Lourdes Fisa presenta "L'aigua és el motor de la natura" al Museu de l'Abat de Baçal - Bonart\nbonart baçal - 06/04/19\nDel 6 d'abril del 2018 al 19 de maig del 2019 el Museu de l'Abat de Baçal, Rua Abílio Beca 27, de Bragança presenta l'exposició de Lourdes Fisa, "L'aigua és el motor de la natura". Leonardo da Vinci.\nAqva on Water és una exposició que reuneix fotografies i una instal·lació. L'artista catalana Lourdes Fisa, que treballa principalment amb pintura i gravat, és l'autor de la instal·lació contemporània inspirada en l'aqüeducte de Tarragona, exemple d'excel·lència de l'època romana. Pedro Inácio, museòleg i fotògraf, fa molts anys fotografiant aqüeductes i altres sistemes d'emmagatzematge i circulació d'aigua al llarg de la història, a Portugal i en altres països. Dos tipus d'expressions artístiques contemporànies en el diàleg es van reunir al voltant de l'etern tema de l'aigua, que els romans sabien i dominaven amb tanta prudència.\nAqva of water és una exposició que comença al Museu Romão Teatro Romano i continua el seu itinerari al Museu Abade de Baçal de Bragança. Neix del desig d'establir diàlegs entre els llenguatges artístics contemporanis i el patrimoni arqueològic, connectant el present i el passat. Amb aquesta finalitat, es van combinar les obres de l'artista plàstica Lourdes Fisa i les fotografies dels aqüeductes de Pedro Inácio, museòleg i historiador, als espais del Museu Abade de Baçal.\nPer als romans l'aigua era sempre un element fonamental i es van erigir diferents construccions per al seu transport, com és el cas dels aqüeductes. Lourdes Fisa parteix de la idea de transportar l'aigua com a font d'inspiració i crea espais imaginaris. L'artista relaciona les obres amb el seu entorn, amb l'aigua com a eix, i retroba l'espai que els acull. Per això presenta treballs amb diferents materials i tècniques, sobre paper, metall i tela, i ens ofereix una proposta artística en què es troben el líquid i l'atmosfera, el corpori i l'eternal. També incorpora dibuixos realitzats a Lisboa i Bragança utilitzant la tècnica del frottage una vegada que li permet capturar la textura i l'experiència del lloc.\n"Dibuixar camins de l'aigua, pintar el blau del cel i del mar, experimentar amb materials, construir espais imaginaris i adaptar-los a l'espai arquitectònic que els acull. Aquesta és la meva proposta" Lourdes Fisa (Barcelona, 1964) és una artista visual llicenciada en Belles Arts per la Universitat de Barcelona, en l'especialitat de gravat i impressió. Va completar la seva formació artística a Alemanya a la Hochschule für Bildende Künste de Braunschweig i als EUA a The School of the Art Institute de Chicago.\nFisa té una carrera artística àmplia i contínua. Va iniciar el seu curs d'exposicions el 1988 a Barcelona i fins avui ha realitzat nombroses exposicions individuals i col·lectives a diferents països. La seva obra ha estat guardonada en diferents exposicions i la seva obra es pot trobar a col·leccions d'art prestigioses. L'obra de Lourdes Fisa és valorada i reconeguda per la seva constant experimentació amb materials i l'encreuament de diferents disciplines artístiques que conscientment van més enllà del mètode tradicional i mitjançant tècniques de gravat i estampat, pintura, dibuix, vídeo i instal·lació, la seva obra explora el pas del temps, els orígens, el moviment i la identitat.\nLourdes Fisa Museu de l'Abat de Baçal\nJOSEP VERNIS EXPOSA A EL CARME VIC\nNotícies / S'Agaró\nFILI PLAZA I ALEX BERNED A LA FIRA EXCELLENCE FAIR


Mapa d’accés a Torrelles, sud de França\nEn cotxe, avió, tren, bus... tota la informació perquè us sigui fàcil arribar !\nSERVEIS I COMERÇOS\nCom venir a Torrelles?\nSortida Perpinyà nord (sortida 41), a continuació seguir en direcció Sant Llorenç de la Salanca (D900), i Canet de Rosselló (D81). A la rotonda de la D11, seguiu en direcció a Torrelles o Torrelles-platja.\n> Calculeu el vostre itinerari\nAeroport de Perpinyà-Ribesaltes (20 km)\nAv. Maurice Bellonte\nConnexions aèries des de França i Europa, vols regulars i xàrters: Air France, Ryanair, Aer Lingus.\nLlançadores aeroport <-> centre de Torrelles - estació de tren (SNCF) de Perpinyà (15 min.)\nLloguer de cotxes (Més informació).\n> Per a més informació:\nPàgina web de l'aeroport de Perpinyà\nTel. 33 (0)4 68 52 60 70\nEstació de Perpinyà "Centre del Món" (15 km)\nAv. General de Gaulle, 1\nEnllaços diaris cap a França i Europa. TGV Mediterrani Perpinyà-París.