Puigdemont assumeix el 21-D però desafia Rajoy presentant les eleccions com a “plebiscit” | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\n“No soc a Brussel·les per demanar asil polític, sinó per actuar amb seguretat i llibertat”, diu el president destituït\nBrussel·les 31 OCT 2017 - 21:25\tCET\nCarles Puigdemont, a Brussel·les OLIVIER HOSLET EFE\nLa UE consideraria “manifestament infundada” una petició d’asil de Puigdemont\nLa gran política és grisenca, descolorida; gairebé mai un gran espectacle. Però Catalunya fa temps que està ficada en una muntanya russa d'emocions i inesperats girs del guió. Carles Puigdemont va protagonitzar ahir l'últim capítol d'aquest crescendo, compareixent a Brussel·les com una espècie d'expresident de la Generalitat a l'exili: va afirmar que assumeix les eleccions del 21-D, però alhora va tractar de desafiar Mariano Rajoy en presentar-les com a "plebiscitàries". Puigdemont va demanar "al poble" que "segueixi lluitant". I va avançar que ell no tornarà fins a tenir "garanties" d'un judici just. Vénen corbes: La jutgessa l'ha citat dijous per declarar per diversos delictes.\nEl relat curt de la jornada és demolidor: en una compareixença tumultuosa, Puigdemont va fer a Brussel·les una denúncia rotunda de la "violència de l'Estat espanyol", a qui va acusar de buscar "la demolició de les institucions catalanes". Va deixar en l'aire si ell acatarà o no l'acció de la justícia, amb un viatge a Brussel·les que busca embullar la seva situació processal quan ja està citat a l'Audiència Nacional. I va presentar una obvietat —el Govern està obligat a acatar el resultat de les eleccions— com un desafiament a Rajoy: el 21-D, segons la tesi de Puigdemont, serà una mena de segon "plebiscit" que obligaria l'Executiu a acceptar el nou escenari posterior a la declaració d'independència si finalment triomfen els partits separatistes. Això, segons l'equip de l'expresident, podria funcionar com una mena de gratificació per mobilitzar encara més les files independentistes.\nEl relat llarg té més matisos, però el resultat és el mateix. El poder és la capacitat de definir la situació: d'imposar per la força, la persuasió o la manipulació el relat de què està en joc. A Brussel·les es considerava brillant la posada en escena del desafiament català: la Generalitat va aprovar per la porta de darrere una llei de referèndum il·legal, va organitzar la consulta de l'1-O i va usar les imatges de les càrregues policials per fer-se amb l'opinió pública internacional, que va comprar la idea de porres contra vots. Malgrat la flagrant il·legalitat, El Parlament de Catalunya va acabar declarant —o no— la independència, segur que el suport de la premsa global li proporcionaria el favor de la UE. Greu error. Aquesta narrativa va punxar a casa —amb la fugida d'empreses i bancs— i mai va calar a Brussel·les. Ja fa temps que Puigdemont va perdre la màgia que permet imposar el relat a Europa: l'expresident va protagonitzar ahir un últim intent per recuperar la iniciativa en una multitudinària compareixença, en la qual d'alguna manera va agenollar-se i va assumir com a legítimes les eleccions del 21 de desembre, convocades per Rajoy després d'aplicar l'article 155.\nEl secessionisme, començant per l'expresident, admet ja sense embuts la realitat: aquestes eleccions són indiscutibles. A partir d'aquí, Puigdemont va tractar de desafiar a Rajoy en qualificar de "plebiscitaris" els comicis (alguna cosa que ja va fer el seu predecessor, Artur Mas, amb les eleccions autonòmiques de 2015 en les quals els partits independentistes van guanyar en escons però no en vots). Si Madrid no accepta els resultats, ve a dir Puigdemont, demostrarà que no és un Govern seriós. Però Rajoy no té més opció que acceptar-los, encara que és cert que un triomf dels independentistes obriria un nou escenari en la cuina política catalana, tancada des de fa temps amb una calor insuportable.\n"Respectaré els resultats del 21-D siguin quins siguin; respectarà Rajoy aquest resultat?", es va qüestionar l'expresident per trencar el seu silenci després d'un esperpèntic viatge a Brussel·les en el qual s'especulava que demanaria l'asil a Bèlgica.\nAquesta va ser la idea-força d'una roda de premsa multitudinària en la qual va llançar encara un altre missatge. Puigdemont no sol·licitarà asil a Bèlgica, però es quedarà a Brussel·les un temps indeterminat: fins a obtenir "garanties" que gaudirà d'"un judici just, propi dels països amb separació de poders". L'expresident català va treure aquí tota l'artilleria. El seu Govern va prendre la decisió de viatjar a Brussel·les divendres, va dir, "davant una sèrie de fets contrastats que indiquen que l'Executiu espanyol contempla una ofensiva contra els funcionaris i el Govern, que inclou una querella política que sumaria 500 anys de presó i un problema polític gegantesc que Madrid només afronta amb repressió".\nPuigdemont, en fi, semblava disposat a quedar-se a Brussel·les junt amb la meitat del seu Govern —ahir el van abrigallar sis consellers— com a part de la seva estratègia processal. Però això pot canviar amb rapidesa: la jutgessa Carmen Lamela va citar ahir, perquè declarin aquest dijous, a Puigdemont i als membres del Govern destituïts i els va imposar una fiança de 6,2 milions; els advocats dels exconsellers van afirmar que estan disposats a declarar davant la justícia, informa Jesús García.\n"Salveu les institucions"\nPuigdemont encara no té clara la data de retorn. Però es va treure de la màniga un d'aquests girs cap al romanticisme que ha portat a Brussel·les a qualificar-li de representant del "populisme nacionalista": "Qui va salvar les escoles l'1-O salvarà les institucions catalanes de la demolició", va dir en referència als ciutadans que es van mobilitzar a favor del referèndum. I va criticar la fiscalia per una "querella política" en la qual "el delicte de rebel·lió s'equipara al de terrorisme". "Aquest és un conflicte polític i, com a tal, necessita una resposta política", va exclamar. Les fonts consultades del Govern de Rajoy són rotundes: la solució política són les eleccions.\nBrussel·les és una espècie d'última bala processal i d'imatge per Puigdemont. La seva presència a la capital belga, si es perllonga, pot dilatar els temps judicials. Catalunya, a més, busca a Brussel·les el favor de la premsa i de les institucions europees. Però la Comissió li ha girat l'esquena; el Consell tanca files amb Espanya; els Estats membres donen suport a Madrid. Europa sempre li ha demanat el mateix: que torni a la legalitat. Puigdemont ho fa ara amb la boca petita, acceptant que les eleccions del 21-D són perfectament legítimes, però les adorna amb el sinuós adjectiu de "plebiscitàries".\nLa política catalana rebobina així fins a 2015: l'independentisme va perdre aquelles eleccions —anomenades plebiscitàries per Artur Mas— en vots, però va guanyar en escons per escàs marge i va seguir endavant amb el seu full de ruta. Aquesta vegada hi ha una diferència: enfront de la promesa d'una independència de vellut, la fractura social és evident i gairebé 2.000 empreses s'han fugat. L'economia, al final, té l'estrany costum de decantar les eleccions.


L'Esculapi d'Empúries. El retorn del déu. | HistoTube.cat\nL'Esculapi d'Empúries. El retorn del déu.\nL'estudi sobre l'Esculapi d'Empúries, la millor escultura grega trobada al nostre país. Aportació de Maria Gajas i Roig.\nVídeo cedit amablement per Maria Gajas i Roig, professora d' educació secundària.\ngràcies Maria per la teva aportació,\nl' equip d' histo tube.\n13 de gener de 2011, a les 13:21\nUn fantàstic document, gràcies per enviar-nos les vostres suggerències!\n13 de gener de 2011, a les 13:30\nMoltes gràcies per aquest petit apunt de la nostre història.\n13 de gener de 2011, a les 13:39\nEmpúries és sens dubte un lloc de visita obligada. Sempre he cregut que en temps de més prosperitats s'hauria d'acabar d'excavar la part romana, d'allà encara pot sortir molta cosa...\nsylux999 ha dit...\nm'ha agradat bastant, fins i tot n'he cercat més informació\n9 de febrer de 2011, a les 18:04


MARCA RESERVA DE BIOSFERA | ORGULL i EXIGÈNCIA – blog.hotelsessucreres.com\nMARCA RESERVA DE BIOSFERA | ORGULL i EXIGÈNCIA\nBy Stéphanie Mahé\t15 Juliol 2020 Novembre 17th, 2020 Sense categoria\nUna marca és allò que et defineix, allò que encaixa amb tu i et marca un camí a seguir. És com una ombra de la que no et pots deslligar, i que et segueix allà on vas. Si hi ets tu, hi és la teva ombra. Cada empresa tenim la nostra pròpia marca, aquella que hem anat cultivant i cuidant dia a dia, any a any. És la nostra carta de presentació que ens situa com a actors concrets a un entorn concret. Des de fa uns temps, ens ha sorgit l’oportunitat de sumar a la nostra marca un altre segell, un altre tret d’identitat que ens identifica no només com a actors diferenciats en un entorn, sinó que ens converteix en part activa d’aquest entorn. Estem orgullosos de poder lluir el distintiu «Menorca Reserva de Biosfera».\nSi fem cas als papers, aquesta és una marca que acredita una manera sostenible de ser i de fer, que posa en valor aquelles empreses que desenvolupam l’activitat econòmica a l’illa amb iniciatives per protegir el medi ambient, la cultura i la societat menorquina. Però tenim clar que aquesta marca és molt més que un segell, molt més que un logotip per lluir. La sostenibilitat forma part del nostre ADN des del primer dia que vam obrir el nostre negoci. Ser Reserva de la Biosfera no pot ser només un títol. Ha de ser una actitud transversal, que impregni el dia a dia, cada moment i cada decisió.\nLa sostenibilitat és un valor essencial avui dia. Però és que a la nostra illa, és un element imprescindible. El nostre és un territori finit, delicat i fràgil. Quan aquesta illa va apostar per ser Reserva de la Biosfera ja va quedar clar quin era el camí a seguir. I potser hem anat fent passes més a poc a poc del que seria necessari, potser és així, i potser ha faltat convicció en alguns moments i concreció en altres. Sigui com sigui, tenim ara una nova oportunitat de sumar esforços i passar dels títols als fets. Ja s’està fent camí.\nLes empreses que hem apostat per la marca Menorca Reserva de Biosfera ens comprometem públicament a fer de la sostenibilitat la nostra manera de ser. Aquest compromís és un nou punt de partida, un estímul per seguir sumant. El camí cap a la sostenibilitat ens necessita a tots i totes. No podem esperar que sigui l’administració qui empenyi a cada passa. Tots hem de fer el pas, també el sector privat, ja que el futur és el mateix per a totes i tots, i el començam a definir des d’avui mateix.\nHem rebut felicitacions per ser titulars d’aquesta marca, i ens alegrem que sigui així. Però la distinció no és el punt i final del camí, sinó com dèiem, un punt de partida. No apostam per aquesta marca per a què se’ns feliciti, sinó per a què se’ns exigeixi. Si hem decidit emprendre aquest camí, l’encaram amb totes les seves exigències. No som autocomplaents, ni podem ser-ho. No podem mirar-nos el llombrígol i pensar que som els millors. Si aquest és l’ús que volem fer de la marca, ens equivocarem. Cada dia, quan obrim els nostres negocis, hauríem de mirar el segell i recordar-nos a noltros mateixos tot allò que comporta i exigeix, i ser conseqüents.\nJa som 13 empreses les que ens hem sumat a la marca Menorca Reserva de Biosfera, i en vénen més. Hem de ser molts i moltes. L’objectiu d’aquesta marca no pot ser posicionar empreses vers unes altres, comparar-les per si tenen o no el segell. L’objectiu ha de ser sumar a tota la gent que sigui possible, ja sigui perquè ja practiquen la sostenibilitat al seu àmbit, o ja sigui perquè se sumen a aquesta manera de ser. Entenem aquesta marca com una meta per a totes les empreses que treballen a Menorca i són conscients d’allò que és aquesta illa. I per arribar a la meta hi ha diferents ritmes, no hi ha dubte, però allò important és que tothom encari aquest camí. Només el simple fet d’encetar-lo ja canviarà moltes coses, i ens garantirà un futur millor.


