primera línia de l’art espanyol des de la postguerra, un dels noms clau de l’escena artística internacional i un creador fonamental durant el franquisme.\nLa retrospectiva més important sobre Joan Genovés va ser la realitzada a l’IVAM en 1992, una mostra antològica que va reunir 80 obres de l’artista realitzades des dels anys seixanta. Unes pintures que van ser un emblema polític contra la dictadura i que avui admeten altres lectures, però segueixen reflectint la incomoditat i la por de la societat. Una societat reflectida en els seus quadres com una massa formada per persones que es veuen des de l’altura amb els seus trets desdibuixats.\nLa mostra ‘Temps convulsos. Històries i microhistòries en la col·lecció de l’IVAM ‘que va inaugurar el museu per commemorar el seu 30è aniversari incloïa dues obres de Joan Genovés dels seus fons:’ Aproximació ‘(1966) i’ Un, dos, set, set ‘(1968). La Col·lecció d’l’IVAM compta amb 12 obres de l’artista.\nPintor de multituds i caracteritzat pel seu realisme social, és universalment conegut per «L’abraçada» (1976) que va néixer per ser reproduïda en un cartell per Amnistia Internacional durant la Transició, i que més tard va servir com a base per a l’escultura que homenatja a Madrid als advocats assassinats el 1977 al carrer d’Atocha. Les seves obres van reivindicar sempre la llibertat i la democràcia, que es van convertir en l’ideari que va vertebrar tant el seu pensament com el seu treball.\nDurant la seva dilatada trajectòria, Juan Genovés ha estat guardonat, entre altres premis, amb la menció d’honor de la Biennal de Venècia de 1966, el Premi Nacional d’Arts Plàstiques (1984), el Premi de les Arts Plàstiques de la Generalitat Valenciana (2002 ) i la Medalla d’Or al Mèrit en les Belles Arts, concedida pel Ministeri de Cultura el 2005.\nEtiquetes: IVAM · Juan Genovés