\nPàgina web dels ferrocarrils francesos (SNCF)\n2 agències :\nTel. 0800 800 370 (número de telèfon gratuit)\nAtenció al client disponible de dilluns a divendres, de 8 a 18 h.\nPàgina web del Sankéo http://www.sankeo.com\nLínia 12 : enllaços directes cap a Perpinyà centre, sortida des de Torrelles i Torrelles-platja. Preu: 1,30 € bitllet senzill, 2,30 € anada i tornada. Durada del trajecte: 45min.\n> Descarregueu-vos els horaris\nTorreilles és una etapa de l'EuroVelo 8 - Ruta de la Mediterrània, que connecta Cadis amb Atenes a través de 11 països. Aquesta ruta, segura i estesa, corre el mar Mediterrani i travessa el nostre departament pels municipis de Port Barcarès, Torreilles, Sainte Marie la Mer, Canet en Roussillon, Saint Cyprien i Argelès sur Mer. A partir d'aquest eix, segures unions es localitzen prop dels circuits "Naturavelo" i connecten la platja de Torreilles i el poble de Torreilles (logo i).\n>Descarregueu el fullet\n>Descarregueu la mapa de rutes amb bicicleta per els Pirineus Orientals\n>Descobriu el cicloturisme per els Pirineus Orientals\n>Consulteu la pàgina oficial EuroVélo 8\nVéloroute 81 - La Via Verda del Agly\nConstruït pel Consell Departamental al llarg del riu "Agly", aquesta ruta permet practicar el ciclisme així com tota mena d'activitats esportives (patinatge, cursa ...) amb tota seguretat. Cobreix gairebé 25 quilòmetres de Port-Barcarès a Rivesaltes. Aquesta ruta continua en rutes compartides de Rivesaltes a St Paul de Fenouillet.\nLes interseccions segures es troben a prop dels circuits "Naturavelo" i permeten enllaÃ§ar la platja de Torreilles i el poble de Torreles.\nDescarregueu el pla aquí\nPasseig molt agradable i accessible per a persones amb mobilitat reduïda, panells informatius sobre flora i fauna, sense cap dificultat particular.\nDescarregueu el mapa ciclista dels Pirineus Orientals\nDescobriu el ciclisme als Pirineus Orientals


Central de commutació - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Central telefònica)\ncentral telefònica moderna utilitzada per una empresa operadora de telefonia a França (Nortel Digital Multiplex System)\nCentral telefònica antiga.\nEn el camp de les telecomunicacions, en un sentit ampli, una central telefònica és el lloc (pot ser un edifici, un local, una caseta o un contenidor) utilitzat per una empresa operadora de telefonia on s'alberga el equip de commutació i els altres equips necessaris per a l'operació de les trucades telefòniques. És a dir, és el lloc on s'estableixen connexions entre els llaços (bucles) dels abonats, bé directament o bé mitjançant retransmissions entre centrals del senyal de veu. Les centrals es connecten entre si mitjançant enllaços de comunicacions entre centrals o enllaços intercentrals. A la central telefònica acaben les línies d'abonat i s'originen els enllaços de comunicacions amb altres centrals telefòniques d'igual o diferent jerarquia o, si s'escau, parteixen els enllaços o circuits interurbans necessaris per a la connexió amb centrals d'altres poblacions.\nLes centrals telefòniques se situen en edificis destinats a albergar els equips de transmissió i de commutació que fan possible la comunicació entre els diferents abonats. Allà també es localitzen els equips de força d'energia i el repartidor general o MDF (Main distribution frame).\nEl terme central telefònica s'utilitza en moltes ocasions com a sinònim d'equip de commutació més que com un edifici o una ubicació. El terme s'empra sovint per a denominar el lloc, l'equipament i material contingut (Planta interna). Les centrals telefòniques privades a diferència de les centrals telefòniques públiques, només s'intercomuniquen extensions o annexos dins d'una empresa, organització, negoci i en algunes llars, aquestes extensions o annexos mitjançant d'aquesta central comparteixen les línies o troncals subministrades per la central telefònica pública i són utilitzades per comunicar-se am la xarxa exterior.\nLa primera central telefònica va ser inventada el 1877 per l'hongarès Tivadar Puskás, que treballava amb Thomas Alva Edison qui va patentar el telèfon (WTF?), Invent d'Antonio Santi Giuseppe Meucci\n1 Jerarquia de centrals telefòniques\n2 Equips i material continguts a la central telefònica\n3 Soterrani o túnel de cables\n4 Repartidor o distribuïdor principal\n5 Equips de commutació. Funcions.