Comença la campanya de vacunació de la grip a les Franqueses - Ajuntament de les Franqueses del Vallès\nPortada > Actualitat > Notícies > Comença la campanya de vacunació de la grip a les Franqueses\nComença la campanya de vacunació de la grip a les Franqueses\nL’ICS ha programat horaris extraordinaris a Corró d’Amunt, Llerona i el Casal de la Gent Gran de Bellavista\nAvui comença la campanya anual de vacunació de la grip als centres sanitaris de les Franqueses. Des de Salut es recomana la demanar hora a tots el grups de risc i per abastar la possible demanda, s’habilitaran espais i horaris addicionals, a més dels habituals dels dos centres d’Atenció Primària, el de Corró d’Avall i el de Bellavista.\nDimecres, 31 d’octubre, hi ha programades vacunacions a les Antigues Escoles de Corró d’Amunt de les 16 a 16.30 h. I, el mateix dia, al Consell del Poble de Llerona, de 17 a 17.30 h. També es visitarà el dimecres, 7 de novembre, de 10 a 11 h. al Casal de la Gent Gran de Bellavista.


xavierps7 – Anar-hi anant\nEls darrers dies, des del biaix més absolut, s’ha parlat de la necessitat que l’espai públic sigui per a tothom. En concret, les platges. Sembla mentida, però, que amb els grapats de problemes que arrosseguen aquests indrets arreu del territori català, el motiu que hagi fet posar el crit al cel a molts siguin unes… Read More Les platges han de ser de tots, però el problema no són les creus grogues\nMai 23, 2018 xavierps7Deixa un comentari\nJa fa dies que a Pineda es comencen a fer sentir els arguments contra la construcció d’un centre de culte islàmic al barri de Can Bel. Diverses veus del barri, liderades per una assemblea de veïns han engegat una campanya de recollida de firmes online acompanyada de tota mena d’arguments difamatoris contra la comunitat musulmana… Read More Desmuntant els arguments antimesquita (que no és mesquita)\nAbril 20, 2016 Abril 20, 2016 xavierps72 comentaris\nVinga comunicats, vinga declaracions, vinga articles. Tothom opinant del tema i, per molt que no vulguis, t’acaben entrant ganes de dir-hi la teva. No crec que aporti res molt nou ni res molt llarg. Intentaré, però, aportar un altre punt de vista -no per original, sinó perquè és el meu- enmig de tot aquest bullider… Read More Sobre posar els peus i no prendre mal\nDesembre 23, 2015 Desembre 23, 2015 xavierps7Deixa un comentari\nJove, educat, cabell repentinat, camisa blanca, americana descordada, texans i un punt xulesc. Bon orador, cuida la comunicació política i no té mai un no per quan un votant l’interpel·la. La seva vida és una campanya constant. Al damunt no hi porta la motxilla de ser gat vell de la política perquè, en un país… Read More Xavi Amor o l’estil Rivera que el PSC no ha sabut adoptar\nNovembre 17, 2015 Novembre 18, 2015 xavierps7Deixa un comentari\n-Calla puta! – Això te mare, de què vas! Ningú ens n’ha ensenyat, a expressar-nos. A valorar la pròpia opinió, a fer-la sortir enfora, a compartir-la, a esperar amb senzillesa que algú la rebi. Ningú ens n’ha ensenyat a perdre la por a la resposta de les companyes. Ningú ens ha explicat que una resposta… Read More De por, soroll i debats\nMarç 5, 2015 Novembre 17, 2015 xavierps7Deixa un comentari\nEls Ajuntaments altmaresmencs deuen de mitjana 678,2 euros per habitant. Així es dedueix de les dades publicades per Cinco Dias sobre el deute dels municipis espanyols. El deute total de les dotze poblacions de l’Alt Maresme ascendeix als 94,62 milions d’euros, la més endeutada és Tordera que deu més de 20 milions d’euros, 1241,1 euros… Read More Alt Maresme endeutat\nfebrer 20, 2015 Novembre 17, 2015 xavierps7Deixa un comentari\n“Alguns dels meus articles van evitar atemptats”\nEntrevista a Xavier Vinader que vaig fer conjuntament amb la Núria Picas, la Nuria Ribas i la Julia Tercero i durant la qual vam parlar sobre la seva experiència com a periodista i sobre el periodisme en general. Entrevista-X.Vinader PD: Gràcies a en Victor Serri per cedir-nos la foto.\ngener 19, 2015 Novembre 18, 2015 xavierps7Deixa un comentari


Llàgrimes de Ra: l’essència apícola d’un aliment excel·lent | ets el que menges\nLlàgrimes de Ra: l’essència apícola d’un aliment excel·lent\nEns acostem fins a Seva, a les faldes osonenques del massís del Montseny per descobrir una de les poques mels ecològiques que es produeixen al nostre país.\n12 d'octubre 2014 | Actualitzat el 13 d'octubre 2014 per Neus Monllor\nM’espera la Teresa Casasas, la jove entusiasta que ha fet de l’afició del seu pare la seva nova professió. La Tere és infermera i actualment combina la feina de les abelles amb la de la cura de les persones. La seva família sempre havia tingut ruscs, gallines, conills, horta… tot el que en una casa de pagès és digne de compartir. Els pares s’hi dedicaven d’una manera amateur fins que, una vegada jubilats i en certa manera cansats de la feina, van decidir plegar. En aquell moment va ser quan la Tere va veure l’oportunitat de fer un pas més enllà i activar d’una manera més professional el seu vincle amb els mel·lífers. “El meu pare va posar les abelles l’any 1969. Ell era paleta i era la seva manera de distreure’s; jo l’ajudava, i quan va decidir plegar vaig pensar que jo també ho podria fer”, recorda la Tere mentre m’ho explica serenament.\nEra l’any 2009 quan van fer el traspàs generacional de competències. El pare de la Tere feia un maneig molt artesanal i respectuós, fet que va facilitar el compliment dels requisits de la certificació del CCPAE. “Els primers anys van ser molt durs perquè la certificació t’obliga sobretot a portar molt al dia la traçabilitat. Va ser un esforç que ara agraeixo enormement, em facilita molt la feina i me l’ordena!”.\nLi demano que m’expliqui quina és la diferència entre una mel convencional i una d’ecològica. N’enumera cinc. La primera és que no es poden aplicar tractaments químics agressius. Es veu que hi ha un paràsit anomenat Varroa –que la gran majoria d’apicultors tracten amb productes químics que no estan permesos pel CCPAE– que debilita les abelles i les fa molt més sensibles a altres virus o malalties, i és per aquest motiu que per norma general es fa un tractament preventiu. L’apicultura ecològica aplica pocs productes i molt específics. Segons la Tere, “després de quatre anys sense tractar-les tant, les abelles són més valentes i fortes”. La segona és que els ruscos ecològics s’han de situar a una distància mínima de tres quilòmetres de radi d’una font de contaminació no autoritzada. Per exemple, ella va haver de canviar els ruscos perquè tenia un camp de golf a la vora en el qual s’apliquen insecticides i es rega amb aigües freàtiques.\n“Després de quatre anys sense tractar-les tant, les abelles són més valentes i fortes”\nLa tercera és que, quan es dóna d’alta una explotació apícola ecològica queden prohibides les fumigacions des de l’aire en aquesta zona. Per tant, allà on hi hagi ruscos ecològics no hi hauria de passar mai una avioneta a llençar productes químics des del cel. La quarta és que la cera que s’afegeix als ruscos ha de ser de procedència ecològica. Es veu que a Catalunya no hi ha cap estampador de cera ecològica i, fins ara, l’ha hagut d’anar a buscar a estampar a Astúries. Els primers anys havia de comprar la cera fora de Catalunya, perquè aquí no n’hi ha d’ecològica. A partir d’aquest any, la Tere ja es farà la seva pròpia cera, que es lamina a Astúries, ja que aquí encara no n’hi ha cap de certificat en ecològic. El cinquè és que l’abella no es pot alimentar de sucres afegits, només de la seva pròpia mel i, quan hi ha condicions climatològiques extremes, es pot complementar la seva alimentació ajudant-la amb mel ecològica certificada d’altres explotacions.\nAquestes cinc diferències deixen molt clar què és i com es fa el maneig amb els ruscos ecològics, i també ens donen pistes de les pràctiques poc respectuoses amb les abelles i l’entorn que es practiquen en algunes explotacions apícoles.\nPersonalment no sabia que, en la producció convencional, les abelles s’alimenten amb sucre. “Els donen sucres perquè així poden retirar més mel dels panells. Però elles treballen per recol·lectar la mel i el que no té sentit és que mengin sucre; és una falta de respecte per la seva feina!”. La Tere m’explica que normalment ella els deixa la meitat de la mel que fan; l’altra meitat és la que comercialitza. Aquest tipus de maneig implica que la producció és molt més baixa que en una explotació convencional, fet que encareix el preu final del quilo de mel.\nActualment, la Tere mena unes cent seixanta arnes. És ella qui se’n cuida, només amb ajuda puntual en els moments de més feina, i un cop de mà del seu marit en la part més administrativa i sobretot en la tasca comercial. La seva idea seria anar augmentant i arribar a tenir-ne unes dues-centes o dues-centes cinquanta. “M’agradaria vendre eixams, crec que és un món que a molta gent li agradaria conèixer de més a la vora, malgrat que sigui de forma amateur”. També m’explica que, amb els ruscos que té ara, la mel se li acaba a meitat de temporada, i que li agradaria poder oferir sempre la seva producció. Com que ara per ara no ho pot fer, el que fa és vendre “mel de selecció”, una mel que ella selecciona d’apicultors ecològics de confiança i que comercialitza sota la seva marca, sempre amb la identificació del lloc de floració.\nQuan li demano que és el que més li agrada de la feina amb les abelles, em respon que “són apassionants, són molt treballadores, molt espavilades, ordenades i metòdiques”. Veig en els seus ulls la poesia que traspua mentre pensa en les abelles; reflecteix una mirada quasi tant poètica com el nom de la mel: Llàgrimes de Ra. “Ra era el déu del sol i, segons un antic mite egipci, les abelles eren les seves llàgrimes, eren les missatgeres dels déus, caient com llàgrimes a terra”. Segurament, quan tasteu la mel hi trobareu tots aquests matisos màgics!\nA Llàgrimes de Ra produeixen tres tipus de mel: mil flors, castanyer i romaní. Els ruscos estan repartits entre el Brull, Seva i Viladrau, al Parc Natural del Montseny, i la zona de Casserres al Berguedà. Aquestes mels les podeu trobar a diferents botigues, ja que molta de la producció la comercialitza Hortec a través dels seus canals de distribució i venda. També en podeu trobar a Vic a les botigues l’Arrel, Mas Jalec, Herboristeria Sant Ponç, i a la parada de Sambucus al mercat, així com a la zona del Vallès a De Mica en Mica Eco. Evidentment, podeu anar a fer una visita a la Tere i comprar mel; llavors també us oferirà pol·len fresc i cera. Una meravella! Li podeu escriure un correu a tcasasas@gmai.com o trucar al telèfon 630 479 396.\nApiteràpia: un verí que cura\nEntre les teràpies alternatives i les noves maneres de conviure amb els processos de malaltia, hi ha un corrent que ha agafat força en els últims anys: fer servir les picades de les abelles per guarir alguns tipus d’infermetats.\nLa recerca científica és limitada, tot i que està documentat que antigues cultures com la grega, l’egípcia, la maia o l’asteca ja feien servir el verí de les abelles per remeiar dolors i malestar. Segons l’Associació d’Apicultors Gironins Associats, “l’apiteràpia és l’ús terapèutic principalment d’apitoxines (verí d’abella) i altres productes de les abelles, com la mel, el pol·len, la gelea reial i el pròpolis amb fins terapèutics i preventius”. Els defensors d’aquesta tècnica asseguren que el verí de l’abella conté vuitanta substàncies diferents molt beneficioses per a l’organisme, com ara la melitina i l’apamina, dos antiinflamatoris molt potents; la dopamina, que millora la tensió arterial, o la fosfolipasa, un vasodilatador excel·lent.\nHe conegut aquesta tècnica perquè la Tere ven abelles per a usos terapèutics. Personalment no tinc més informació, però us convido a indagar-hi si ho considereu interessant.