caniCROSS - Pàgina 3 - Corredors.cat\n09 Nov 2010 17:19\t#41 per Otursa (Visitant)\nLa web de la cursa (mireu a canicross.es perquè solen tenir els links)\n13 Nov 2010 21:11\t#42 per dELURIAN (Associat/da)\njo de las que veu posar aki al principi, badalona no ho se, crec k l any passat no la vaig correr perque em van dir que era durilla, i puigver de lleida si puc i anire......\n15 Nov 2010 09:32\t#43 per jimbdn (Visitant)\nA Badalona s'hi ha de venir, si o si!\nEs durilla si, pero es pot fer anant de tranquis.\nHi ha un parell de corriols en pujada complicats, però curts,, una trialera +/- planera però llarga a on es molt dificil avançar una baixada vertiginosa a on s'han de vigilar on poses els peus i per acabar la pujada a la creu de Montigalà, que son 400 metres per cami ample a on s'ha de portar un ritme sostingut i la baixada de la trialera de la creu fins l'arribada que també s'ha de vigilar.\nSi voleu l'entrenem uns dies abans, conec bé el terreny.\nVidreres descartat, 2 dies como que no, sap greu :grrrrrr:\n16 Nov 2010 21:12\t#44 per dELURIAN (Associat/da)\njoder, amb akesta descripcio..........segur k no ving ajjajajajaja. fot massa por nose si estic preparat per a aixo........la de lleida nomes pel fred pero la cursa molt be, pujas un turonet i jasta la resta gairebe tot baixada....\n16 Nov 2010 23:27\t#45 per DaniTub (Associat/da)\nJo a Lleida si puc intentare anar el cap de setmana a una caseta rural.\n17 Nov 2010 10:09\t#46 per Otursa (Visitant)\nLleida em serà impossible, treballo el finde. A Badalona segur, tot i que la duresa que diueu fa una mica de respecte (abans o després ja passarem per la línia d'arribada. :yipi:)\nJa estic apuntat a Vidreres!!\n17 Nov 2010 15:52\t#47 per dELURIAN (Associat/da)\njo a lleida intentare anar amb un amic, el mateix de l any passat perque entre tant regal poma brou calentet i la gossa necessitava unes 12 mans mes..........jejejejeje.\n17 Nov 2010 16:36\t#48 per jimbdn (Visitant)\nJo anire sobre la marxa, sempre i quan no siguin de dos dies i adaptant-les a la preparació de la Marató.\nOtursa, ja ens explicaras com et va! Sort!\n21 Nov 2010 19:38\t#49 per Otursa (Visitant)\nBones!! Ja he tornat de Vidreres i la cursa és molt bona, té les seves peculiaritats, però en general està molt bé. Ahir al vespre vem fer 5.5 km en un circuit bastant planer, una pujada moderada al principi i prou. L'única pega era atravessar un riu dues vegades i acabar amb aigua fins sobre el tornell (no esquivable). A la pobre gossa no li va agradar gaire a aquelles termperatures, però ho va passar prou bé. Han estat els 5,5 km més ràpids que havia fet fins ara, almenys en cursa.\nL'endemà la cursa era igual, però s'allargava un parell de km (7.5) previs als passos del riu. Si no hagués plogut en princpi no tindríem el calçat mullat fins la darrera part, però em vaig deixar les bambes al cotxe i he fet els 7,5 km amb els peus xops (de tota manera als deu minuts ja teníes uns bassals d'aquells de posar el peu enmig del fang si o si). Tota una experiència!! La pobre gossa veia l'aigua i en un pas s'ha negat a passar per ella sola, pobreta. La veritat que per mi aquest segon dia ha estat molt dur, no per la duresa del circuit, no era dels més exigents dels fets fins ara, sinó perquè tenia les cames amb un dolor d'aquells que et recorden l'esforç del dia anterior durant tota la cursa. Per una propera vegada suposo que val la pena moderar-se el dia abans perquè sinó ja surts amb les cames com pedres. La gossa també se la notava cansada, ja es veu que quan no estira vol dir que no està gaire fina.\nHa estat la meva primera experiència en curses de dos dies, la veritat que té les seves coses bones i dolentes. El que m'ha agradat potser menys és la sortida esglaonada, ja que les fletxes et passaven i et trencava el ritme de cursa. Suposo que si ets ràpid t'és més igual, però que t'adelantin varis corredors és desmotivador. Potser la gossa tivava més, però prefereixo tenir rivals a la teva alçada en curses de sortida conjunta. Sinó intentes seguir ritmes massa elevats i quan t'adelanten has de deixar pas i es perd pistonada. Per la resta tot molt bé, potser em cal tenir més fons per aguantar dues tirades a ritme de cursa. A veure si surten les classificacions i veig que tal m'ha anat i la diferència entre un dia i l'altre.\n21 Nov 2010 23:38\t#50 per dELURIAN (Associat/da)\nquina enveja, sembla guapo els 2 dies.......llastima per la gossa, la meva l aigua en toll si en riu no la porta gaire be no........\nen fi, espero que hagueu gaudit tots 2 i a repetir un altre dia jejejeje, fins aviatttttt\n22 Nov 2010 09:19\t#51 per jimbdn (Visitant)\nMolt interessant l'opinió Otursa i molt bona l'experiencia.\nCom t'ho vas fer vas pujar i baixar fins a casa els dos dies o et vas quedar a dormir per allà.?\nVeu ser molts corredors?\nTema de les sortides, sabies el dia abans l'hora que et tocava sortir diumenge o no, et vas tenir que esperar molt?\nJo el que porto malament es el tema de dos dies fora de casa.....pel kilometratge de la cursa i el fet de correr dos dies seguits no es problema, peró marxar de casa dos dies igual no em deixen tornar\n22 Nov 2010 14:21\t#52 per Otursa (Visitant)\nTema horàris no és tant de temps com es pensa, en principi hi arribes cap a les tres de la tarda (hora oficial les dues). Era per passar el control veterinàri i va arribar a dos de quatre, així que amb calma. A les quatre la reunió informativa i a les cinc la cursa. Jo vaig començar a dos quarts, però els horaris eren bastant lliures pel que vaig veure. O sigui, començaven a cridar i et tocava sortir potser abans del previst. Quan arribaves a la tarda ja sabies quan sortiríes en la primera tanda. Els de l'endemà els publiquen amb els resultats de la primera fase, en principis surts per ordre i categoria (la qual cosa s'agraeix). Així pots tenir controlats als que vinguin per darrera teu en la categoria. si vols ser més competitu (cosa que no ho sóc gaire) i té més gràcia. En el meu cas, vem marxar abans de saber les classificacions (18 hores) i al matí i vem anar a una hora prudencial, per ser-hi a temps. Les sortides de l'endemà eren a les nou i mtija aprox., així que tampoc hi teníes que ser gaire aviat (organització recomanava anar-hi a les 8:30 hores). I a les 11 ja podies marxar altre vegada cap a casa. nosaltres vem anar a un apartament de la costa, igual de lluny però així no pagàvem peatge. Molta gent anava i tornava, almenys aquest cop que era més aprop que Lleida.\nL'única pega és que a hores d'ara no sé els resultats de la classificació.\n25 Nov 2010 12:16\t#53 per nhugt4 (Visitant)\nQuizás estes por aquí.\n26 Nov 2010 17:54\t#54 per Otursa (Visitant)\nEl pla podal dels 30 segons\n01 Des 2010 09:58\t#55 per nhugt4 (Visitant)\nAtención, cambio de fecha del canicross de Badalona.\n¨Por motivos de coincidencia de fecha con una prueba selectiva para el campeonato del mundo de agility, el organizador de la prueba Club d´agility Badalona se ve obligado a cambiar de fecha el III canicross de Badalona y será el próximo 23 de enero del 2011¨.\nToda la información estará disponicçble en breve en www.agilitybadalona.es/ o www.canicross.es\n14 Des 2010 00:33\t#56 per Otursa (Visitant)\nAlgú vindrà a Vallgorguina aquest cap de setmana? Jo hi seré i a més estaré fent de control vet. Es veu que n'hi diuen la trencacames... :'( :'(\n14 Des 2010 09:23\t- 14 Des 2010 09:28\t#57 per jimbdn (Visitant)\nHola Otursa, a mi m'agradaria molt anar-hi, pero em cau molt malalment aquest cap de setmana i a sobre el problema dels dos dies.\nQue t'ho passis bé company i ja explicaràs, que això ens interessa a tots.!\nP.D.: El canvi de data del canicross de Badalona, em va molt malament de cara a la preparació de la Marató. Segurament no podre fer ni Badalona ni Puigverd .... :grrrrrr:\nÚltima edició: 14 Des 2010 09:28 per .\n14 Des 2010 10:14\t#58 per DaniTub (Associat/da)\n14 Des 2010 12:41\t#59 per nhugt4 (Visitant)\nYo también estoy preparando la maratón.\nCreo que una carrera de canicross, no puede ser muy traumatica en cuanto a la preparación.\nSon carreras donde el perro tiene mucho que decir, en muchos casos se va por debajo del ritmo normal (perros que no tiran demasiado) por lo tanto puede ser un rodaje y en el caso contrario (perros que tiran mucho) se les puede controlar el ritmo sin problema, y llevar el ritmo que nosotros queramos.\nEn cuanto a la carrera de Badalona, hay de todo, los primeros son capaces de hacerla en tan solo 38 minutos, y los últimos en 1:30.\n14 Des 2010 12:59\t#60 per jimbdn (Visitant)\nnhugt4 , estic totalment d'acord que un canicross a les dates que cau el de Badalona no farà cap mal a la preparació de la marató, es mes, setmanes abans i setmanes despres entrenare habitualment per Sant Jeroni i els voltants del circuit del canicross, que es un terreny que coneixo bé.\nEl problema esta en que el dia 23 hi han els 10k de Sant Antoni, que es el test de velocitat que vaig fer servir l'any passat (juntament amb granollers) per veure com estava de preparació de cara a la marató i que aquest any segurament tindré que tornar a fer. Haig de negociar amb el coach