\n6 Funcions de commutació de trucades telefòniques\n7 Equips de transmissió: enllaços de comunicacions intercentrals. Funcions.\n8 Equips de comunicació de dades ADSL\n9 Centrals urbanes i centrals rurals\n10 Central telefònica privada\n11 Central telefònica IP\n12 Cancel·lació de xarxes analògiques\n13 Principals fabricants\nJerarquia de centrals telefòniques[modifica]\nEls equips de commutació d'una central telefònica pública es diuen també node telefònics. Aquests nodes es troben jerarquitzats. Els nodes d'accés, més propers als abonats, es comuniquen amb nodes de jerarquia més alta (regionals, provincials, etc.), que faciliten la interconnexió amb altres nodes de l'operador o d'altres operadors de telefonia pública bàsica commutada o d'altres serveis de telecomunicació com a ADSL. Les Centrals telefòniques es poden jerarquitzar de la següent manera:\nCentrals Automàtiques Internacionals\nCentrals de Trànsit\nEquips i material continguts a la central telefònica[modifica]\nEntre els equips i material contingut s'inclouen els següents elements:\nL'equip de commutació.\nEls equips de transmissió entre centrals (que utilitzen cable coaxial, els cables de parells o fibra òptica).\nEl repartidor principal de cable (interconnecta els parells dels abonats amb els cables d'entrada a la central).\nEquips de ventilació.\nEls equips d'alimentació elèctrica.\nLes bateries de suport\nCables, connexions, etc.\nEls dos primers elements es disposen en racks col·locats en bastidors.\nSoterrani o túnel de cables[modifica]\nLa fibra òptica com a mitjà de transmissió\nFins a la central telefònica arriben canalitzacions que condueixen malls amb nombrosos parells d'abonat (generalment pel soterrani). Des de la central parteixen les fibres òptiques o cables de parells per a realitzar un enllaç de comunicacions a través de pals o canalitzacions. Els cables que contenen els parells que vénen des dels abonats accedeixen a la central a través de galeries subterrànies fins al repartidor principal o MDF, on acaben aquests parells.\nRepartidor o distribuïdor principal[modifica]\nEn el repartidor principal es realitzen els ponts adequats per a unir amb els parells procedents dels abonats, els cables de l'equip de commutació telefònica o els cables del DSLAM si el servei ADSL ha estat contractat pel client. El repartidor principal (MDF "Main distribution frame") és el nexe d'unió entre planta interna i planta externa en la central telefònica .\nEl repartidor se situa en una sala localitzada a l'edifici de la central, en general a la primera planta. Sobre el repartidor se situa la sala d'equips i sota el mateix es troba el soterrani de cables. El repartidor principal conté en el seu interior un o més bastidors situats longitudinalment. En cada bastidor es troba un panell per a fils verticals i un altre per a fils horitzontals. Els fils horitzontals estan identificats i connectats a equips de la central. Els fils verticals estan associats a parells de la "xarxa primària" procedent dels abonats.\nEquips de commutació. Funcions.[modifica]\nLa telefonia convencional RTB (Xarxa Telefònica Bàsica) o RTC (Xarxa Telefònica Commutada) és atesa per equips de commutació digitals. Les centrals digitals són l'evolució de les primeres centrals manuals i centrals automàtiques analògiques electromecàniques.\nLes centrals permeten connectar dos abonats que depenen de la mateixa central o iniciar (o rebre) una trucada amb un abonat d'una altra central a través d'una o diverses centrals que s'interconnecten amb les centrals de què depenen aquests abonats.\nL'ús de processadors permetre reemplaçar tots els sistemes esmentats anteriorment. Els ordinadors realitzen les connexions de la mateixa manera que ho feien els sistemes mecànics amb operadors humans. Si es marca des d'un telèfon un conjunt de nombres, els sistemes poden detectar si es tracta d'una trucada local o de llarga distància. Els dígits marcats es transmeten a través de la cadena de centrals que estableixen la crida a través de les línies de transmissió que uneixen les centrals.