ARXIU: Com i per què es pot viatjar a l'espai\nDimecres, 8 d’octubre de 2014, a les 19.30 h\nAl Centre Cultural Sant Josep\n“Com i per què es pot viatjar a l’espai”.\nLa mecànica celeste intenta descriure els moviments dels cossos celestes (planetes, asteroides, satèl·lits naturals o artificials, etc.) sota l’acció de forces gravitatòries mútues. Més enllà del formalisme matemàtic, avui dia les idees bàsiques de la mecànica celeste s’apliquen a la descripció de les reaccions químiques, del moviment de partícules atòmiques, als models en climatologia i, evidentment, a l’astrodinàmica, que permet els viatges espacials. A la xerrada hi introduirem els conceptes bàsics que permeten descriure el moviment dels planetes,\nrecordarem les lleis de Kepler i de Newton i explicarem quines conseqüències produeix el moviment planetari. Com a aplicació de les tècniques descrites a la xerrada, comentarem alguns aspectes de la missió Cassini-Huygens, que té com a objectiu principal recollir informació de Saturn, dels seus anells i de les seves llunes, tot posant especial èmfasi en la lluna Tità.\nA càrrec d’Arturo Vieiro, doctor en matemàtiques. Grup de Sistemes Dinàmics de la Universitat de Barcelona/Universitat Politècnica de Catalunya. Facultat de Matemàtiques de la Universitat de Barcelona.\nAquesta activitat forma part de la Setmana Mundial de l’Espai.


gener | 2017 | Tintín en català\nExposició sobre els viatges de Tintín\nSegons ha anunciat FiComic, en Tintín tornarà a ser protagonista del proper saló internacional del còmic de Barcelona gràcies a l’exposició “A l’oest, més cap a l’oest! Mostra de geografia tintinaire” produïda per 1001, associació catalana de tintinaires. Recordem que en l’edició passada ja hi va tenir una presència destacada amb l’exposició “Jo encara diria més. Les llengües tintinaires” també produïda per 1001 i de la qual en vam parlar en aquesta entrada.\nLa 35a edició del saló del còmic de Barcelona es farà del 30 de març al 2 d’abril a la Fira de Montjuïc. A banda d’aquesta mostra tintinaire també ja ha estat anunciada una gran exposició sobre la revista TBO per commemorar el centenari del naixement de la revista.\nEls viatges comporten conèixer el món i les diverses cultures i pobles que l’habiten. A través de Tintín, Hergé mostra un gran respecte per les cultures visitades. D’aquesta manera, el jove reporter interactua, fa amics i s’integra amb entusiasme, fins al punt de vestir-se com els locals i compartir taula i costums amb ells. Tintín sempre intenta adaptar-se i passar desapercebut i mai es comporta com un típic turista occidental altiu. Respecte als països que Tintín visita, Hergé tenia molta cura de l’ambientació. Per això podem considerar Les Aventures de Tintín com una mena de documental que recull la realitat amb força fidelitat.\nAniversari amb colors\nEl nostre estimat Tintín ha fet 88 anyets, ja que el 10 de gener de 1929 es van publicar les primeres vinyetes de “Tintín al país dels soviets”.\nCom ja hem comentat en entrades anteriors del blog, enguany l’efemèride s’ha commemorat amb la publicació per primera vegada d’una versió acolorida de la primera aventura del periodista, l’única que fins ara només estava en blanc i negre. Aquest nou àlbum ja estarà disponible (en francès) a les llibreries i botigues especialitzades. Aquí en podeu veure la portada i una pàgina d’exemple.\nActualització (11/01/2017): enllaç a una notícia sobre aquest tema publicada al diari La Vanguardia: http://www.lavanguardia.com/libros/20170110/413240443263/tintin-pais-soviets-color-herge-comic.html\nUn clàssic a Figueres\nJa va sent una tradició clàssica la xerrada d’inicis d’any a “Llibres Low Cost” de Figueres per commemorar la primera aparició de Tintín, que fou el 10 de gener de 1929. Com sempre el ponent serà el professor i escriptor tintinaire Joan Manuel Soldevilla, enguany amb la xerrada “Sempre ens quedarà el Tíbet”.\nDimarts 10 de gener, a les 20h, a Llibres Low Cost – Figueres.\nActualització (11/01/2017): crònica de la xerrada a Pantalla Abierta (per Agus Izquierdo)\nFotos de l’exposició a París\nJust abans de finalitzar l’any 2016 vaig tenir la sort de poder visitar l’exposició “Hergé” al Grand Palais de París. Ja se n’ha parlat molt però un cop visitada no puc deixar de constatar que es tracta d’una mostra excel·lent i molt completa, que repassa a fons la trajectòria d’un dels grans mestres del còmic del segle XX. A falta de saber la xifra total d’assistents quan acabi l’exposició el 15 de gener, vaig poder constatar la gran expectació que ha generat amb cues per entrar i les sales plenes de gent de totes les edats.\nA continuació deixo unes quantes fotos d’aquest mostra que ha confirmat que el treball d’un dels genis del món del còmic pot estar als grans museus compartint espais amb obres d’art d’altres disciplines com la pintura, l’escultura o la fotografia.


Quan costen els serveis que fem servir dia a dia?\n#Quan costen els serveis que fem servir dia a dia?\nCreat per Fck5y5 el 15 June 2018 · 255 cops Arxivat a GAFAM\nLa majoria dels que estem llegint aquest blog fem servir programari lliure de forma habitual i hem deixat de banda el model capitalista de les grans corporacions tecnològiques apostant per un model de compartir el coneixement i d'autogestió per fer front al model del GAFAM.\nEm après que les eines del GAFAM no eren tan gratuïtes com semblava en principi, que tenen un alt cost en privacitat, per això, dia a dia fem servir molts serveis que ens faciliten la vida. Normalment són serveis gratuïts per nosaltres, però que tenen uns costos de manteniment i moltes hores de treball invertides per qui hi hagi darrera, ja sigui una fundació o una persona a títol individual.\nEns hauríem de parar a pensar quants diners ens estem estalviant al no fer servir alternatives de pagament o menys ètiques i considerar si podem invertir una petita part d'aquests diners estalviats en forma d'una donació regular.\nSi aquests projectes no troben una forma satisfactòria de sustentar-se és possible que acabin baixant el ritme de treball i fins i tot abandonant el projecte.\nAquests serveis no només tenen moltes hores de feina en l'àmbit de desenvolupament darrere també molts recursos destinats a manteniment de servidors i dominis i tot junt pot arribar a ser una càrrega molt feixuga. A més, quan algú dona un servei als altres es compromet i quan el servei cau o no funciona de forma adequada per algun error en el codi causa hores extra de treball i el consegüent estrès en els encarregats.\nPer això penso que hauríem de fer una reflexió sobre tot això i mirar si estem aportant nosaltres el nostre granet de sorra o només ens aprofitem sense donar res a canvi.\nTots podem aportar de moltes maneres segons els nostres coneixements, traduint, documentant, aportant codi, etc. però és cert que la part que més gratifica és la part econòmica, almenys per aconseguir cobrir les despeses que ens genera el servei.\nEm vaig a passar com a NO exemple jo mateix en aquesta reflexió, fent una llista dels serveis que faig servir a diari i les meves aportacions.\nAquests són només alguns dels molts serveis que faig servir a diari d'una forma continuada i ja es pot veure que la relació entre el que em donen i el que jo aporto no és gaire justa.\nFundació Mozilla No\nTambé es cert que molts serveis d'aquests fan servir mètodes de donacions que tiren enrere com PayPal o Bitcoin i això no ajuda tampoc a decidir-te, jo aposto pels llocs que tenen Liberapay o accepten Faircoins.


Aina Li - Històries Trobades : #AUTUMNTHON 2015\nFa poc he estat passejant-me per tots els blogs que segueixo i he vist que n’hi ha moltíssims que participen en el #autumnthon i he decidit participar. A veure, el autumnthon és una marató de lectura que dura tota la tardor, que consisteix a llegir quinze llibres des de l’1 de setembre fins a l’1 de gener i que ha estat creat pels blogs imperfect books, la búsqueda de papel i lectora de 1994.\nPerò els llibres no són llibres a l’atzar que esculls perquè t’agraden, sinó que han de complir certes condicions i són aquestes d’aquí:\nLa veritat és que en general no m’apunto a aquest tipus de coses, però aquest mes d’agost amb prou feines he obert més de cinc llibres, suposo que he tingut una d’aquelles temporades de sequera lectora, i per això tinc intencions de motivar-me a mi mateixa apuntant-me a aquesta iniciativa.\nTot i això, m’hi apunto, però no m’hi apunto, és a dir, m’hi apunto d’una forma no oficial, amb això vull dir que em llegiré els quinze llibres i intentaré fer ressenyes, però no m’inscric oficialment a la iniciativa, que per cert farà un sorteig amb tots els participants amb un premi de 15€ en bookdepiository, ja que això només ho faig per motivar-me a llegir.\nI aquí s’acaba l’entrada, que us sembla aquesta iniciativa? Sabeu algun llibre que encaixi amb algun requisit? Us hi apuntareu?\nPublicat per Aina Li a 16:34\nAzul Celeste 2 de setembre de 2015 a les 9:57\nHola! Em sembla una molt bona manera de tornar a motivar-te a llegir ^^\nJo també l'he vist molt per la blogosfera però al final l'he deixat passar. No crec que tingui temps amb tots els preparatius del curs que ve D:\nA no ser de que em doni un venazo i faci com tu participant no-oficialment xD\nIgualment, espero que puguis complir-la! Ja ens contaràs, un petò! :)\nAina Li 2 de setembre de 2015 a les 13:38\nHahaha la veritat és que necessitava una cosa com aquesta per motivar-me perquè no he llegit gairebé res, però com que tampoc estic segura de si tindré prou temps per això participo així de forma no-oficial hahaha.


L'Ajuntament d'Alcoi duu a terme tractaments d'endoteràpia vegetal en els arbres - Ajuntament d’Alcoi\nPublicada el dia 22/07/2021\nLa Brigada d'Obres i Serveis de l'Ajuntament d'Alcoi està aplicant endoteràpia vegetal a diferents arbres de la nostra ciutat. L'endoteràpia vegetal és un mètode terapèutic de tractaments fitosanitaris que consisteix en la injecció del producte fitosanitari o substància nutricional directament en el sistema vascular de la planta.\nAquest sistema destaca respecte als tradicionals tractaments per l'absència de polvoritzacions o aspersions de productes químics que contaminen el medi ambient, sòls i aigües, així com per ser totalment innòcua per a la salut de les persones i animals, podent-se utilitzar a qualsevol hora del dia.\nAquest sistema aplica per a cada plaga i espècie uns estrictes protocols d'actuació que asseguren la seua eficàcia i minimitzen el mal a la planta. L'endoteràpia s'ha consolidat com una tècnica per al control de plagues i malalties, així com per a l'aportació nutricional en arbres i palmeres a causa dels seus múltiples beneficis.\nAquest tractament que ja es duia a terme a Alcoi contra la processionària del pi, ara s'està aplicant a altres espècies com els til·lers o palmeres, ja que és eficaç contra el pugó i el morrut roig que afecta aquests arbres. També es fan tractaments preventius.\n“És estem utilitzant un sistema respectuós amb el medi ambient i que és específic per a cada espècie d'arbre. Des del Govern Municipal treballem per millorar la qualitat de vida de la ciutadania i una forma també és reduint la polvorització de productes químics que a més podien resultar perillosos per a les persones o mascotes”.\nEn conclusió els avantatges de l'endoteràpia vegetal són:\nConsum nul d'aigua\nRespectuós amb la fauna auxiliar\nÚs estés per a múltiples patologies\nEs tracta d'un sistema respectuós amb el medi ambient i que evita el perill a les persones i mascotes


Els vinaters esperen una collita de gran qualitat i més abundant que l'any passat\n16 maig 2021 05:26\nL'extrema sequera registrada no ha afectat les vinyes de les varietats autòctones\nTomeu Garcies | 09 agost 1999\nTot i que encara falten algunes setmanes per començar la verema, les expectatives dels vinaters de la denominació d'origen Binissalem són prou optimistes pel que fa a enguany. Segons les primeres estimacions realitzades, la producció que s'obtindrà enguany pot ser superior a la de l'any passat però, a més a més, tornarà a tenir una qualitat altíssima. D'aquesta manera es podrien superar les 1.100 tones de raïm que es varen obtenir l'any passat, si bé ja és més difícil arribar a les 1.300 de fa dos anys.\nL'extrema sequera registrada els darrers mesos no ha afectat de manera seriosa els ceps que han aguantat molt bé la manca d'aigua. Les pluges registrades a l'hivern entre el novembre i el gener varen ser molt propícies sobretot per a la principal varietat que es conra, el Manto Negro, que necessita poca aigua i que pot passar perfectament amb unes minses precipitacions de 300 litres anuals.\nMés dificultats han passat altres varietats com el cabernet, o el Tempranillo que necessiten més aigua per a un correcte desenvolupament. Les vinyes de nova plantació, nombroses els darrers anys, sí que han patit, i en alguns casos de valent, a causa que les arrels de les plantes encara no són gaire profundes. Els pagesos han hagut d'extremar les cures en aquestes vinyes joves recorrent a diferents sistemes de reg per salvar la planta. D'altra banda, emperò, la sequera ha estat beneficiosa per als ceps en la mesura en què ha afavorit que no es donassin les condicions d'humitat en les quals se solen desenvolupar diferents virus i malalties, que enguany han estat pràcticament absents.\nAmb tot ja s'ha apuntat que si les properes temporades continuen sent tant seques com la present, fins i tot les vinyes velles poden patir i la producció disminuir de manera notable.