La Generalitat i el Zoo del Pirineu signen un acord de conservació de la fauna - FÒRUM.ad\nLa Generalitat i el Zoo del Pirineu signen un acord de conservació de la fauna\nOn: 23/06/14 17:34\nEl conseller d’Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural, Josep Maria Pelegrí, i la propietària del nucli zoològic “Zoo del Pirineu”, Stanislava Kuspertova, han signat, avui, un conveni de col·laboració amb la finalitat de contribuir a la conservació de la fauna.\nConcretament, la signatura del conveni formalitza la col·laboració entre el DAAM i Zoo del Pirineu per al lliurament d’exemplars vius irrecuperables per a la natura, pertanyents a la fauna autòctona protegida, procedents dels centres de recuperació de fauna salvatge de la Generalitat de Catalunya; amb la finalitat de contribuir a la conservació de la fauna, i per a l’educació, sensibilització i divulgació de la biologia, problemàtica i mesures de conservació, envers el públic en general, tant d’aquests exemplars lliurats, com de la resta de fauna autòctona protegida que té i exhibició pública amb finalitats d’educació ambiental.\nEl Departament lliurarà a Zoo del Pirineu, amb caràcter de dipòsit, exemplars vius irrecuperables per a la natura procedents de centres de recuperació de fauna o d’altres orígens, que ambdues parts acordin. El DAAM mantindrà la propietat d’aquests animals així com la possible futura descendència d’aquests.\nPer a Pelegrí, que també ha inaugurat avui l’esmentat nucli zoològic al Port del Comte, aquest conveni “és un exemple més d’èxit en clau de col·laboració público-privada, així com una eina més per a la conservació de la biodiversitat del territori i el coneixement del ric entorn que tenim”.\nPrevious Post: El Govern destina 8.000 euros als ajuts per a la mobilitat d’investigadors\nNext Post: Un accident entre dos vehicles provoca un atropellament al Prat de la Creu


VÍDEO: Retiren la bandera espanyola de la Generalitat\nHan tornat a penjar la pancarta que ha portat a Torra a la inhabilitació\nper Paula Jansà divendres, 3 de gener 2020 - 21:13h\nRetiren la bandera d'Espanya del Palau de la Generalitat i tornen a col·locar la pancarta que ha portat a Torra a la inhabilitació | ACN\nS'ha retirat la bandera espanyola del Palau de la Generalitat a les 21.08 hores, després de la decisió de la Junta Electoral Central (JEC) d'inhabilitar al president del Govern, Quim Torra. Ho han fet després d'acceptar els recursos presentats per C's, PP i VOX, que demanaven que li fos retirada l'acta de diputat. Això implicaria que Torra podria deixar de ser president de la Generalitat perquè l'Estatut vincula aquesta condició de president a l'acta al Parlament. La bandera s'ha tornat a penjar al Palau 13 minuts després que hagi estat retirada.\n#ÚLTIMAHORA | Es retira la bandera espanyola del Palau de la Generalitat. La plaça de Sant Jaume esclata. @La_Directapic.twitter.com/qTpn1WoW7W\n— Jesús Rodríguez (@albertmartnez) January 3, 2020\nHan tornat a penjar la pancarta que l'ha portat a la inhabilitació\nA més, Torra ha entregat aquest vespre a la presidenta de l'ANC, Elisenda Paluzie, la pancarta que l'ha portat a la inhabilitació, i membres de l'entitat l'han tornat a penjar al balcó del Palau de la Generalitat.\nAquests fets han provocat crits d'eufòria entre els centenars de manifestants que es trobaven concentrats a la Plaça Sant Jaume, protestant contra la decisió de la Junta Electoral Central (JEC). Paluzie ha assegurat que estaran al costat de Torra i ha assegurat que el president acabarà la legislatura.


Eina Cooperativa » MENJADORS ESCOLARS\nEl servei de menjador escolar facilita la conciliació dels horaris laborals amb la vida familiar, sense oblidar la seva funció educadora. La nostra gestió dels menjadors escolars es caracteritza per posar l’accent en tres eixos:• Adquirir hàbits, habilitats i destreses respecte a l’hora de dinar i les activitats de lleure.\n• Aprendre informacions i coneixements sobre aspectes bàsics de l’alimentació així com de nous jocs i activitats de temps lliure.\n• Desenvolupar actituds i valors positius respecte a l’acte de menjar i les activitats de temps lliure, així com vers els companys/es i personal de l’escola.\nEl projecte educatiu del menjador el desenvolupa un coordinador/a pedagògica, vetllant per que es mantingui la línia educativa de l’escola. A més a més, s’encarrega de potenciar la reflexió pedagògica en el si de l’equip i vetlla per la seva formació i necessitats.\nEl responsable del menjador és l’encarregat de dirigir l’equip de monitors/es i marcar la línia pedagògica i educativa del menjador, amb capacitats i recursos propis per sortir de la multiplicitat de situacions que es presenten.\nL’equip de monitors/es té una funció exclusivament educativa. Aquests, a banda de ser els responsables directes del bon funcionament de les activitats i nois/es que tenen al seu càrrec, també són co-responsables del projecte general del centre.\nEl servei de menjador està adaptat a les especificitats de cada grup d’edat, tenint en compte tant l’horari de menjador com el temps lliure un cop finalitzat.L’avaluació continuada del servei té un pes important per al seu desenvolupament. Es fa un seguiment amb l’equip de monitors/es, el Centre i les famílies, amb periodicitat setmanal, trimestral i semestral.


Speed Devil - Sweet Seeds - autoflorescents\nEl producte Speed Devil - Sweet Seeds - autoflorescents es troba descatalogat.\nProductes semblants a Speed Devil - Sweet Seeds - autoflorescents\nGenètica: 100% autoflorescent. Floració: 35 dies. Collita: 2 mesos des de la germinació.\nSpeed Devil és la primera varietat autoflorescent del banc de llavors Sweet Seeds. Es pot cultivar tot l'any ja que l'inici de la seva floració és independent i l'estació de l'any i del fotoperíode. La floració comença a partir del quart parell real de fulles.\nSpeed devil està enllestida per collir després de 60 dies des de la germinació de la llavor. La seva rapidíssima floració provoca que la seva alçada no sobrepassi els 80 cm. No necessita grans quantitats de nutrients.\nLa seva aroma és dolça emmescada amb reminiscències a llevats i formatge.\nPropietats de Speed Devil - Sweet Seeds - autoflorescents\nOpinions de Speed Devil - Sweet Seeds - autoflorescents i preguntes\nVols donar la teva opinió sobre Speed Devil - Sweet Seeds - autoflorescents o preguntar sobre aquest producte?