\nFuncions de commutació de trucades telefòniques[modifica]\nA la Commutació (xarxes de comunicació) de trucades telefòniques es realitza la connexió entre diferents nodes que existeixen en diferents llocs i distàncies per aconseguir un camí apropiat per connectar dos usuaris de la xarxa de telefonia. En la commutació de trucades telefòniques s'estableix un camí físic entre els mitjans de comunicació previ a la connexió entre els usuaris. Aquest camí roman actiu durant la comunicació entre els abonats, alliberant en acabar la comunicació.\nLa trucada telefònica passa per les següents etapes: sol·licitud, establiment, transferència d'Files i alliberament de connexió.\nEquips de transmissió: enllaços de comunicacions intercentrals. Funcions.[modifica]\nPer interconnectar les centrals entre si, s'utilitzen els equips de transmissió o transport que distribueixen per mitjans de transmissió, fibra òptica, cable coaxial, cables de parells, etc.) els fluxos de dades o de veu digitalitzada cap al seu destí. La transmissió tendeix a integrar-se amb els diferents serveis i xarxes de dades.\nEquips de comunicació de dades ADSL[modifica]\nDSLAM per a comunicació de dades ADSL.\nQuan el client requereix serveis de banda ampla ADSL al repartidor principal se li comunica amb un altre equip: el DSLAM. El DSLAM es pot considerar un mòdem que d'una banda es connecta a l'equip de l'abonat (mòdem o router) i l'altra a un enllaç de comunicacions d'alta velocitat que condueix altres nodes intermedis de dades que connecten finalment a Internet.\nCentrals urbanes i centrals rurals[modifica]\nUna caseta rural d'una central telefònica australiana\nA les ciutats es troben edificis dedicat a les centrals telefòniques que alberguen nombrosos equips i material i als que s'hi accedeix a través del soterrani de l'edifici troncals de cable que agrupen nombrosos parells d'abonat de la ciutat o part d'ella.\nA les zones rurals o allunyades dels nuclis urbans es construeixen casetes de menor dimensió i equipament però funcionalment idèntiques a les centrals de les ciutats.\nCentral telefònica privada[modifica]\nUna central telefònica privada o PABX ( "ramal privat de commutació automàtica"); són commutadors automàtics que normalment pertanyen a les empreses. Permeten interconnectar diferents ambients mitjançant aparells telefònics, a part de gestionar les trucades telefòniques mitjançant línies o troncals de les companyies telefòniques públiques. Existeixen diferents tecnologies, antigament les centrals eren analògiques que després van incorporar en les seves parts tecnologia digital, tot sense molts canvis per a l'usuari,\nLes centrals convencionals analògiques o Semi-digitals van ser dissenyades amb llenguatges de programació molt senzills i fiables, sent sempre acoblades amb sistemes encapsulats. Aquests equips ens van acostumar a la seva fiabilitat i al seu fàcil configuració, no estan exposats a atacs per Internet ni a desperfectes a causa d'algun virus. La bona notícia és que totes les funcions extra que poden donar-li les centrals IP poden aconseguir mitjançant de mòduls que es connecten a les seves centrals telefòniques convencionals. Per mitjanes empreses, una forma intel·ligent de migrar a aquesta nova tecnologia seria mitjançant d'enllaços digitals E1/T1 pels quals poden connectar el seu central tradicional amb una IP i d'aquesta manera tindran el millor dels dos mons. La manera més econòmica d'aprofitar aquesta nova tecnologia seria connectar-se mitjançant mòduls que ens donen servei de VoIP a través d'extensions anàlogues que poden entrar a la seva central com una línia o troncal, això els ofereix serveis econòmics de trucades a llarga distància i la possibilitat de tenir extensions en llocs distants via Internet amb total seguretat, a baix cost i sense sacrificar significativament la seva amplada de banda.\nCentral telefònica IP[modifica]\nMòdul VoIP per a extensions (annexos) estàndard\nActualment hi ha la central telefònica IP, una central realment digital. Una central telefònica IP, és un equip telefònic dissenyat per oferir serveis de comunicació a través de les xarxes de dades. Aquesta tecnologia es coneix com a veu per IP (VoIP), on el IP és l'anomenat protocol d'Internet i l'adreça IP, és l'adreça per la qual s'identifiquen els dispositius en del web. Amb els components adequats es pot manejar un nombre il·limitat d'annexos en lloc o remots via Internet (en qualsevol lloc del món), afegir vídeo, connectar troncals digitals o serveis de (VoIP) "SIP trunking" per trucades internacionals a baix cost. Els aparells telefònics que s'usen se'ls criden telèfons IP o SIP i es connecten directament a la xarxa. mitjançant de ports d'enllaços se li connecten les línies normals de les xarxes telefòniques públiques i annexos analògics per a telèfons estàndard (fax, telèfons sense fil ... etc).