D-Recerca | ComparativaPreusMatriculaCat20092010\nFigura 1. Evolució del preu absolut de matrícula de doctorat a Catalunya.\nDOGC 5422 – 16.7.2009\nDECRET 110/2009, de 14 de juliol, pel qual es ixen els preus dels serveis acadèmics a les universitats públiques de Catalunya i a la Universitat Oberta de Catalunya per al curs 2009-2010.\nANNEX 1 Preus per serveis acadèmics de caràcter docent.\n3. Preus per la prestació d’ensenyaments de programes de doctorat no adaptats a l’Espai Europeu d’Educació Superior.\n- Crèdits docents: distribuïts en deu nivells d’experimentalitat: 48,75 euros (nivell d’experimentalitat 1), incrementat en 9,60 euros per nivell, fins a 135,15 euros.\n- Crèdits d’investigació: distribuïts en deu nivells d’experimentalitat: 67,05 euros (nivell d’experimentalitat 1), incrementat en 9,70 euros per nivell, fins a 154,35 euros.\n- Preus de tutoria de tesi pels i per a les estudiants de doctorat que han superat el total de crèdits del programa de doctorat i encara no han defensat la seva tesi doctoral: 105,05 euros.\n- Preus de l’examen de suficiència investigadora i de l’examen de tesi doctoral: 134,85 euros.\n4. Preus per la prestació d’ensenyaments conduents a l’obtenció de màsters universitaris oficials i doctorats adaptats a l’Espai Europeu d’Educació Superior de les universitats públiques.\nDoctorat: els cursos, seminaris o altres activitats de formació investigadora que, si escau, puguin organitzar les universitats en els estudis oficials de doctorat, sempre que estiguin estructurats en crèdits, es fixen de la mateixa manera i amb els mateixos imports que preveu l’apartat 4.1 d’aquest annex 1, essent, crèdits docents: distribuïts en deu nivells d’experimentalitat: 48,75 euros (nivell d’experimentalitat 1), incrementat en 9,60 euros per nivell, fins a 135,15 euros.\n6.2 Títol de màster universitari (oficial) i de doctor/a amb suplement europeu al títol i duplicat: 206,00 euros.\n6.3 Expedició de títols acadèmics. Certificat diploma d’estudis avançats del programa de doctorat (suficiencia investigadora): 70,00 euros.\n10.1 Gestió de l’expedient acadèmic.\nMatrícula quadrimestral: 44,45 euros.\nMatrícula anual: 61,90 euros.\nDOGC 5676 – 22.7.2010\nDECRET 98/2010, de 20 de juliol, pel qual es ixen els preus dels serveis acadèmics a les universitats públiques de Catalunya i a la Universitat Oberta de Catalunya per al curs 2010-2011.\n4. Preus per la prestació d’ensenyaments conduents a l’obtenció de màsters universitaris oficials i doctorats adaptats a l’Espai Europeu d’Educació Superior de les universitats publiques.\n4.5. Doctorat: els cursos, seminaris o altres activitats de formació investigadora que, si escau, puguin organitzar les universitats en els estudis oficials de doctorat, sempre que estiguin estructurats en crèdits, es fixen de la mateixa manera i amb els mateixos imports que preveu l’apartat 4.1 d’aquest annex 1.\n4.6. Els i les estudiants que, si escau, siguin admesos a un programa de doctorat, de conformitat amb el que estableix el Reial decret 56/2005, de 21 de gener, pel qual es regulen els estudis universitaris oficials de postgrau i de conformitat amb el que estableix el Reial decret 1393/2007, de 29 d’octubre, pel qual s’estableix l’ordenació dels estudis universitaris oficials i conforme el que s’estableixi en qualsevol altra normativa reguladora del estudis universitaris de doctorat que es dicti durant el curs 2010-2011, abonaran per la tutoria, defensa i avaluació de la tesis doctoral, un preu de 400 euros.\nFigura 2: Evolució relativa del preu de matrícula de doctorat a Catalunya(vermell), en comparació amb l'ipc (blau) i la mitjana d'evolució (negre, discontínua).


Un grup d'indignats increpa i persegueix l'alcalde de Mollet del Vallès després d'apujar-se el sou\nUn grup d'uns 300 indignats ha increpat i perseguit l'alcalde de Mollet del Vallès, el socialista Josep Monràs, durant gairebé dos quilòmetres. Els incidents han passat després que el consistori de la ciutat hagi aprovat la polèmica pujada dels sous dels diputats i del mateix alcalde.\n23/06/2011 - 09.42 Actualitzat 23/06/2011 - 15.40\nLa decisió de Monràs d'incrementar els salaris del consistori ha aixecat molta polseguera. Segons van publicar alguns mitjans, l'alcalde va proposar a tots els partits polítics augmentar el seu sou i el de la resta de regidors, però el grup d'Inciativa no hi va estar d'acord. La seva intenció era aprovar que el seu sou passés de 59.000 euros bruts anuals a 78.000.\nA causa del rebombori que va provocar la notícia, però, l'alcalde va haver de rectificar i va explicar que la seva remuneració seria la mateixa que l'any 2007, abans que s'apliqués la reducció del 10% com a mesura d'austeritat. Un total de 65.000 euros que suposen una pujada de sou d'un 10%, cosa ha desfermat la polèmica entre alguns veïns del municipi.\nMonràs: "El govern no incrementarà els seus salaris respecte al 2007"


Liffey - Sensors als rius per avançar-se a les inundacions\nEl riu Tolka al seu pas per Drumcondra, Dublin 9 / Foto: Liffey\nD'ara en endavant Dublin podrà preparar-se millor i avançar-se a les inundacions gràcies a la instal·lació de sensors en els diversos cursos d'aigua que travessen el comtat. Aquests sensors funcionaran amb tecnologia sense fil i utilitzaran una xarxa desenvolupada pel CONNECT Centre, un centre de recerca pertanyent al Trinity College.\nEls sensors, que funcionaran com els dispositius que engeguen la calefacció d'una casa o reguen el jardí mitjançant una ordre rebuda remotament, el que es coneix com a Internet de les Coses (Internet of Things), enviaran dades de pluja, condicions atmosfèriques i nivell dels rius a un equip d'operacions de l'ajuntament, que en farà una anàlisi i decidirà quines són les accions a prendre.\nLa iniciativa forma part del projecte Ciutat Intel·ligent (Smart City), que agrupa les quatre administracions locals del comtat de Dublin, CONNECT i la multinacional de les noves tecnologies Intel, i segons Jamie Cudden, director del programa, demostra que projectes de baix cost com aquest poden ser molt beneficiosos per a les comunitats que viuen a prop de cursos d'aigua.\nDe moment ja s'han començat a instal·lar a diversos llocs de la ciutat com la Biblioteca de Ballymun, al dipòsit d'aigua de Cabra, al dipòsit de Clontarf i al campus de la UCD a Belfield.\nURL curta: bit.ly/2rCwEy4


La Biblioteca de Calella viu intensament els dies previs a Sant Jordi | Ràdio Calella Televisió\nS’acosta el Dia Mundial del Llibre i augmenten les activitats culturals i literàries a la ciutat. Hi ha presentacions de llibre, i aquest dissabte es fa el Mercat del llibre de segona mà a benefici de Càritas i la lectura pública a la Biblioteca, que enguany està dedicada a Ramon Llull.\nDemà dijous a la tarda es presenta «Aquella porta giratòria» de Lluís Foix, amb presentació a càrrec del periodista Manel Cuyàs. Divendres a la tarda hi haurà una altra presentació. En aquest cas vindrà Màrius Serra a parlar del seu darrer llibre, «Res no és perfecte a Hawaii», amb la presentació a càrrec del periodista Carles Pascual. Les dues presentacions estan organitzades per la llibreria La Llopa i es faran a la Biblioteca de Can Salvador de la Plaça.\nI dissabte dia 9 d’abril es farà la novena Fira del Llibre de Segona Mà, organitzada pels Amics de la Biblioteca de Calella, voluntaris de Càritas i dels clubs de lectura. La directora de la Biblioteca de Can Salvador de la Plaça, Dolors Llavall, ha comentat que la fira sol tenir molt d’èxit, ja que per només 1€ es poden comprar llibres i es destinen els beneficis a Càritas. “Tenim la intervenció dels bastoners de l’Escola Salicrú i l’Escola de Dansa de la Fàbrica. Tot això per amenitzar la 9ena Fira del Llibre de Segona Mà. És un euro per llibre i gairebé cada any s’aconsegueixen a la vora de 2.000€“.\nI el mateix dissabte es farà la primera sessió del taller d’escriptura per presentar-se a la Mostra Literària, al qual ja s’hi han inscrit el màxim de 15 infants i joves que hi cabien.\nI a partir de les 5 de la tarda es farà la 12ena lectura pública a la Biblioteca. Aquest 2016 va dedicada a Ramon Llull, i n’ha parlat Dolors Llavall: “La lectura pública és un homenatge a la lectura que organitzen els Amics de la Biblioteca. Aquest any seran textos de Ramon Llull. I també cal tenir en compte que dissabte, a les 11 del matí, es fa un taller d’escriptura per als joves, per participar a la Mostra Literària del Maresme. El taller continuarà dissabte dia 16. Es farà dos dissabtes seguits i de moment ja està ple“.\nEls infants tenen el seu club de lectura previst per aquest divendres dia 8 a les sis de la tarda, i serà animat per Mont Mas.\nSegüent La UEH Calella afronta el proper partit amb tranquil·litat\nAnterior Calella enceta un curs per formar joves voluntaris de salut


IB3 | Alliberen el vaixell d’Open Arms immobilitzat a Sicília\nPortada > > Alliberen el vaixell d’Open Arms immobilitzat a Sicília\nEl jutge ha justificat que l'ONG va actuar per "estat de necessitat"\nEl jutge instructor de la localitat siciliana de Ragusa, Giovanni Giampiccolo, ha ordenat alliberar el vaixell de l’ONG Proactiva Open Arms, que es trobava immobilitzat en el port sicilià de Pozzallo en el marc d’una investigació per afavoriment de la immigració il·legal.\nL’advocada de l’ONG, Rosa Emanuela Lo Faro, ha confirmat a l’agència Efe la decisió del jutge que rebutja així l’ordre de confiscació confirmada el 27 de març per la Fiscalia de Ragusa.\nEl vaixell de l’ONG havia estat immobilitzat de manera cautelar el passat 17 de març després d’atracar en el port de Pozzallo per desembarcar a 216 immigrants i es va obrir una investigació a la cap de missió, Anabel Montes, el capità, Mark Reig, i a un responsable de l’organització.\nEl jutge Giovanni Giampiccolo ha justificat que el comportament de l’ONG catalana “va ser motivat per l’estat de necessitat”. En la interlocutòria de 16 pàgines, que ha tingut accés l’agència Efe, s’explica que respecte al que va ocórrer tant a la zona de rescat de Líbia com després en la de Malta va haver-hi “desobediència a les directives impartides per les autoritats disposades per a la coordinació dels rescats, però que això no impedeix (…) que sigui a causa d’una justificació de l’estat de necessitat”.\nEl jutge de Ragusa descriu tot el que va ocórrer durant i després del rescat dels 218 immigrants i en la posterior petició a Malta per evacuar una dona amb el seu nadó en greus condicions i com l’ONG no va voler lliurar als libis els immigrants rescatats, ni atracar en un port maltès. Fets pels quals la Fiscalia de Catània va obrir una investigació que posteriorment va passar a la de Ragusa.\nPerò per al jutge Giampiccolo, “les operacions de rescat d’immigrants no es limiten a la recuperació en el mar sinó que han de completar-se i concloure’s amb el desembarcament en un ‘lloc segur’ (POS, place of safety, en les seves sigles en anglès) com està previst en el Conveni Internacional sobre Recerca i Salvament Marítim (SAR) signat a Hamburg en 1979”.\nConsidera a més que “falta la prova que existeixin POS en territori libi, per exemple sota el control d’institucions internacionals, capaces d’acollir als immigrants en aigües de competència i que respectin els seus drets fonamentals”. La interlocutòria recorda que Malta no ha ratificat els convenis de SAR i aquells per proporcionar un “lloc segur”, adduint al fet que el seu territori és reduït.\nTambé cita un informe de la Guàrdia Costanera italiana de 2017, adjuntat per la defensa, en la qual s’afirma que la praxi de les autoritats malteses és de no “respondre o cooperar en les peticions d’ajuda”.\nEl jutge també explica que durant el rescat d’un tercera llanxa, Itàlia es va declarar disposada a donar un “lloc segur” de desembarcament si la petició venia de l’Estat de bandera de l’embarcació (és a dir, Espanya), com així va ocórrer.\nPer tot això, conclou la interlocutòria, no s’ha comès delicte i s’ordena l’alliberament del vaixell.\n“S’ha guanyat només una batalla”\nMentrestant, continuarà la investigació penal, que pot durar almenys un any, com va explicar al seu moment a l’agència Efe el també advocat de l’ONG Alessandro Gamberini, el qual ha destacat que la decisió d’aquest dilluns es tradueix en “la poca serietat de la imputació” i ha afirmat que es tracta “d’un dur cop” però que el fiscal podrà impugnar aquesta decisió. Encara queda “una llarga guerra judicial”, ja que “s’ha guanyat només una batalla”, ha afegit.\nLa investigació es refereix al darrer rescat, durant el qual l’ONG es va negar a lliurar als 218 immigrants salvats a una patrulla de la Guàrdia Costanera de Líbia que va aparèixer després a la zona. Davant la negativa, segons alguns vídeos que ha difós l’ONG, s’escolten les amenaces de mort dels libis.\nEl coordinador d’Open Arms a Itàlia, Riccardo Gatti, va afirmar que en el vaixell van rebre una trucada en la qual se’ls advertia que Líbia “prenia la coordinació de l’operació”, i va afegir que “era la primera vegada que escoltem que els libis coordinen un rescat”. Els cooperants van esperar fins a 24 hores, i van tenir fins i tot que demanar a Malta l’evacuació d’una mare i un bebè en estat greu, fins que se’ls va autoritzar atracar en un port italià.\nEn els darrers dies, la Fiscalia de Catania havia cridat a prestar declaració als dos investigats, però els advocats van decidir que no es presentessin ja que la recerca havia passat a les mans dels fiscals de Ragusa.\nUn centenar de persones donen suport a l’organització Proactiva Open Arms\nConsell de Mallorca incrementarà les places del programa d’accés a l’habitatge