Alertes futures i consultes preliminars del mercat (152)\nContractació del subministrament de vestuari d'estiu i d'hivern per als exercicis 2018 i 2019 amb criteris de contractació pública sostenible.\n272.288,78 € sense IVA 329.469,42 € IVA inclòs (21,00%)\n23/11/17 14:00 h\n326.746,54 € sense IVA\nObertura de pliques (Obertura sobre súm. 2) :\n14/12/17 09:00 Sala Barcelona Avda. Diagonal, 240, 2 planta 08018 Barcelona\n11/10/17 20:00 h Publicació acreditada pel Consorci Administració Oberta de Catalunya\n-\tLa xifra anual de negocis de cadascun dels tres últims anys ha de tenir un valor mínim segons el quadre següent:\nLot 1\t200.000,00\nEn el cas de què la data de creació o d'inici de les activitats de l'empresa licitadora sigui inferior a tres anys el requeriment es podrà referir al període d'activitat. En el cas de què aquesta data sigui inferior a un any el requeriment podrà ser proporcional.\nEn el cas que es presenti als dos lots, l'import de la xifra de negocis serà la suma dels imports establerts per a cada un dels lots. (En aquest sentit el licitador haurà d'indicar els lots per als que presentarà oferta).\nLot 2\t60.000,00\n-\tL'import anual, sense incloure els impostos, que el licitador ha d'acreditar com a executat durant l'any de superior execució en el decurs dels últims cinc anys en subministraments de naturalesa igual o similar que els que constitueixen l'objecte d'aquest contracte ha de ser com a mínim de :\nLot 1\t130.000,00\nLot 2\t50.000,00\nEn el cas que es presenti als dos lots, l'import dels subministraments serà la suma dels imports establerts per a cada un dels lots. (En aquest sentit el licitador haurà d'indicar els lots per als que presentarà oferta).\nEl criteri de correspondència entre els subministraments executats pel licitador i els que constitueixen l'objecte del contracte s'atendrà a la igualtat entre els dos primers dígits dels respectius codis CPV.\n-\tEls articles a subministrar han de complir amb les següents característiques:\nLot 1:\tEl vestuari laboral d'alta visibilitat haurà de complir en la seva totalitat amb els requisits de la normativa vigent per roba de senyalització d'alta visibilitat per ús professional. Concretament haurà de de reunir les característiques necessàries per la seva certificació com a roba de senyalització d'alta visibilitat descrites en la descripció d'articles\n¿\tEls tèxtils i altres materials específics emprats en la producció i aquesta mateixa, feta de forma directa o mitjançant subcontractació, s'ha de realitzar respectant els drets bàsics en el treball, recollits a la Declaració de l'Organització Internacional del Treball, relativa als principis i drets fonamentals, amb una política compromesa de gestió, en quant al medi ambient i a la prevenció dels riscos laborals.\n¿\tEls principals teixits utilitzats en la confecció de les prendes han de complir amb els requisits de presència de substàncies químiques definides en l'estàndard Oeko ¿ Tex 100.\nLot 2:\tEl vestuari laboral d'alta visibilitat haurà de complir en la seva totalitat amb els requisits de la normativa vigent per roba de senyalització d'alta visibilitat per ús professional. Concretament haurà de de reunir les característiques necessàries per la seva certificació com a roba de senyalització d'alta visibilitat descrites en la descripció d'articles\n¿\tDisposar d'una botiga o local que haurà d'estar a no més de 10 minuts a peu de qualsevol sortida, parada de la xarxa de transport públic municipal situada en la zona 1 del mapa de zones dels Transports Metropolitans de Barcelona.


Špacapan House Komen Eslovènia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVeure tots els 6 allotjaments a Komen.\nŠpacapan HouseKomen 85, Komen, Komen, Eslovènia, 6223 - Veure al mapaExcel·lent8,9Basada en56comentarisŠpacapan HouseVeure més fotosBanyVeure més fotosBanyVeure més fotos8,9 Excel·lent valoració dels hostesVeure tots els comentaris"Very nice hotel, near the Italian border. The rooms are comf..."OrsolyaThailandRestaurantVeure més fotosMolt bona ubicació 8,9Veure el mapaVeure totes les 24 fotos8,9UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionatmini bar\nOpcions d'habitacióVeure les fotosHabitació Doble (Double Room)20 m21 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Individual (Single Room)18 m2plat de dutxa1 llit individualFixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióConvenientment situat a Komen, Špacapan House és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Špacapan House, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets , restaurant. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, escriptori, mini bar, balcó/terrassa a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Špacapan House és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Komen.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatempolles d'aigua de cortesiaTV satèl•lit/cableaparell de televisiómini bar calefacciósala d'estar Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més\nAllotjaments a Komen


L’Ajuntament de Castelló proposa a la ciutadania un recorregut virtual per diversos espais verds de la ciutat a través de la guia interactiva d’espais verds a la qual es pot accedir a través de l’apartat de Medi Ambient de la pàgina web municipal.\nActivada a finals de l’any passat de manera conjunta per part de les regidories de Transició Ecològica i Infraestructura Verda, durant l’estat d’alarma brinda una oportunitat de poder visitar virtualment espais verds i aprendre sobre el patrimoni natural de Castelló. La guia recull informació dels parcs Ribalta, Pinar i Meridià, de la Marjaleria i del Molí la Font.\n“La guia és una alternativa perquè la ciutadania conega el valor de la biodiversitat del seu terme municipal mentre romanen a les seues cases”, ha explicat el regidor de Transició Ecològica, Fernando Navarro. La regidora d’Infraestructura Verda, Isabel Granero, per la seua part, ha animat als i les castellonenques “a gaudir del patrimoni natural de Castelló a través d’aquesta guia interactiva amb informació de cinc espais verds”.\nTemas: Ajuntament de CastellócoronavirusCovid-19espais verdsMarjaleríaMeridiàPinarRibaltaVisita Virtual