\nEn integrar la informàtica amb la telefonia (CTI) es poden obtenir molts avantatges, com el poder comunicar-se amb un contacte dins el programa administratiu de la seva empresa amb només un clic. Quan aquest fora de l'oficina i li deixin un missatge al seu correu de veu, aquest pot ser dirigit al seu correu electrònic personal com un File de veu. Per a les grans corporacions internacionals les centrals IP s'han convertit en un equip molt convenient. Aquestes centrals utilitzen sistemes operatius com Windows i programes que corren en Linux, de l'anomenat Codi Obert (Open Source). L'obertura de sistemes operatius i programes gratuïts han fet proliferar moltes centrals IP a bons preus, algunes usant computadors com maquinari.\nLes grans corporacions amb bons pressupostos poden suportar el cost de l'equip, programes, seguretat en les xarxes, bones amplades de banda etc. Aconseguint al final un bon funcionament del sistema. Ara moltes empreses de telecomunicacions estan oferint el que anomenen Centrals Virtuals, el que en realitat ofereixen són annexos o extensions amb tecnologia de (VoIP), un avantatge per a les empresa que té sucursals a nivell nacional, ja que podran comunicar-se entre les sucursals sense cap cost, sense instal·lar cap equip, però una veritable central ha d'oferir comunicació interna dins del local i per aconseguir això necessitarien comprar tantes línies com treballadors, el que acaba sent molt costós. Han de saber, que la xarxa IP no va ser dissenyada per donar garanties, això comporta que la qualitat de l'àudio encara no arribi a un bon nivell. La telefonia mòbil va aconseguir un estàndard acceptable, però no es pot conduir i parlar pel mòbil al mateix temps, això es deu, a que el nostre cervell perd concentració en processar el que escolta, cosa que no succeeix amb la telefonia tradicional.\nCancel·lació de xarxes analògiques[modifica]\nTal com succeeix amb la telegrafia (als Estats Units, la companyia Western Union va clausurar els seus serveis telegràfics el 27 de gener de 2006 i el servei telefònic analògic tendeix a desaparèixer. El 2018, certs països com França i Alemanya, van anunciar la fi de la telefonia convencional, cessant la venda i instal·lació de noves connexions bàsiques i planificant el tancament i apagada de les centrals telefòniques commutades cap el 2023.\nLes polítiques comercials modernes apunten a la instal·lació d'equips que funcionen amb xarxes de dades, sota el sistema VoIP (voice over IP, veu sobre protocol d'Internet), combinant la provisió del servei bàsic amb altres tals com el streaming i l'accés a internet .\nAastra Technologies Limited (Netcom Neris)\n↑ García Algarra, Javier (2012). "De Gran Vía al Distrito C. El patrimonio arquitectónico de Telefónica". Tesis doctoral, Dpto. Historia del Arte, UNED, 2012, pp. 47-75.\n↑ 2,0 2,1 «General Definitions». Verizon service. Verizon Enterprise Solutions.\n↑ «120 Year Telephone anniversary». Arxivat de l'original el 6 novembre 2014.\n↑ Corletti Estrada, Alejandro. Seguridad en Redes. Primera. Madrid: Moralzarzal, 2016, p. 17-19. ISBN 978-84-617-5291-1 [Consulta: 24 octubre 2016].\n↑ Connected to a switch, an off-hook condition operates a relay to connect the line to a dial tone generator and a device to collect dialed digits.\n↑ Calvert, J. B. «Basic Telephones», 07-09-2003. [Consulta: 13 setembre 2007].\n↑ [enllaç sense format] http://www.strombergcarlsontelephone.com/kellogg/PDF/1921%20SW%20BD%20INSERT.pdf\n↑ Calvert, J. B. «Basic Telephones, The Switchboard (ringdown is near bottom)», 07-09-2003. [Consulta: 13 setembre 2006].\n↑ «Fin de una era: después de 139 años, Francia dejará de instalar teléfonos fijos» (en castellà-la). [Consulta: 28 agost 2018].\nCentral telefònica IP\nCentrals telefòniques nord-americanes en els anys 20 PDF\nFòrum tècnic en Español sobre Centrals Telefòniques\nExemple d'empresa de centraletes telefòniques i comunicacions.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Central_de_commutació&oldid=23956627»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 jul 2020 a les 10:23.