Projecte de 11 mesos a Tallin, Estònia – LA VIBRIA INTERCULTURAL\nJul 29, 2021 by vibria\nProjecte de 11 mesos a Tallin, Estònia\nOn: Tallin, Estònia\nOrganització d’acollida: Lasnamäe Youth Centre (Lasnamäe noortekeskus)\nEl Centre Juvenil de Lasnamäe (Lasnamäe noortekeskus) és el que es troba en el districte més gran de Tallin, Estònia. La població del nostre districte és d’aproximadament 118.005 persones, 20441 de les quals són joves, dels quals són joves. El centre juvenil opera en dos llocs: un centre juvenil obert i una sala juvenil més petita.\nLa prioritat del nostre centre juvenil és treballar amb joves majors de 13 anys, mentre que la sala juvenil funciona principalment per a joves de 7 a 12 anys. El centre juvenil ofereix diverses activitats per als joves dins de l’edifici i organitza activitats de treball juvenil al carrer i esdeveniments a tot el veïnat.\nLes nostres activitats habituals són la gestió d’una sala juvenil oberta (jocs, ping-pong, tasques, relaxació), clubs setmanals no formals per a joves (club de DJ, club de mitjans, club urbà), així com esdeveniments mensuals per a joves majors de 14 anys (nits d’estudiants, nits de jocs de taula, nits sense estrès). També co-creem esdeveniments a gran escala per als joves de l’veïnat (festivals d’estiu, caminades, esdeveniments laborals, festivals de Lego) i esdeveniments especials propis (exploració urbana d’estiu, campionat de Lego, fira d’ocupació, policia d’art).\nEl nostre principal interès en acollir un voluntari és el fet que ens agradaria brindar oportunitats als joves locals, enfocant-nos en mètodes d’educació no formal, ajudar-los a desenvolupar la seva llengua estrangera i habilitats de comunicació i augmentar la seva consciència intercultural. A més, a l’convidar a un voluntari al nostre equip, ens encantaria donar suport al voluntariat en general i també mostrar als nostres joves la gran oportunitat que és per inspirar a ser voluntaris en el futur pel seu compte. Més informació a http://www.noortekeskus.ee\n· Realitzar cafès en anglès / o en la seva pròpia llengua materna per als joves (pràctica oral a través de diferents mètodes d’educació no formal);\n· Dirigir el seu propi club setmanal en funció de l’interès de l’voluntari (per exemple, ioga, idiomes, esports electrònics, etc.)\n· Organitzar esdeveniments culturals mensuals en cooperació amb altres voluntaris;\n· Organitzar activitats lúdiques a la sala de joves (de 7 a 12 anys);\n· Ajudar a organitzar diferents esdeveniments i activitats de centre;\n· Unir-se a la feina juvenil del carrer i els esdeveniments d’estiu;\n· Inicieu seves pròpies activitats en funció dels seus propis interessos.\nEns agradaria rebre a un voluntari que parli anglès (mentre que el coneixement bàsic de rus és un avantatge). Busquem un voluntari de ment oberta que apreciï la llibertat i estigui a punt per al treball independent, així com per treballar en equip. El nostre entorn ofereix oportunitats d’aprenentatge, especialment sobre el treball amb joves, el treball amb les minories nacionals i l’educació no formal. Qualsevol experiència i interès en fotografia / música / art urbà / teatre / creació de vídeos / disseny gràfic / esports / esports electrònics / DJ és més que benvinguda.\nA l’igual que amb tots els projectes de l’ESC, aquest li proporcionarà diners de butxaca, subsidi per a aliments, allotjament a Tallin, programa de capacitació i avaluació i oportunitats de viatge. Seràs part d’un projecte a tota la ciutat i col·laboraràs amb voluntaris internacionals en altres centres juvenils de la ciutat.\nSi està interessat enviï el seu CV i carta de motivació a pavel@noortekeskus.ee\nPer obtenir més informació, poseu-vos en contacte amb pavel@noortekeskus.ee\nPrevious SeeDGreen (Sustainable Development Goals)\nNext Voluntariat de curta durada a Polònia


Crisi en la relació de Malú i Albert Rivera?\nAlbert Rivera i Malú, tornen els rumors de crisi a la parella | @ep\nMalú i Albert Rivera podrien haver trencat. Aquest rumor torna després que l'exdirigent de Ciutadans no acudís al concert de la mare de la seva filla a Madrid . Malú tornava als escenaris després de tres anys d'aturada per la pandèmia, una operació i una maternitat. No hi va haver rastre d' Albert Rivera al Wizink Center.\nMalú ha estat dos anys apartada del públic i dels concerts en directe. La cantant tornava a pujar a l'escenari amb moltíssimes ganes i després de fer 40 anys. Vivia un moment molt especial a la seva carrera professional i sembla que no va comptar amb el suport de la seva parella Albert Rivera.\nFa un parell de mesos, la parella va acabar amb els rumors de crisi mitjançant unes imatges en què els vèiem sortir a dinar en família amb la seva filla. Tot i això, l'absència del polític al concert de Malú a Madrid ha tornat a fer saltar totes les alarmes.\nEl Covid-19 augmenta el risc de desenvolupar Parkinson, segons un...


El Baxi Manresa es nega a baixar del núvol (Àlex Gozalbo)\nEl Baxi Manresa es nega a baixar del núvol\nL’equip de Joan Peñarroya manté viu el somni de la Copa del Rei (94-73)\n2 min. Barcelona 16/12/2018 14:17\n651x366 Álvaro Muñoz, capità del Baxi Manresa, liderant la celebració després del triomf contra el Tecnyconta Saragossa. / J. ALBERCH / ACB PHOTO Álvaro Muñoz, capità del Baxi Manresa, liderant la celebració després del triomf contra el Tecnyconta Saragossa. / J. ALBERCH / ACB PHOTO\nEl Baxi Manresa no vol baixar del núvol. L’equip entrenat per Joan Peñarroya va superar amb molta autoritat el Tecnyconta Saragossa (94-73) i manté viu el somni de jugar la Copa del Rei. Alex Renfroe (21 punts) va tornar a liderar el joc del conjunt del Bages. “Estic molt content per aquesta setena victòria, que és molt important per a nosaltres, però sobretot per com l’hem aconseguit. L’equip m’ha fet sentir orgullós com a entrenador i la química amb la graderia ha sigut molt bona. Hem estat valents en un partit en què sabíem que podíem patir. Hem portat la iniciativa amb el nostre ritme. És una gran victòria que ens anima a seguir treballant i a seguir confiant en el que fem”, va analitzar Peñarroya.\n“Quan aconsegueixes que hi hagi bona química, la gent s’implica i es concentra més. Quan tens problemes, has d’intentar trobar recursos, però és important que tots tinguem clar en quin club som sense perdre ni un punt d’ambició”, va reconèixer el tècnic. Els jugadors titulars del Baxi Manresa es van combinar per anotar 76 punts, tres més que el rival al complet. La posada en escena del conjunt local li va permetre anotar 34 punts en el primer temps per tenir la iniciativa del partit. Els esforços del Tecnyconta Saragossa no van tenir la continuïtat necessària per capgirar el marcador.\n540x306 Pluja solidària de peluixos / J. ALBERCH / ACB PHOTO Pluja solidària de peluixos / J. ALBERCH / ACB PHOTO\nGabriel Lundberg (18 punts), Ryan Toolson (17) i Pere Tomàs (13), que va ocupar amb solvència la posició d’aler pivot, van tenir una bona aportació ofensiva i el Baxi Manresa va saber dissimular tàcticament les baixes que tenia en el joc interior. Peñarroya va fer debutar Pau Treviño i David Efambé a la Lliga Endesa en un dia en què l’afició manresana va protagonitzar una pluja solidària de peluixos.\nEl base Jakis Gintvainis (Baxi Manresa), quatre setmanes de baixa


Revisió de buit robòtic Deebot N79S: per què pagar més? - Altres | Octubre 2021\nDe vegades, prou bé n’hi ha prou\nEl Deebot N79S és prou curt per passar a la majoria de mobles.\nQuin preu té el mandrós? Per a mi són 160 dòlars; el preu de venda amb descompte de l’aspiradora Deebot N79S d’Ecovacs Robotics, que normalment s’ofereix per 229 dòlars. Definitivament, no és de 949 dòlars, el preu del nouRoomba i7 + amb estació base autonetejableque s'acaba d'anunciar aquesta setmana.\nDeixeu-ho clar: mai no he vist, i encara menys provat, aquest nou Roomba tan intel·ligent que aparentment es pot buidar i traçar el contingut de casa vostra. No ho necessito, perquè he estat veient com aquest ximple Deebot toca cegament la merda durant els darrers sis mesos, tot i així, aconsegueixo fer una bona feina netejant els meus pisos. Ho fa tan bé per si mateix i té prou controls manuals, que és difícil imaginar per què la majoria de la gent hauria de pagar més.\nLa nostra revisió deEcovacs Deebot N79S\nNeteja i càrrega autònomes\nControl amb el botó Alexa, el comandament a distància, l’aplicació o l’ordinador\nNo s’enganxa fàcilment\nBarat, però fa la feina\nSuport de veu molt bàsic\nVeure-ho net pot tornar-te boig\nComprar per 229,98 dòlarsd’Amazon\nPerò res, vull dir, res és més frustrant que veure aquesta classe d’aspiradors d’entrada i sortida rodar per sobre de piles de molles una i altra vegada. El Deebot N79S arriba finalment, per descomptat, perquè fins i tot una colla de micos amb màquines d’escriure escamparan un sonet shakespearià en una línia de temps prou llarga. Això funciona aproximadament dues hores per a la N79S, el temps que passa travessant el terra de formigó de 13 x 33 peus de la meva sala d'estar principal (una cuina de planta oberta i una sala d'estar amb una catifa) abans de tornar automàticament al carregador.\nUna publicació compartida perTrixxy(@trixxy) el 19 de febrer de 2018 a les 9:22 am PST\nEl Deebot N79S no és uncompletidiota. Detecta les vores de les escales per evitar tombar-se i es desvia mètodicament quan topa amb una cama de cadira estreta o queda atrapat sota el sofà. Però va tenir problemes repetidament amb les grans fotografies emmarcades que es van asseure al meu pis i es van recolzar contra la paret. Es va redecorar o es va desfer del Deebot i vam mantenir el Deebot.\nEl N79S és massa fort per funcionar quan estic a la mateixa habitació, de manera que tinc programat que funcioni cada nit a partir de les 3:00. Sí, de vegades s’enreda en una manta, mitjó o un cable USB flojos endollats a un carregador de paret. Però, en la meva major part, aproximadament 29 de cada 30 dies pels meus troncs, em desperto per tornar-lo a trobar al carregador i el terra net. He de buidar la paperera cada mes més o menys.\nEn cas de neteja espontània, puc demanar el robot amb Alexa fent servir satisfactòriament, però ordres generals com Alexa indiquen a Deebot que comenci a passar l’aspirador o Alexa, diguin a Deebot que comenci a carregar. En cas contrari, es pot gestionar més específicament amb el control remot físic o l’aplicació per a telèfons intel·ligents. Trobo que són útils per dirigir el robot cap a embolics de la cuina que s’acumulen sota els armaris (mitjançant el mode Edge) o per netejar després que la meva dona torni a tallar un pèl als nostres fills (mitjançant el mode Spot). També és prou lleuger per recollir i baixar a qualsevol lloc de la casa que necessiti netejar.\nFuncions com Alexa i un nou mode de doble aspiració Max són les dues úniques coses que separen el N79S del N79 original. Totes dues són funcions sense les quals podria viure, de manera que si en trobeu molt al Deebot N79, ho hauríeu de tenir molt en compte.\nPer què pagaria mai més de 200 dòlars?\nArribo tard al joc de buit robòtic. Però, des de la, he estat pensant tranquil·lament per unoriginal Roombaes va llançar el 2002 per un preu de 199,95 dòlars. Com a nerd de gadgets professional, he de comprar sempre el millor producte disponible. Però el preu del millor Roomba el 2018 és, bo, insensat, només per automatitzar una tasca senzilla. Per 949 dòlars, podria pagar a algú per fregar tota la casa i plegar la roba un cop per setmana durant gairebé tres anys.\nSi pagueu més de 200 dòlars per un aspirador robotitzat, us heu de preguntar seriosament per què. Té una casa Jenga enorme, una gossera d’animals de companyia de pèl llarg o necessita una casacàmera de seguretat rodant? Perquè per a la majoria de la gent, un robot prou bo com el Deebot N79S farà molt bona feina, sobretot si espereu a la propera inevitable venda.\nconill el gos\nninja gaiden xbox one