espaifotografic | Micromecenatge fotogràfic\nMiquel Bohigas — dijous, 19 d'abril de 2012 @ 8:00\nMassa sovint la lectura del diari esdevé una veritable vall de llàgrimes: magnicidis d’elefants, espoliacions petrolières, manifestacions de ministres reivindicant la massificació de les aules o la precarietat sanitària, naufragi borsari, rebrot de l’atur, desnonaments, casinos…\nPer sort, però, a vegades hi ha notícies que deixen entreveure una mica de llum entre tanta foscor i mala llet. Ara mateix acabo de llegir que l’Ajuntament de Calonge ha editat el llibre Calonge i la seva gent, amb gairebé 1.400 fotografíes que recullen la memòria gràfica d’aquest poble empordanès durant un segle, des de 1885 fins al 1985. El llibre ha estat coordinat per Josep Fort, que ha recollit les imatges que li han facilitat més de 300 persones i que ha comptat amb la col·laboració de 9 escriptors encarregats d’introduir els diferents capítols del llibre: el territori, l’ensenyament, l’economia, la vida social i religiosa, la cultura i el lleure, els esports i les festes. Imatges com la del primer cotxe que va circular pel poble, o de la Torre Valentina quan al seu voltant “tot eren camps”. Aquest és sens dubte un bon exemple de com la col·laboració ciutadana pot fer prosperar projectes engrescadors.\nCom ho són els projectes que relaciono tot seguit. No sé si coneixeu el micromecenatge cultural. Es tracta d’un sistema per finançar projectes a base de petites aportacions individuals, de manera que els creadors independents tinguin el finançament necessari per dur a terme els seus projectes.\nA casa nostra en tenim un exemple ben proper: Verkami. Un portal de Mataró, concretament de can Sala, que permet que autors de tots els àmbits puguin presentar-hi els seus projectes perquè tothom qui vulgui hi aporti el seu gra de sorra, a canvi de petites recompenses.\nA l’apartat de fotografia, han arribat a bon port diversos projectes, mentre que d’altres s’han quedat a mig camí, i uns altres encara estan en dansa.\nEntre els projectes que han assolit el finançament previst hi trobem el libre de MontPhoto: Inspirats per la natura. Diuen els promotors: No és un llibre qualsevol, és el primer pas d’un projecte de gran envergadura que,amb imatges seleccionades d’un concurs internacional, vol exercir una influència important d’educació fotogràfica, naturalista, esportiva i ambiental .\nUn altre projecte, més modest, que també ha tirat endavant és La pobla de Masaluca, ahir i avui, una exposició de fotografia a la Pobla de Massaluca que reflecteix els canvis que ha sofert el poble, els seus carrers, les persones que hi eren i les que ja no hi són o l’evolució de les mateixes, des d’una mirada original, superposant fotografies antigues sobre la realitat actual.\nTé amargo, el projecte fotogràfic de Joseba Zabalza i Xavi Piera també ha tingut el suport necessari. La idea és editar un llibre sobre les conseqüències de l’ocupació del Sahara Occidental per part del Marroc, i alhora obtenir uns ingressos per ajudar un centre mèdic a Tinduf.\nEl fotògraf César Cerón i el poeta Antonio Aguilar també podran publicar el llibre Dame tus manos, un llibre amb textos per mirar i fotografies per llegir, segons els seus autors.\nA Otras realidades, Javier Abella ens ofereix un recull de fotografies diferents de Barcelona, mentre que a Viatge pel meu país Edicions Tres i Quatre ret homenatge a Joan Fuster, recreant amb fotografies el viatge que aquest intel·lectual va fer temps enrere pel País Valencià.\nLa Càmara d’escribir, un llibre de foto-contes, amb fotografies “espontànies” de Noemí López i Marc Villalba i textos d’Alex Nogués, també va arribar a bon port, com ho va fer el llibre Pessebres de Sorra, amb fotografies de les escultures de sorra que cada any es fan a la Pineda de Vila-Seca.\nLa ciudad jubilada és un altre llibre de fotografies, en aquest cas sobre els horts de l’extrrarradi de Barcelona. Plaza tomada, un recull imatges dels indignats de la Puerta del Sol, del fotoperiodista Pedro Armestre, és un altre llibre que veure la lum gràcies al micromecenatge.\nVoramar, amb fotos de Pablo Casino, un reportge sobre la costa valenciana des d’un punt de vista poc comú. La bona acollida del projecte La ciudad de los niños permetrà la realització d’un reportage fotogràfic de Toni Rodenas sobre les bòbiles de Passor a la India.\nAra fa un any la revista Piel de Foto també va trobar els recursos necessaris en el micromecenatge per editar el seu número 7.\nMalasaña volumen 1, és un recull dels retrats que durant més de 10 anys ha vingut fent Blanca del Amo des de l’estudi situat a sobre d’un bar del barri madrileny.\nEntre els projectes que encara no han cobert els objectius previstos, hi ha el libre del gironí Toni Vilches, Un any a la Bodega, amb 40 fotografies recollides durant un any en un conegut establiment del barri vell de Girona.\nMentrestant, altres projectes es van incorporant a la llista de Verkami. Però, què obtenen els mecenes a canvi?. L’oferta és variada, en funció de l’aportació feta. Pot anar des d’un simple agraïment en els crèdits del liibre, fins a un o diversos llibres, o una còpia d’una foto, o…\nNo ho dubtis, si vols fer una bona inversió, deixa’t de borses, petrolières i casinos. Fes una aportació, per petita que sigui, en algun d’aquests projectes i quedaràs més satisfet que un rei matant elefants.\nClassificat com: Fotògrafs, Llibres i revistes, Opinió\nWarning: file_get_contents(https://graph.facebook.com/?ids=http://www.espaifotografic.cat/2012/04/micromecenatge-fotografic/): failed to open stream: no suitable wrapper could be found in /home/espaifo1/public_html/espaifotografic.cat/wp/wp-content/themes/espaifoto2011v23/functions.php on line 814\n← Frank Browne, passatger del Titanic i fotògraf amb sort\nUna fotografia multidimensional\nMira que és lluny, el Japó\nLighting 101 en PDF, gràcies a Rafa Barberà