Indignats CNS: Una farsa de Plenari (actualitzat)\nUna farsa de Plenari (actualitzat)\nDijous 19 de novembre va tenir lloc el Plenari del Consell d’Honor del Club Natació Sabadell. Va quedar demostrat un cop més que ni Miquel Torres ni la mateixa Junta del Consell d’Honor tenen cap respecte vers els consellers de l’entitat.\nDesprés de que la Junta del Consell d’Honor expliqués els arrosos i les excursions, els consellers van demanar que es llegissin les cartes que havien estat presentades pels consellers. Tot i que els va costar, perquè ja volien donar per finalitzat l'acte, al final la presidenta les va llegir.\nHi havia dues cartes.\nEl contingut de la primera era d'un grup de consellers que demanava els números del tancament d’exercici 2015 i que s’han de presentar a la propera Assemblea. La presidenta Isabel Ortiz Morató va dir que no tenien cap obligació en explicar els números, però que podia assegurar que hi havia superàvit. Davant la indignació d’alguns consellers, el vice-president Mingo Vidal es va escalfar i va acabar dient que hi havia hagut una despesa ordinària de 13.000 euros positius, que tancarien amb un positiu de 5000, o sigui que hi havia guanys. També va assegurar que “hi havia hagut despeses extraordinàries de 350000 euros, que això sempre passa"... o sigui, resumint, que va deixar clar que el Club té una pèrdua a final d’exercici de més de 340000 euros per sobre del pressupost previst. Un nou exercici en negatiu i ja en són 4 de consecutius amb pèrdues.\nEl contingut de la segona carta era que es portés a votació una auditoria externa. La presidenta va treure uns quants folis i es va posar a llegir un escrit fet per l’advocat Marcos de Robles, on justificava que la interpretació que feia la Junta Directiva dels Estatuts, era que el Consell d’Honor no tenia competències per posar a votació un tema com aquest. És evident que tothom es passa pel forro els vigents Estatuts del CN Sabadell ja que l'article 42 diu exactament:\nArticle 42.- Els comptes anuals i les dades comptables de la memòria econòmica han de ser revisats per auditors. L´auditoria ha d’incloure l´informe de gestió. A més a més, de manera extraordinària, l’auditoria s’ha d’efectuar, en tot cas, si ho sol•licita:\na) L’administració esportiva de la Generalitat de Catalunya.\nb) La Federació Catalana de Natació.\nc) Un mínim del 5% dels socis numeraris o compromissaris.\nd) Una quarta part dels membres de la Junta Directiva.\ne) L’Assemblea General mitjançant acord pres per majoria dels socis compromissaris presents.\nf) La Junta del Consell d´Honor per acord del Plenari.\nEn els dos primers casos, el cost de l’auditoria va a càrrec del sol•licitant.\nAfegim aquest enllaç fet per un conseller en el seu blog que aporta alguna informació més sobre el Plenari.