La Caseta Sobre Rodes: de març 2016\nToscana per Setmana Santa\nSetmana Santa per la Toscana\nAquesta tarda, després de plegar de la feina, acabem de preparar les coses que ens endurem, especialment l'equipatge que durem al ferry, ja que el viatge Barcelona-Roma dura unes 20 hores. Portem menjar per tots el àpats i un dinar més elaborat per demà dinar. Ho portem tot dins d'una nevera de càmping. Cap a les sis, vaig a buscar l'auto al pàrquing i vaig al súper a comprar queviures. Passo per casa a buscar la resta de la família (i el nostre gatet viatger).\nCap a les vuit arribem al port de Barcelona i, un cop recollits els bitllets, entrem al ferry. Sortim de BCN cap a les deu del vespre.\nCivitavecchia-Bomarzo, 73 Km.\nHem dormit de meravella. Després d'esmorzar, anem a fer una volta per la coberta.\nPassem el dia llegint i mandrejant...\nCap a les 8 del vespre arribem a Civitavecchia. La nostra primera etapa és Arezzo, però com que ens queda lluny per anar-hi de nit ja havíem previst fer nit al poblet de Bomarzo. Allà hi ha una àrea AC (N 42.490238, E 12.250248) i uns jardinets força curiosos que visitarem demà al matí abans de marxar.\nAl vespre, abans de sopar, anem a fer un volt pel poble. No hi ha ningú pel carrer. Tot està en silenci. segur que dormirem de categoria. De tornada a l'auto una gateta ens segueix per tot el poble. Abans de sopar li donem una miqueta de menjar del que portem pel nostre gat.\nBomarzo-Arezzo-Florència, 220 Km.\nAquesta nit hem dormit de meravella. Hem estat sols a l'àrea d'AC. Aquest matí, un cop ben esmorzats, veiem que ja han arribat un parell d'autocaravanes.\nVistes de Bomarzo i la nostra AC a l'àrea.\nAbans de marxar cap a Arezzo anirem a visitar el Parco dei mostri (Parc dels monstres). És un parc ple de figures molt curioses. El parc data del segle XVI. Més info aquí.\nAquí hi deixo unes quantes fotos:\nAcabada la visita i la sessió de fotos ;-) ens dirigim a Arezzo, on volem visitar, entre d'altres coses, els famosos frescos Storia della Vera Croce de Piero della Francesca que hi ha a la Basílica de San Francesco.\nArribem a Arezzo a mitja tarda i aparquem en un lloc tranquil, al pàrquing del Palasport (palau d'esports d'Arezzo. També s'hi permet la pernocta: 43.473415, 11.856678 . Pels voltants veiem diverses autos aparcades.\nEns comprem uns talls de pizza en un forn proper i ens dirigim xino-xano cap al centre.\nBen aviat arribem a les muralles:\nI, al cap d'una estoneta, arribem a la basílica de Sant Francesc:\nAllà comprem les entrades (que van amb una hora determinada). Encara tenim una estoneta abans d'entrar a visitar els frescos. Anem a voltar pel centre. Allà veiem la curiosíssima façana de l'església de Santa Maria della Pieve:\nQuan arriba l'hora de visitar els frescos, tornem a la basílica de St. Francesc. Els frescos són espectaculars!\nSeguim voltant per Arezzo i ens cruspim un gelat. Com que ja hem vist tot el que volíem veure i encara és d'hora, decidim comprar-nos un sopar ja cuinat i marxar cap a Florència. Entrem en una salumeria i ens comprem unes raccions de porchetta:\nAnar avui mateix cap a Florència és una bona idea, ja que demà ja hi serem i podrem visitar-la amb més calma.\nArribem a Florència ja fosc i pugem al turonet amb vistes a la ciutat on hi ha el càmping. Després de donar diverses voltes sense trobar-lo, acabem descobrint que s'han traslladat a quatre kilòmetres d'aquí, grrrrrr!\nPer sort, a la porta han deixat l'adreça i GPS de la seva ubicació actual ( N 43° 45' 56'' - E 11° 18' 55'').\nAl final, hi arribem. És un entremig entre àrea d'AC i càmping, segons ens diuen. Hi ha parcel·les grans, planes i amb gespa. També hi ha un edifici molt nou de dutxes, piques rentaplats... També tenen aigua i llum en totes les places. Estarem la mar de bé!\nDutxa, sopar i bona nit!\nHem dormit molt bé. Avui tenim el dia una mica núvol:\nEl gat descarta sortir a passejar...\nAnem a recepció a informar-nos del bus fins al centre. El bus és a uns deu minuts a peu de l'àrea.\nUn cop al centre, ens informem de la Firenze Card, que permet visitar una pila d'esglésies i museus amb "tarifa plana". Veient el nombre de coses que volem visitar, decidim comprar-nos-la. Els menors de 18 anys que acompanyin a un adult amb la targeta no paguen. Un altre avantatge molt molt interessant: no has de fer cues enlloc ja que entres amb prioritat "Firenze card"!\nEstrenem la targeta entrant a Sta. Maria Novella:\nAquesta basílica té un claustre anomenat "claustre verd", degut al color dels frescos (de Paolo Ucello) molt malmesos. També hi ha la Capella dels Espanyols, amb decoració mural d'Andrea Bonaiuto (s.XIV) sobre el triomf del catolicisme.\nUn cop visitat el claustre, entrem a veure el famosíssim fresc de La Trinitá de Masaccio:\nCansats i afamats, voltem pel centre i una senyora cuinera ens tempta al mig del carrer amb uns pane fritto. Decidim d'entrar a dinar al seu restaurant-botiga de queviures-carnisseria: La Padellaccia. El pane fritto és una mena de bunyol, que recorda una mica els xurros però són salats (i boníssims).\nCistella de pa i pane fritto\nAmb la panxa plena, ens dirigim cap a la plaça del Duomo de Sta. Maria del Fiore, on visitem la catedral, la cúpula (s'hi pot pujar) i el battistero:\nVistes des de la cúpula\nAcabada la visita de la catedral, anem a veure el baptisteri (battistero di San Giovanni). Les portes, amb relleus de bronze d'Andrea Pisano i de Lorenzo Ghiberti.\nUna de les famoses portes del baptisteri\nEspectaculars mosaics de l'interior de la cúpula del baptisteri\nPer rematar aquest dia tan complet, visitem l'església de San Lorenzo. Aquesta és una de les esglésies més grans de la ciutat, dissenyada per Brunelleschi, i és coneguda, entre d'altres coses per la capella Médici, on hi ha enterrats diversos membres d'aquesta poderosa família Florentina. Les estàtues de les tombes són de Michelangelo.\nTomba de Lorenzo II de Medici, feta per Michelangelo.\nJa es va ponent el sol i ens dirigim cap al riu, tot passejant. Ja estem cansats i ens fem unes fotos davant del Ponte Vecchio.\nL'Arno i el Ponte Vecchio al fons\nBotigues del Ponte Vecchio\nAbans d'anar a buscar el bus que ens tornarà a l'auto, entrem en un super a comprar diverses coses. Un cop al càmping, dutxes i sopar amb peli.\nEl dia es lleva assolellat i esmorzem a fora. Una de les coses bones dels càmpings és poder treure taula i cadires i menjar a fora. El gat surt a prendre el sol. Després, quan marxem, s'instal·la a la cabina a mirar ocells i la gent que passa:\nAvui és el dia que visitarem la Galeria dels Uffici, quasi res! Hi ha una cua monumental, que esquivem amb la nostra Firenze Card, hehehe!\nLa quantitat d'obres d'art per metre quadrat de paret és absolutament espectacular. Aquest museu és inabastable i cal seleccionar una mica allò que es vol veure.\nLa Galleria dels Uffici\nVistes del riu Arno i del Ponte Vecchio des de la Galleria dels Uffici\nPer dinar, fem un pícnic a la Piazza de la Signoria. Agafem forces per visitar el Palazzo Vecchio, seu del poder civil des de fa més de 700 anys (actualment és la seu de l'ajuntament).\nAnem a la ticket office i reservem una visita guiada. La visita acaba sent en italià (cap problema) i només per nosaltres 4!!!\nResulta superinteressant tot el que ens expliquen, tant de la sala principal del palau i els seus frescos commemoratius de les victòries per sotmetre pisans i sienesos així com alegories destinades a la glorificació dels Medici.\nVisitem també les dependències privades del palau. També veiem una cosa molt molt exclusiva, a la sala dels mapes del palau:\nDarrera de cada mapa hi ha un armari ... però n'hi ha un que amaga una porta secreta! La noia que ens fa la visita ens deixa una estoneta per veure si la trobem. La trobem darrere del mapa d'Armènia.\nLa guia, treu la corda que impedeix que la gent toqui els mapes, ens obre la porta i ens fa passar a través de la porticina segreta que ens durà a les dependències secretes on Cossimo I hi tenia la seva amant, Camilla Martelli. S'hi va acabar casant, quan va morir la seva legítima dona, Eleonora di Toledo (mare dels seus 11 fills).\nLa visita al palau ens ha agradat moltíssim. De fet la visita guiada ens ha fet descobrir moltes coses que, de ben segur, ens haurien passat desapercebudes. Abans de marxar, també ens apuntem a un taller familiar de pintat de frescos, demà al matí.\nAl vespre, abans de tornar a l'auto, anem a una pizzeria a sopar.\nAquest matí ens hem llevat ben d'hora, ja que hem d'anar al Palazzo Vecchio a fer el taller de frescos. Un cop allà, veiem que som dues famílies, nosaltres i una família americana. Resulta molt il·lustratiu, aquest taller, ja que veiem que si t'equivoques en pintar, ja no es pot corregir. La presentació i introducció és en anglès i després anem a les taules on haurem de pintar un petit fresc sobre una rajola de fang on hi ha la corresponent capa que farà de suport.\nDesprés del taller, anem a visitar la Biblioteca Medicea Lorenziana, que teníem pendent de visitar abans d'ahir. És a un costat del claustre de l'església de San Lorenzo. L'entrada a la biblioteca va ser feta per Michelangelo. Conté 11.000 manuscrits!\nSeguint amb el nostre recorregut cultural, ens dirigim a l'Accademia. Allà ens centrarem en el David de Michelangelo... clar que també donem un cop d'ull a un museu d'instruments antics que hi ha al mateix edifici de l'acadèmia.\nAvui ens hem llevat d'hora i ja tenim una gana de llop, o sigui que buscarem un bon lloc per dinar a quatre passes de la piazza del Mercato Centrale. Dinem a l'Osteria Pepò. Molt recomanable!\nAmb energia renovada ens dirigim al campanile del Duomo. Fa dies que tenim pendent de pujar-hi. Mentre uns hi pugem, els altres van en direcció als jardins del Bóboli i l'església de Sta. Maria del Carmine. Quan acabem les visites quedem al ponte Vecchio.\nVistes des del Campanile: La cúpula del Duomo\nVistes des del Campanile: La Piazza della Repubblica\nAcabada la visita al campanar, ens retrobem amb els altres al Ponte Vecchio. Avui serà el darrer vespre a Florència. Han estat uns dies molt intensos i plens de descobriments interessants.\nAbans de tornar a l'auto, fem unes darreres fotos des del pont:\nDecidim agafar l'autobús en una parada diferent, així podrem veure una part de la ciutat que no hem vist encara. De camí, passem per davant l'imponent església de la Santa Croce:\nDemà quan ens llevem anirem cap a la nostra propera destinació: Pisa.\nFlorència-Pisa (88 km)\nPisa-San Gimignano (95 km)\nDesprés d'esmorzar, passegem el gat i fem el check-out del càmping, omplim el dipòsit d'aigua i buidem l'aigua bruta. Engeguem en direcció a Pisa, on hi passarem el dia, però no hi dormirem. Tenim pensat visitar només els monuments més representatius: la Torre de Pisa, Duome i el Battistero.\nArribem a l'hora de dinar i fem un refrigeri a l'auto. Aparquem en un pàrquing vigilat i amb opció a pernocta (43.720978, 10.420670). Des d'aquí podem anar al centre en bus (10 minuts), a peu (mitja horeta) o en bici, ja que hi ha carril bici (més o menys). També hi ha una mena de bícing.\nAgafem el bus i ens plantem a quatre passes del centre. Hem picat quatre cosetes abans de sortir de l'auto i ens mengem uns gelats de postres:\nAnem, tot passejant, cap a la plaça del Duomo, on hi ha tot allò que volem veure. Travessem l'"altre Pisa", part de la ciutat més allunyada del turisme...\nFinalment, hi arribem i ens dirigim a la biglietteria a comprar les entrades pel baptisteri, pujada a la torre i catedral (que és gratuïta).\nDinem de pícnic a l'herba mentre esperem que es faci l'hora ja que a la torre de Pisa es puja en grups de 20-30 persones i amb hora assignada.\nLloc on dinem (amb el battistero al fons)\nQuan és l'hora ens posem a la cua per pujar a la torre, que de fet, és el campanile de la catedral. Hi ha fortes mesures de seguretat, degudes als atemptats de fa uns dies a Brusel·les. Mentre esperm faig alguna foto des de sota la torre:\nUn cop a dins, veiem amb sorpresa que la torre és buida per dins!\nAnem pujant els quasi 300 esglaons fins que arribem a dalt. Mireu quines vistes:\nPart de l'absis de la catedral\nCatedral i baptisteri al fons\nVistes de la ciutat (s'hi veu el camp de futbol)\nEn baixar, visitem el Duomo:\nDesprés, anem al baptisteri, on assistim a una demostració de l'acústica de l'interior de l'edifici.\nUn cop acabades les visites, tornem a l'auto a peu, així acabem de veure aquesta ciutat. Per sopar i dormir anirem més aprop de Siena, al bonic poblet de San Gimignano. Un cop allà, aparquem als afores (43.461827, 11.033891). Ja hi ha un parell o tres d'AC.\nEn aquest carrer hem dormit de meravella. Absolutament recomanable! A més, hi ha un camp de futbol just al davant!\nAvui hem d'aprofirat el dia: hem de visitar San Gimignano i anar cap a Siena a dormir. Esmorzem i anem cap al poble xino-xano. És a uns vint minuts d'on hem dormit. Abans d'arribar-hi les vistes generals del poble són molt maques:\n"skyline" de San Gimignano ;-)\nAl cap de res, ja som davant les portes de la muralla:\nÉs un poble medieval emmurallat, enfilat dalt d'un turó. I molt pintoresc! El centre històric del poble va ser declarat patrimoni de la humanitat per la UNESCO.\nAnem en direcció al centre per uns carrers força plens de turistes. Val a dir que és un poble bonic de veritat.\nAl poble es conserven 14 de les 72 torres que hi havia. Hi ha una de les torres que es visita.\nUn cop vist el museu, pugem a la torre. Les vistes són espectaculars!\nEspectacular foto panoràmica (feu click per engrandir-la)\nQuan baixem de dalt la torre, anem a dinar uns panini i aprofitem per enviar uns missatgets amb la wifi del bar.\nDesprés anem a veure una exposició temporal que hi ha a la Galleria d'Arte Moderna e Contemporanea Raffaele De Grada. L'exposició és una mostra fotogràfica de Frank Capa, especialment del desembarc americà a Sicília i de l'avanç de les troper fins a Nàpols i rodalies. Molt recomanable!\nAcabada la visita a l'exposició, tornem cap a l'auto i marxem en direcció a Siena, on hi dormirem una nit.\nArribem al pàrquing de Siena a l'hora de dinar. Paguem la tarifa 24h (20€) amb serveis i pernocta:\nParcheggio il Fagiolone (43.314308, 11.317504)\nAnar al centre és fàcil. Caminem per un carrer uns deu minuts i agafem unes escales mecàniques que ens deixen en ple centre. El centre és sobre un turonet. Les escales mecàniques van d'allò més bé!\nEns dirigim a la Piazza del Campo. Maquíssima... Llàstima de fotos borroses amb poca llum :-(\nPalazzo Pubblico i Torre del Mangia\nTant de voltar ens obre la gana. Descobrim que darrere de la Piazza del Campo i ha la Piazza del mercato i... taaatxan! hi ha una plaça que sembla clavada a la Porxada de Granollers!\nAllà hi ha diverses trattorie i sopem en una d'elles: la Trattoria Papei.\nPiazza del Mercato (o "Porxada" de Siena)\nJa ben sopats i cansats, tornem a l'auto a dormir...\nEscales mecàniques de baixada cap al carrer del pàrquing\nSiena-Civitavecchia, 184 Km\nAquest matí, després de comprar uns souvenirs, fem una foto amb bona llum de la Piazza del Campo:\nDesprés, anem a la bigletteria a comprar tiquets per visitar el Palazzo Pubblico.\nPati interior del Palazzo Pubblico\nEntre d'altres meravelles, el Palazzo conté els famosos frescos de l'alegoria del Bon i el Mal Govern, d'Ambrogio Lorenzetti (Allegoria del Buono e del Cattivo Governo, 1337-1339)\nEls governants de l'època van ecarregar aquests frescos de temàtica clarament secular sobre el govern i la vida a la ciutat de Siena del s.XIV en lloc de la clàssica temàtica religiosa.\nEl fresc del Mal Govern\nDesprés de visitar el Palazzo, comprem les entrades per veure el Duomo. El baptisteri ja el veurem un altre any. Estem una mica cansats i encara ens queda el viatge fins a Civitavecchia.\nAbans de visitar el Duomo, visitem Santa Maria della Scala, que va ser un hospital per als pobres, malalts i peregrins i lloc on cuidaven nens abandonats. Va ser un dels primers hospitals d'Europa (primera referència escrita el 1093) . Als soterranis hi ha el museu arqueològic. Una de les dependències més interessants és el Pellegrinaio (1320-1330), on veiem un cicle de frescos dedicats a la vida diària a l'hospital: curació malalts, educació dels seus orfes...\nAbans de marxar cap a l'auto, ens queda la visita al Duomo:\nFaçana del Duomo de Siena\nA l'interior, les parets com les columnes fetes amb franges alternades de marbre fosc i clar. L'efecte és impressionant:\nInterior, nau central des del transcepte\nAdjunt al Duomo també hi ha la Biblioteca Piccolomini. Està decorada amb frescos de Pinturicchio. Els frescos, entre d'altres coses, ens mostren la vida del papa Pius II . Francesco Todeschini Piccolomini, posteriorment papa Pius III (nebot de Pius II) va encarregar la seva construcció el 1492 per conservar-hi una important col·lecció de llibres:\nSostre de la biblioteca Piccolomini\nAbans de tornar cap a l'auto, dinem uns talls de pizza.\nUn cop a l'auto, recollim, buidem grises-negres i anem tirant cap a Civitavecchia. Hi anem amb temps, ja que sempre acabem fent voltes pels voltants del port.\nAquest any no és cap excepció i tot i el TomTom ens perdem una mica. Finalment, arribem a la terminal de Grimaldi i ens posem a la cua:\nEl ferry arriba (amb retard) a quarts de 12.00 de la nit. Desembarquem personal i equipatges a casa i marxo sol al pàrquing a aparcar l'auto.\nel dia de març 18, 2016 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Itàlia, La Toscana, Setmana Santa