Parc de Sant Jordi - Ajuntament de Terrassa\nEl parc de Sant Jordi es troba al l'oest de Terrassa, al barri de Ca n'Aurell, entre els carrers del Pare Llaurador, Dr. Ullés i places de Zamenoff , de Sant Oleguer i de Freixa Argemí.\nEn el segle XIX la familia Freixa era la propietaria d'aquests terrenys on instal·laren una fàbrica de teixits. L'any 1907 l'industrial Josep Freixa i Argemí va decidir convertir la fàbrica en residència familiar, per la qual cosa va encarregar a l'arquitecte Lluís Muncunill i Parellada el projecte de remodelació de l'edifici. L'arquitecte va concebre un edifici modernista d'inspiració gaudiniana amb una torre-mirador al cantó est, on el que més destaca son els perfils arrodonits i l'ús de l'arc parabòlic. Aquesta transformació va convertir la masia Freixa en una de les joies del modernisme català que l'arquitecte va envoltar d'uns jardins d'inspiració anglesa.\nL'any 1958 l'Ajuntament adquirí la masia i part dels jardins. Per la Festa Major de l'any 1959 es va inaugurar l'espai com a parc de Sant Jordi i en la masia es va instal·lar la nova seu de l'Escola Municipal de Música. Els seus jardins es van convertir en el primer parc públic de la ciutat.\nEl gran jardí, ara parc, es va conservar amb les seves característiques, tant d'estructura, com de vegetació i viabilitat, a l'estil de principis de segle. El recinte es va completar amb un petit estany i una zona de jocs infantils. També s'hi va instal·lar un solàrium envidriat per la gent gran, un gimnàs i un petit bar.\nEl parc deu el seu nom a un dels seus elements decoratius: l'estàtua d'una reproducció del Sant Jordi de Donatello, que fou portada a Terrassa des d' Itàlia a començaments de segle i que presideix l'era posterior de la masia.\nAl parc trobarem altres elements decoratius emplaçats entre la frondosa vegetació existent.\nA mitjans dels anys 60 es va construir un amfiteatre a cel obert en el fondal del torrent del Batlle.\nDurant els anys 80 es va ampliar el parc, tot recuperant l'espai dels darreres que formaven part, antigament, del torrent del Batlle on s'encetà una zona de lleure amb picnic, nous jocs infantils, etc.\nL'any 2002 es va enderrocar una antiga nau industrial al carrer del Pare Llaurador convertint part de l'espai lliurat en la plaça de Adelina Gregoriano i obrint una nova entrada al parc per la banda nord.\nEl parc, amb una superfície de 22.000 m2, és un espai per passejar, jugar, asseure's a llegir… compta amb diferents espais de jocs pensats per diferents edats, i està dotat d'accessos adaptats per facilitar el seu gaudi a tothom.\nPer a més informació, podeu consultar la fitxa del parc.\nFitxa del Parc de Sant Jordi


Ovum para atenció a la completa modernització electoral de Scytl | Scytl\nOvum para atenció a la completa modernització electoral de Scytl\nL’empresa analista global i independent Ovum para atenció a la modernització electoral integral de Scytl, tot reconeixent el paper que ha de tenir la tecnologia en les eleccions modernes. L’informe, a més, reconeix la posició de lideratge de Scytl com a proveïdor de tecnologia innovadora, segura i transparent de serveis electorals. Els clients de Scytl encapçalen tant la votació en línia (amb una quota de mercat del 87%) com la implantació de la seva plataforma de modernització electoral. Als països desenvolupats miren d’integrar-ho amb els sistemes heretats establerts i les noves democràcies busquen fer ús de la plataforma en la seva totalitat. Llegiu el comunicat de premsa sencer aquí.


Vinaròs rep tres subvencions de la Generalitat per a programes de Joventut i Cultura - Diari Valencià\nPortada » Cultura » Vinaròs rep tres subvencions de la Generalitat per a programes de Joventut i Cultura\nEn total l’Ajuntament ha rebut la quantitat de 22.763 que destinarà a diverses iniciatives per al foment de la Cultura i activitats infantils al municipi.\nAquest matí el regidor de Cultura i Joventut, Marc Albella, ha confirmat que la ciutat rebrà tres subvencions de la Generalitat Valenciana per al foment de l’activitat cultural al municipi. En total es tracta de 22.763 per a tres iniciatives diferents.\nLa primera, de 7.753, serà per a posar en marxa programes de promoció dels drets de la infància i participació infantil. El regidor Albella ha destacat “que es tracta d’una ajuda molt important per al municipi, sobretot perquè permetrà crear noves iniciatives destinades per als més petits”.\nLa segona subvenció, de 12.510 per part de l’Institut Valencià de Cultura, s’ha atorgat perquè Vinaròs ha entrat a formar part del circuit cultural valencià dintre de la categoria A. En aquest sentit, Albella ha destacat que “a l’inici de la legislatura el municipi es trobava fora d’aquesta catalogació i gràcies a l’esforç que s’ha fet des de la regidoria s’ha pogut entrar a la B i ara s’ha avançat fins a la A, la més elevada, que al mateix temps suposa rebre una ajuda més important”. Cal destacar que aquesta subvenció es destinarà per a la confecció d’una programació cultural de qualitat al municipi amb teatre, espectacles al carrer i concerts.\nPer últim, l’Ajuntament ha rebut una tercera ajuda de 2.500 per a sufragar les despeses de l’espectacle d’homenatge a Carles Santos que es va celebrar el passat mes de setembre a la plaça de bous.\nEl Baix Maestrat Generalitat Valenciana joventut Subvenció vinaròs


El rumor sobre una defunció a TGN que l’hospital Joan XXIII ha hagut de desmentir\nL’Hospital Joan XXIII de Tarragona desmenteix la defunció de Mossèn Fort davant els rumors de la seva pèrdua\nAlguns usuaris de les xarxes socials lamentaven la seva mort\ndissabte, 11 d’abril 2020 - 13:42h\nL'Hospital Joan XXIII de Tarragona recorda que només s'han d'utilitzar les fonts oficials d'informació | Àngel Ullate\nL’Hospital Joan XXIII de Tarragona ha hagut de desmentir a través de les xarxes socials la defunció de Mossèn Fort per coronavirus. «Afortunadament el nostre estimat mossèn continua entre nosaltres. No et deixis emportar per notícies falses i confia només en les fonts oficials», ha assenyalat el centre hospitalari en una piulada a twitter. Alguns usuaris de les xarxes socials havien lamentat la seva pèrdua en les darreres hores.\n"⚫DEP: El duríssim cop que el coronavirus ha infligit a l'alcalde de Tarragona" "😷 La neteja dels carrers i contenidors de residus de TGN durant el confinament"