Cortina d'aire Rotowind|Cortines d'aire per a portes giratòries\nCortina d'aire Rotowind\nLes cortines d'aire per a portes giratòries Rotowind es dissenyen a mida per encaixar a la perfecció amb la curvatura de la porta giratòria. Per tant es podria dir que cada cortina d'aire és única. Es munten discretament damunt de la porta giratòria en dues configuracions possibles i habitualment van pintades amb el mateix color de la porta rotativa per combinar-se amb l'estètica interna o externa de l'edifici. També dissenyem cortines d'aire per a portes giratòries de grans dimensions.\nEspecialment concebudes per a tot tipus de portes rotatives. Dues configuracions possibles, fetes a mida.\nDifusor de descàrrega circular amb lames d’alumini anoditzat tipus airfoil.\nFitxa tècnica Rotowind\nCortinas de Aire Puertas Giratorias


Es descobreix una placa commemorativa del primer partit de rugbi celebrat a la ciutat, coincidint amb la Festa Major de 1954\nMoment de l'acte de descobriment de la placa commemorativa\nLa placa s'ha instal·lat a les pistes d'atletisme amb motiu del 60è aniversari de l'efemèride\nAra fa 60 anys es va celebrar el primer partit de rugbi a Vilanova i la Geltrú. L'event esportiu es va incloure dins els actes de celebració de la Festa Major de 1954. En aquella ocasió els equips contrincants van ser el CN Barcelona i la Selecció catalana.\nEl Club SEL Vilanova i l'Ajuntament de la ciutat han volgut commemorar el 60è aniversari d'aquest partit amb la col·locació d'una placa commemorativa a les pistes d'atletisme, seu de l'actual club de rugbi.\nL'acte es va celebrar aquest dijous al vespre i va comptar amb la presència de l'alcaldessa de la ciutat, Neus Lloveras, qui va voler aprofitar l'esdeveniment per felicitar l'excel·lent treball de l'entitat que, en pocs anys, ja compten amb una entitat amb més de 170 esportistes i que ha esdevingut un referent tant pels èxits i ascensos assolits pels seu equips, com per l'excel·lent treball de la vessant més social de fer club.\nLa celebració també va comptar amb la presència de Marijó Riba, regidora de Cultura, i d'Albert Puig, president del SEL Vilanova i la Geltrú, entre d'altres.


Barcelona Clàssica: Barcelona declara el 16 de juny com a Diada Pau Casals\nBarcelona declara el 16 de juny com a Diada Pau Casals\nDijous 16 se celebra al Turó Park la segona edició de la Diada Pau Casals, una iniciativa de la Fundació Pau Casals com a commemoració dels actes del 16 de juny de l’any 1934, quan l’Ajuntament de Barcelona va nomenar Pau Casals fill adoptiu, li va concedir la medalla de la ciutat i va posar el seu nom a l’ avinguda situada al peu del Turó Park.\nA l’homenatge hi actuaran l’Orquestra Xavier Montsalvatge de l’IEA Oriol Martorell, la Banda Municipal de Barcelona i una orquestra de violoncels dirigida per Antoni Ros-Marbà. També hi participarà l’actor Pere Arquillué, qui donarà veu a paraules del Mestre Casals.\nL’acte tindrà un alt perfil institucional, amb assistència de l’alcaldessa de Barcelona i de l’alcalde del Vendrell.\nCal tenir en compte que el Plenari de l’Ajuntament de Barcelona va aprovar per unanimitat, el passat mes de maig, la institucionalització de la celebració de la Diada Pau Casals. Aquesta decisió permetrà que la celebració es faci cada any.\nL’acte s’organitza amb el suport de l’Auditori de Barcelona, el Palau de la Música Catalana, el Gran Teatre del Liceu, l’Escola Superior de Música de Catalunya, el Conservatori Superior de Música del Liceu i el Conservatori Municipal de Música de Barcelona.