Bai House Apartment by FeelFree Rentals Sant Sebastià Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nOferint allotjaments de qualitat al els restaurants, les platges districte de Sant Sebastià, Bai House Apartment by FeelFree Rentals és una selecció popular tant per oci com per negoci. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nBai House Apartment by FeelFree Rentals també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Sant Sebastià. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar, ascensor.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió, cuina americana a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Bai House Apartment by FeelFree Rentals la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Sant Sebastià.


Orfisme - Wikisofia\nMoviment religiós mistérico de l'antiga Grècia. L'origen del cos doctrinal d'aquestes creences es remunta al segle VII o VIII aC, i la seva fundació es va atribuir al mític poeta i músic traci Orfeu (Ορϑεύς , fill de la musa Cal·líope), que en els seus himnes (himnes òrfics) narra el nucli mític de la creença. No obstant això, les versions que actualment es coneixen d'aquests himnes, que juntament amb les argonáuticas formen el nucli principal d'aquesta creença, daten del període hel·lenístic. Com a fenomen religiós, es tractava d'una renovació de la religió lligada al culte de Dionís (Διόνυσος) que buscava la purificació o χαθάρσις (catarsi) a través de rituals de tipus místic i ascètic, en lloc de les de tipus orgiástico habitualment lligades als cultes dionisíacs.\nEl nucli doctrinal de l'orfisme era una reinterpretació del mite de Dionís-Zagreu. Segons aquest mite narrat poèticament pels òrfics, Dionís –fill del déu suprem Zeus i de Persèfone–, va ser esquarterat i devorat pels Titans, potències malvades envejoses de Zeus. En aquest sagnant festí van deixar solament el cor del petit Dionís, que va ser lliurat a Zeus per Pal·las Atenea. Zeus, per a venjar la mort del seu fill, després d'ingerir el cor d'aquest i provocar així la seva resurrecció, va castigar als Titans fulminant-los amb el seu raig diví i reduint-los a cendres. D'aquestes cendres va sorgir l'espècie humana que, d'aquesta manera, presenta una naturalesa dual: d'una banda el cos, descendent de les cendres corresponents als Titans; per una altra, l'ànima, derivada de la part de les cendres corresponent al cos devorat de Dionís. Igual que el cos de Dionís va quedar presoner en el si del cos dels Titans, l'ànima humana –que procedeix de Dionís– és presonera del cos, l'origen del qual són les cendres de la part corresponent als Titans. Pot veure's que, des del punt de la seva estructura, aquest mite comparteix moltes característiques comunes amb altres narracions mistèriques. En moltes d'elles es tracta d'un déu pare i un déu fill; la passió, mort i posterior resurrecció d'aquest, que serveix de model i esperança per a una humanitat dual (cos dolent i orientat al material, i ànima d'origen diví presonera del cos) que ha d'entendre la vida com a preparació per a una altra vida més alta. També el ritu fonamental que es va imposar entre els òrfics consistia en un menjar ritual (omofàgia o sacrifici seguit d’ingestió de carn crua), en la qual es rememorava la passió i mort de Dionís, és a dir, una comunió en la qual s'ingereix substància divina, com és comuna en altres ritus mistèrics.\nMitjançant aquest mite es volia il·lustrar la creença en una resurrecció i reencarnació mitjançant un procés de transmigració de les ànimes o metempsicosi; d'altra banda, la creença en el dualisme entre una ànima presonera i un cos-presó, engendrava la necessitat de rituals de purificació per als humans, ja que, estant la seva ànima presonera del cos, havien d'adoptar normes de conducta orientades a fer que l'ànima pogués finalment deslligar-se del cos en el qual estan presoneres, la qual cosa recalcava el caràcter immortal de l'ànima, i la necessitat de fugir de l'ordre de vida mundà habitual.\nEn l'aspecte cosmològic l'orfisme concep al·legòricament l'origen de l'univers a partir de l'escissió en dues meitats d'un ou primigeni, que originen el cel (l'immortal) i la terra (el mortal). D'aquest ou sorgeix també Eros, la missió del qual és la de reunir l'escindit mitjançant l'atracció que ha de vincular l'immortal i el mortal, així com la d'engendrar els déus immortals.\nA més del seu caràcter estrictament religiós, aquesta doctrina va exercir una notable influència en la filosofia, especialment en Pitàgores i els pitagòrics (de vegades anomenats òrfico-pitagòrics). Però també va influenciar el pensament d'Heràclit (pel que sembla alguns dels fragments que es conserven d'aquest autor, el 62 i el 94, per exemple, són plenament òrfics), i el d'Empèdocles. A través del pitagorisme va influir també en Plató, especialment en la seva concepció de l'ànima. De fet, fins i tot el famós mite de la caverna platònic (que narra la situació d'uns presoners en el si d'una cova profunda, i l'alliberament i posterior ascensió d'un d'ells des del seu interior fins a l'exterior), pot entendre's com una il·lustració del procés de purificació: el presoner representaria l'ànima adormida en el si del cos-caverna-presó, i la seva ascensió cap a la veritable realitat, il·lustraria el camí del coneixement i de la purificació. També va influir en els estoics i, a partir d'ells, en molts aspectes de la tradició filosòfica grega i en el cristianisme.\nVeg. religions dels misteris\nMans dels misteris\nObtingut de «https://www.wikisofia.cat/w/index.php?title=Orfisme&oldid=58749»\nDarrera modificació de la pàgina: 9 oct 2018 a les 16:37.