Back Estàs aquí:Home Ajuntament,\nDes de mitjan juliol, l'Ajuntament de Sant Martí Sarroca ha renovat la seva imatge corporativa. Tal com es pot veure a la il·lustració que acompanya aquesta informació, la nova imatge ha simplificat les línies, alhora que ha donat fons de color al nom de la corporació i acompanya l'escut, a la part baixa, amb les quatre barres de la Senyera.\nL'Ajuntament convoca un concurs per triar un nou eslògan per al municipi\nL'Ajuntament de Sant Martí ha convocat un concurs obert a la participació popular entre el 15 de juliol i el 15 d'agost per proposar un nou lema o eslògan per associar a la nova imatge corporativa del consistori. Qui estigui interessat a participar-hi no ha de fer més que presentar la seva proposta a l'Ajuntament, que no ha concretat ni com ni quan farà pública la seva elecció. L'anterior equip de govern va utilitzar com a eslògan de promoció de Sant Martí el lema "un poble per viure i conviure".


el món d´inuk: d’octubre 2013\nPublicat per Isabel Millaret a 23:05 Cap comentari:\nASCENSIÓ AL GRAN ENCANTAT ( Els Encantats - Estany de St. Maurici )\nEl Parc Nacional d´Aigüestortes i Estany de St. Maurici és un espai natural protegit de l´Alt Pirineu. És l´únic que hi ha a Catalunya amb la categoria de Parc Nacional. (Fóu declarat Parc Nacional el 21 d´octubre de 1.955 ).\nEstà situat a la part central de la Serralada Pirinenca entre les comarques de l´Alta Ribagorça, el Pallars Sobirà, La Vall d´Aran i el Pallars Jussà. El nucli central del parc està en els termes municipals de la Vall de Boí i Espot.\nLa geografia del Parc és d´alta muntanya perquè gran part del territori s´alça més amunt dels 1.000 m. amb pics que superen els 3.000 m. d´alçada. Hi ha gran abundància de llacs d´origen glacial quaternari. Hi destaquen dues valls, a l´oest la vall del riu Sant Nicolau amb els característics prats i meandres d´on ve el nom d´Aigüestortes; i a l ´est la vall del riu Escrita amb l´Estany de St. Maurici.\nEn aquesta última vall, doncs, ens mourem avui. Concretament per l´Estany de St. Maurici que serà el punt d´inici i d´arribada de l´excursió d´avui, per poder fer l´ascensió a la muntanya més coneguda i emblemàtica del Parc: ELS GRAN ENCANTAT !!\nEls Encantats són dues agulles, o dues puntes, de roca calcària i de pissarres plegades, d´una qualitat no gaire bona.\nLa punta oest, anomenada el Petit Encantat, té 2.734 m. d´alçada i el Gran Encantat 2.748 m.\nSón separats per una gran bretxa o enforcadura a 2.630 m. d´alçada.\nLes primeres ascensions són atribuïdes a l´expedició de Ludovic Fontan dit de Negrin, amb els guies Bernard Salles dit Garre, l´aragonès Juan Angusto dit Rafael i els catalans Isidre Romeu i Bartomeu Ciffre que assoliren el Gran Encantat l´any 1.901, per la que avui en dia és la via normal.\nEl Petit Encantat va ésser vençut l´any següent per una cordada francesa, els senyors René d´Astorg i Henri Brulle amb el guia Castagné de Gavarnia.\nNosaltres ens hem proposat fer l´ascensió al Gran Encantat per la via normal que va per la vall de la Valleta Seca. Està graduada com a "poc difícil", encara que hi ha trams força aeris i perillosos.\nSom-hi, doncs, comença l´aventura d´avui !!\nDes d´Espot pugem amb un taxi 4x4 del Parc Nacional fins al peu de l´Estany de St. Maurici.\nEls Encantats des d´aquí es veuen imponents. Com diria Josep M. Espinàs .... "un immens cartell publicitari penjat del cel"...\nEns dirigim cap el refugi Ernest Mallafré.\nPrenem el sender que surt davant mateix del refugi i traspassem el rierol per un pontet fet de troncs.\nEl camí ben fressat i senyalitzat amb fites va vorejant la base del Gran Encantat passant pel bosc de Samboiné i el bosc dels Fangassals, endinsant-se cap a la petita vall de La Valleta Seca.\nDeixarem aquest sender quan trobem una cruïlla de camins. Haurem de prendre el de l´esquerra que ens durà ja cap a la inclinadíssima i pedregosa canal per la que haurem de pujar per arribar al coll dels Encantats ( 2.582 m. ).\nLa canal, de primer, és força ampla però a mesura que anem pujant es va estrenyent havent de fer, als últims metres, una forta grimpada per damunt de grans blocs de pedra.\nQuan arribem al coll veiem, ja, a la nostra esquerra, l´imponent, rocós i altiu Gran Encantat. Una mica més enllà el Petit Encantat.\nAquest tram fins a arribar al cim és el més aeri, vertical i exposat de tota l´ascensió, així que cal anar amb molta cura de fer passos segurs i assegurant-nos molt bé on posem les mans i els peus.\nUnes fites ens ajudaran a trobar l´accés més "fàcil" per anar avançant.\nSuperades tota una sèrie d´arestes arribem, per fi, al cim del Gran Encantat ( 2.748 m. ).\nPer sort ens fa un dia extraordinari pel què les vistes des del cim són espectaculars!!!\nel Petit Encantat\nDesprés de fer un descans i gaudir de tot allò que ens envolta, toca l´hora de baixar.\nEn una de les roques hi ha una baga per si es vol rapelar el tram més aeri i exposat. Si no es rapela, amb molta precaució anirem superant els ressalts fins a arribar, de nou, al coll dels Encantats.\nBaixem per la pedregosa i descomposta canal per on hem pujat fa unes hores.\nJa només ens queda desfer el camí fins al refugi Ernest Mallafré i Estany de St. Maurici, punt d´inici de l´excursió d´avui: ASCENSIÓ AL GRAN ENCANTAT !!\n********** LA LLEGENDA DELS ENCANTATS **********\n..."Ja fa molts, molts anys, el dia de Sant Maurici, un dia assoleiat i radiant, tots els habitants d´Espot van pujar cap a l´Ermita de vora l´Estany per assistir a missa. Dos caçadors van veure un isard que peixie, un isard enorme, gras, lluent, amb una bonica cornamenta i van decidir anar a caçar enlloc d´anar a missa.\nfoto "càmping la Torre"\nCIM ASSOLIT EL DIA 13 D´OCTUBRE DE 2013 AMB ELS MEUS COMPANYS JOSEP MARIA, PILAR, JAUME I UNA SERVIDORA.\nPublicat per Isabel Millaret a 9:00 Cap comentari:


Refresco, l'embotelladora de begudes independent més gran del món ha confiat en V3rtice per la creació del missatge i de la campanya de l'acord estratègic entre PepsiCo i Refresco Iberia.\nOBJECTIUS I ESTRATÈGIES COM AGÈNCIA DE PUBLICITAT A MADRID I BARCELONA PER REFRESCO IBERIA\nEls objectius plantejats per Refresco Iberia eren els de comunicar tan internament com externament d'una manera efectiva el missatge escollit, coordinadament amb el grup d'empreses internacional, en constant contacte amb la central de Rotterdam, Holanda.\nServei com comunicació corporativa a Madrid i Barcelona\nUn cop plantejats els objectius, vam posar en marxa una estratègia que abordava la gestió del missatge que s'anava a transmetre als mitjans, així com, la gestió de la comunicació interna de l'anunci de l'acord. Això incloïa l'assessorament en comunicació estratègica i l'enginyeria del missatge.\nUn cop preparada l'estratègia, ens vam posar a treballar en la redacció completa del missatge estratègic per a tot el procés de l'acord entre PepsiCo i Refresco Iberia.\nSeguidament es va implementar la creació de documents tant interns com externs de l'acord i finalment, vam realitzar l'auditoria de l'estat de la comunicació interna de Refresco Iberia i vam lliurar una proposta d'implementació d'una nova comunicació per a la integració.


Montse Sáez - Sant Adrià de Besòs - 17/2/2010\nEl Femení del Sangra guanya per 1 a 16 al cuer\n- Dori va fer set gols i ja en suma 25 dianes\nPartit de tràmit pel Sant Gabriel que amb un abultat 1 a 16 es va imposar al cuer, l'Atco. Paquera, a la seva visita a Mallorca. Un resultat que serveix a l'equip adrianenc per mantenir-se líder gràcies a la diferència de gols.\nLa golejadora del partit va ser Dori, amb set gols, que ja en suma 25 en el seu compte particular. Cristina González va marcar quatre, dos més Marta Vilagrasa i Baudet, Ana i Julia van fer-ne un cadascuna. Julia s'estrenava així com a golejadora. Amb aquest resultat, el Sant Gabriel ja suma 104 a favor.\nEl proper partit serà el 28 de febrer al Ruiz Casado davant el Cornellà de Terri, onzè a la classificació amb 13 punts.\nText: Núria Guàrdia\nEl Sangra Femení cau davant l'Espanyol però continua líder\nBany de gols del Sant Gabriel Femení\nEl Sangra Femení guanya de manera contundent el Girona


Programa d'acollida per a refugiats - UOC\nEl nostre model d'aprenentatge en línia (e-learning) ha permès que més d'un centenar de persones refugiades estudiïn especialitzacions de postgrau, idiomes i assignatures lliures, sigui quin sigui el seu origen i lloc de residència.\nDes del 2016, el Programa d'acollida per a persones refugiades de la UOC facilita l'accés a les persones que són perseguides al seu país d'origen per motius ideològics, culturals, religiosos, ètnics, d'orientació sexual, d'identitat de gènere o que han hagut de fugir per conflictes armats i violència.\nSom una #universitatrefugi\nPrograma d'acollida per a persones refugiades i sol·licitants d'asil\nVolem fomentar la cultura d'acolliment en la comunitat universitària, incrementar la diversitat de les aules i contribuir a l'adquisició de competències globals i socials del nostre estudiantat gràcies a la relació amb persones de diferents realitats.\nAquest programa es finança amb fons propis de la UOC i amb part de la matrícula solidària, una aportació econòmica voluntària que els estudiants fan en el moment de matricular-se.\nOferim l'ajuda següent:\nBases de la convocatòria anual


Apartment Loti Biars-sur-Cere França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n-, Biars-sur-Cere, Biars-sur-Cere, França, 46130 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Gagnac Sur Cere, no busqui més enllà de Apartment Allee Pierre Loti Biars Cere. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Apartment Allee Pierre Loti Biars Cere asseguren una estada plaentera als seus clients. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de habitació familiar.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió, forn microones, renta vaixelles, plat de dutxa a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Apartment Allee Pierre Loti Biars Cere no troba competidors en cap categoria.\nCal que informeu el Apartment Loti de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interhome t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. En arribar, cal abonar un dipòsit de 250 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.\nAllotjaments a Biars-sur-Cere


''Crackòvia'' lidera el dilluns de pasqua - FormulaTV\n''Crackòvia'' lidera el dilluns de pasqua\nMartes 22 de Abril de 2014 14:12\nBones dades per a ''Crackòvia''. La sàtira esportiva va aconseguir un excel·lent 17'1% de quota i un total de 581.000 espectadors de mitjana. Fins i tot, va obtenir més espectadors que ''Pesadilla en la cocina''. Després del programa, TV3 no va poder mantenir el liderartge amb ''Afers Exteriors''. El programa de Miquel Calçada va fer caure l'audiència fins al 12'4% de quota i 407.000 espectadors de mitjana.\nAnalitzem ara el programa d'ahir. El programa va començar amb un gag sobre els mals resultats del Barça, una travesía pel desert. Després, Johann Cruyff ens ensenyava com sempre critica a tothom, ficant-se fins i tot amb Jordi Grau. El següent gag era un musical dedicat a Messi. Tot seguit, un senyor que estava a punt de defallir després dels mals resultats del Barça. Després de la publicitat i el gag de la temporada passada, en Joan Salvat ens feia un gag dedicat als de les estadístiques de la ràdio. I ja per acabar, un gag sobre la història del Barça. La història era dedicada sobre les lligues de Tenerife.\nTot seguit, va ser el torn d'''Afers Exteriors''. El programa de Miquel Calçada va viatjar fins als Estats Units per explicar-nos el que es capaç de fer un país per aconseguir el que vol. Un dels personatges entrevistats va ser l'economista i ex-directiu del Barça Xavier Sala i Martín. Un programa molt bo, com tots. Destaquem també que el programa va liderar a Twitter amb l'etiqueta #AfersEstatsUnitsTV3\nMalgrat liderar la franja del prime-time, TV3 va ser la 2a cadena més vista del día amb un 11'3% de quota de pantalla, 3 dècimes per sota de Telecinco, la cadena més vista del día. Aquests van ser els programes més vistos de TV3 durant el día d'ahir:\n3- ''Telenotícies Migdia''\n4- ''Afers Exteriors''