El curs escolar comença a les Terres de l’Ebre amb 134 professors més i menys alumnes per classe – Lo Campus diari\nEl territori perd gairebé un miler d’alumnes respecte l’any passat però tindrà més recursos\nSeguint amb la tendència dels darrers anys, el nombre d’alumnes del cicle infantil a les Terres de l’Ebre decreix. Aquest curs 2017/2018 hi hauran 4.626 alumnes, 254 menys que el curs passat. També com l’any passat, una vuitantena de nens i nens empadronats que haurien de cursar P3 no han estat matriculats pels seus pares, en molts casos perquè decideixen no inserir-los en el sistema educatius fins a la primària, quan és obligatori, o perquè en altres casos són famílies que marxen del territori. El nombre d’alumnes a primària serà molt similar al curs passat, amb 10.755 estudiants, només 14 menys, mentre que augmenta el nombre d’alumnes a secundària amb 232 estudiants nous (una xifra provisional perquè encara queden algunes matrícules per formalitzar a l’ESO aquest mes de setembre). A Batxillerat el nombre provisional d’alumnes és de 1.279 estudiants, 459 menys que l’any passat, i també i haurà 2.815 estudiants matriculats als cicles formatius, 485 menys també que el darrer curs. El territori disposa de 118 centres educatius de titularitat pública i concertada. Hi ha 72 escoles públiques -la meitat de les quals concentrades en les 13 Zones d’Educació Rural (ZER)-, 20 instituts i 6 centres concertats. També es posen en marxa les 3 escoles oficials d’idiomes, i els 3 centres de formació d’adults que mantenen l’oferta en nombre de places i grups (1.710 places i 1.590 places respectivament). El servei es complementa amb 57 llars d’infants, 11 de les quals dins del pla experimental que permet la gestió de la Generalitat (les mateixes que l’any passat), 14 serveis educatius i 23 escoles de música.\nL’increment en 134 professors repercutirà sobretot en els instituts, instituts escola i centres d’alta complexitat, que són minoritaris al territori. Les ràtios d’alumne per classe han baixat respecte el curs passat. A P3, s’ha passat de 20,58 alumnes aula a 18,82. Al cicle infantil la davallada ha estat d’1 punt, de 19,68 a 18,65 alumnes per classe; a primària es manté en 20 estudiants per aula; baixa de 27 a 25 alumnes a 1r d’ESO; i augmenta lleugerament, de 25,66 a 26,35 a la resta de cursos de secundària. La directora dels serveis territorials d’Ensenyament a les Terres de l’Ebre, Manolita Cid, ha destacat que l’augment dels recursos al territori, en professorat i també equipament, i la reducció de grups (1.278), permetrà una atenció més personalitzada de l’alumne, poder fer desdoblaments, i tenir més centres a l’aula depenent de les necessitats de cada centre. De fet, el còmput global, amb 12,3 alumnes per professor a infantil i primària i amb 8,3 alumnes per docent a secundària, Cid ha remarcat que el territori se situa a ràtios inferiors a la mitjana dels països de l’OCDE i a nivells dels països capdavanters en Ensenyament a Europa. “No només tenim cura d’allò nou sinó també d’allò que tenim instaurat i consolidat i ho reforcem per continuar creixent. Des de la Generalitat es fa un gran esforç i una aposta en favor de l’educació, seguint criteris que ens ajudin en la millora de la equitat i la qualitat de l’ensenyament”, ha apuntat Cid. “Hi posem l’èmfasi, les ganes i la dedicació perquè els nostres nois i noies tinguin èxit educatiu perquè aquest suposarà el seu èxit a la vida i l’èxit en la vida de les generacions que pugen és l’èxit de al nostra societat”, ha afegit.\nEl curs 2017/2018 es faran 3 nous cicles formatius de grau superior, dos dels quals seran de formació professional dual, dels quals se n’impartiran 4 de nous amb una oferta total de 26. També s’introdueix una unitat de suport a l’escola especial (USEE) i una aula de suport integral (AIS), un recurs que no existia al territori i que s’incorpora aquest curs. També es farà el segon curs de l’Itinerari Formatiu Específic (IFE) per a alumnes amb discapacitat intel·lectual lleu. Finalment s’incrementa un 11,9% el nombre d’hores de vetlladors a les escoles. El Departament vol, a més reforçar l’impuls dels projectes plurilingües amb l’objectiu de millorar els resultats en llengua anglesa de les competències bàsiques ja que els alumnes ebrencs superen la mitjana catalana en català, castellà, matemàtiques i ciència però queden encara molt per sota de la nota mitja al país en llengua anglesa.\nCom en la resta de centres educatius de Catalunya, arran dels darrers atemptats terroristes de Barcelona i Cambrils, el Departament recollirà tot el material del pla que es va desenvolupar amb els equips directius dels centres escolars en cursos anteriors per a la detecció de la radicalització islàmica entre l’alumnat, i es revisarà per millorar-lo i implementar-lo a tota la comunitat educativa amb l’objectiu de ser més hàbils i ràpids en la detecció d’aquestes situacions i de futurs casos.♦


Aproven que la portabilitat telefònica es gestionarà en 24 hores\nLes portabilitats telefòniques, el canvi d'operador entre diferents companyies conservant el número que tenia de l'usuari, hauran de gestionar-se en 24 hores. Així ho preveu un avantprojecte de llei que ha estat aprovat en el Consell de Ministres d'aquest divendres. El ministre d'Indústria, Turisme i Comerç, Miguel Sebastián, ha avançat l'acord sobre l'avantprojecte de la llei general de telecomunicacions, que també ha de reforçar les funcions de la Comissió del Mercat de Telecomunicacions i donar més estabilitat i seguretat jurídica als inversors.\n10/12/2010 - 14.47 Actualitzat 10/12/2010 - 15.54\nLa nova llei donarà més drets als usuaris de telefonia mòbil.\nEls terminis per als canvis de companyia telefònica es reduiran fins a les 24 hores. El ministre Sebastián ha explicat que l'avantprojecte de la llei general de telecomunicacions que s'ha aprovat en el Consell de Ministres tindrà "importants implicacions" tant per als drets dels usuaris com també econòmiques.\nSebastián ha explicat que la normativa espanyola anirà d'acord amb l'europea i tindrà "un fort contingut econòmic de futur". El desenvolupament de les xarxes de nova generació a Espanya, segons el ministre Sebastián, mobilitzarà fins a 25.000 milions d'euros d'inversió en un sector que factura 40.000 milions d'euros anuals i dóna feina de forma directa a unes 80.000 persones.


La Festa Major d'Alcover presenta les actuacions de Zoo, Porto Bello, Los Diablos i Quim Masferrer\nLes festes, que tindran lloc del 15 al 18 d'octubre, estrenaran 'El Falcó', el nou element del seguici i recuperaran els principals actes tradicionals\nEl grup valencià Zoo serà un dels plats forts de la Festa Major d'Alcover CEDIDA\nDimarts, 14 Setembre 2021 14:17\n"Les festes majors no es fan, són....". Amb aquesta declaració d'intencions, el regidor de Cultura d'Alcover, Josep M. Girona, ha posat en valor que la Festa Major d'Alcover, tot i la seva adaptació a la pandèmia, serà molt similar a la que sempre s'ha fet, amb actes per a tots els públics, de cultura popular i tradicional i substituint els habituals balls per concerts. Enguany, com a novetat, s'ha convocat la primera edició del concurs de dissent del cartell de la Festa Major i el treball guanyador ha estat obra de Jaume Gubianas, de Navàs: "el cartell transmet alegria i compta amb tots els elements del seguici", ha destacat Girona. La Festa Major se celebrarà, del 15 al 18 d'octubre, el tercer cap de setmana del mes.\nEl regidor de Cultura, Josep M. Girona, mostra el cartell guanyador:\nEl Falcó, nou element del seguici\nAquest any s'estrenarà un nou element del seguici, 'El Falcó', obra de Joan Carles Agràs Guri. També, com a novetat, el Ball de Diables Bruixots d'Alcover serà l'encarregat de donar el tret de sortida a la Festa Major amb la tronada inaugural. El regidor de Cultura ha anunciat que, cada any, serà una entitat l'encarregada de fer-ho. El divendres 15 d'octubre també es comptarà amb la lectura de versots i els correfocs, A més, destaca la representació de Dames i Vells, la recuperació de la processó i el lluïment del seguici popular, que es farà a la plaça Nova, amb l'aforament limitat. Aquest any, el pregó de la festa major anirà a càrrec de la Cooperativa Agrícola d'Alcover, amb motiu del seu centenari complert l'any 2020.\nConcerts en comptes de balls\nLa Festa Major d'Alcover presentarà enguany un cartell musical de luxe, amb cinc grans concerts i tres actuacions de petit format. El plat fort serà el concert de Zoo, el grup valencià que se centra en el rap, el hip-hop, el rock i ska però també mescla ritmes electrònics. Zoo arriba a Alcover amb la gira del nou disc 'Llepolies'. L'endemà dissabte a la tarda, tindrà lloc el concert familiar amb Reggae per xics - The Penguins, que presenta l'espectacle 'Quadern de Bitàcola'. Les cançons de tota una vida a ritme de reggae. El mateix dissabte, en doble sessió de tarda i nit, l'Orquestra Internacional Maravella oferirà dos concerts diferents al Cercle d'Amics. I a la nit, el pavelló municipal acollirà el grup altafullenc Porto Bello, com sempre carregats de bon rotllo i energia positiva amb temes, entre d'altres, del seu darrer disc 'La llei universal'. Diumenge a la tarda, actuaran Los Diablos, la mítica banda del pop dels anys 70, famosa per les seves cançons i èxits d'estiu.\nI després, la Festa Major ens convida a gaudir de concerts de petit format. La plaça Nova serà l'escenari, dissabte a la tarda, del concert de la Txaranga Band Tocats, i els migdies de dissabte i diumenge, estaran amenitzats pel grup Loren i la Pixi Dixi Band, al Cercle d'Amics, i Canya d'Or, a la plaça Nova.\nQuim Masferrer, i altres propostes teatrals\nLes propostes teatrals estan encapçalades per l'actuació de Quim Masferrer, amb 'Bona gent', diumenge al vespre, un homenatge al públi en un espectacle únic i impossible de repetir perquè el públic n'és el protagonista. També destaquen els espectacles de caire familiar de divendres tarda, amb 'Taulell de Festa Major' i 'Carrer del Mar'. Diumenge arriba el torn de 'Cosmix' de la Cia. Teatre Mòbil; i dilluns, el circ de Paky Payà, amb 'Shake, shake, shake'.\nEl dilluns 18 d'octubre, festa local, és el dia deidcat a la canalla. Durant tot el matí, la plaça Nova i l'església Vella es convertiran en espais familiars amb jocs de fusta, mecànics i trencaclosques de la mà de les propostes 'Colors del monstre' i 'Els Amics d'en Crusó'.\nFinalment, el regidor Josep M. Girona ha anunciat que enguany els alcoverencs i les alcoverenques tindran prioritat a l'hora d'adquirir les entrades. També ha avançat que les entrades tindran preus simbòlics a fi efecte d'incentivar que els seients no quedin buits a última hora.\nEn els propers dies s'anunciarà el procés de la venda d'entrades.\nLa Diputació inverteix 233.000 euros en millores a la Tarraco Arena Plaça\nEl Centre d’Arts Contemporànies de Tarragona programa propostes de joves talents i d’artistes "consagrats"