Blanes. Més de 50 expositors participaran al III Birrasana de Blanes\nPublicat el Dilluns, 22 abril 2013 16:48 Escrit per Ajuntament de Blanes\nEl Festival de Cervesa Artesana de Blanes aspira a consolidar-se com el primer d’aquest tipus a l’estat espanyol i posicionar-se entre els més importants arreu d’Europa\nCo-Organitzat per l’Associació Birrasana, Cervesa Marina i l’Ajuntament de Blanes, la tercera edició del Festival de Cervesa Artesana de Blanes se celebrarà aquest 2013 durant el cap de setmana del 27 i 28 d’abril al passeig de Mar. Dissabte l’activitat començarà a les 11 del matí i es tancarà a la 1 de la matinada, mentre que diumenge es reprendrà de nou a les 11 del matí i finalitzarà a les 8 del vespre.\nEl principal objectiu del III Birrasana segueix sent donar a conèixer i promoure de la mà dels mateixos productors la cultura de la cervesa artesana. Els cervesers presentaran en els seus estands les varietats habituals així com d’altres expressament elaborades per a la ocasió.\nL’èxit de les dues anteriors edicions consecutives situa Birrasana com a clar aspirant a consolidar-se com el principal festival cerveser d’àmbit estatal i posicionar-se entre els més importants arreu d’Europa. Prova d’aquest prestigi és que en l’edició de 2013 ha tornat a augmentar el nombre d’expositors, més de 50 productors catalans, estatals i internacionals, després que l’any passat van haver 35 empreses. En aquest sentit, l’organització ha posat especial interès a facilitar la presència tant dels expositors com dels visitants.\n1er Concurs Nacional de Cervesa Casolana\nEn la línia de les dues anteriors edicions, al III Birrasana hi haurà tallers i activitats relacionades amb la cervesa, destacant en aquest sentit el 1er Concurs Nacional de Cervesa Casolana organitzat per l’ACCE (Associación de Cervezeros Caseros Españoles) i l’Associació Birrasana.\nTambé hi haurà tallers i xerrades impartits per l’ACCE, maridatges cervesers, maridatge de cerveses amb formatges i la presentació del llibre Noves Sensacions gastronòmiques del Racó d’en Cesc, que anirà a càrrec d’Edgar Rodríguez i Toni Romero, sommelier de cerveses i xef d’aquest restaurant respectivament. Aquestes activitats s’allotjaran a la sala d’assaig del Teatre de Blanes, mentre que el lliurament de premis als guanyadors del concurs de cervesa artesana casolana tindrà lloc a la sala d’actes de l’Ajuntament de Blanes.\nMúsica, Gastronomia i Entreteniments per a tota la Família\nEl III Birrasana torna a comptar amb un component musical important, ja que els organitzadors consideren que el festival no s’entendria sense música en viu. De cara a la present edició de 2013 s’ha posat molta cura en què l’oferta musical representi un destacat reclam per al públic. Per això, diversos DJ ambientaran la festa i tant a la tarda com a la nit de dissabte actuaran grups de cert renom, així com formacions locals. Dissabte, a l’escenari del festival actuaran els grups Ressaka, Revuelta, Sin City (Tribut a AC/DC) i So What ?, mentre que diumenge l’ambientació musical anirà a càrrec de Santi al natural.\nUn altre atractiu destacat del III Birrasana és l’oferta gastronòmica que, com també sol ser habitual, serà variada, de qualitat i a preus molt populars per poder gaudir molt més acompanyant amb un bon menjar la bona cervesa. Així, hi haurà pizzes al forn de llenya, entrepans, montaditos, menjar típic alemany, pop a la gallega i carn a la brasa.\nEl Festival Birrasana de Blanes vol ser també un esdeveniment apte i divertit perquè el gaudeixi tota la família, en especial la mainada. Per aquest motiu, es tornarà a disposar d’un parc infantil tancat i atès per monitors amb diferents atraccions inflables per a nens i nenes de totes les edats. Paral·lelament, durant el festival també es desenvoluparan diferents entreteniments amb espectacles d’animació i pallassos.


Apartments Brig Mimice Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBrig 7a, Mimice, Mimice, Mimice, Croàcia, 21318 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartments Brig\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Mimice, Apartments Brig és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Apartments Brig, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com jardí. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Apartments Brig la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Mimice.


Ulleres premuntades: riscos\nLa persona prèsbita pateix dificultats per veure de prop\nActualitzada 03/01/2018 a les 18:46\npartir dels 45 anys sol aparèixer la vista cansada o presbícia. No es tracta d’una patologia ocular, sinó que l’ull pateix una disminució progressiva de la capacitat d’enfocar de prop degut a l’edat. Així doncs, una persona prèsbita patirà dificultats per veure objectes situats a prop, llegir, cosir o realitzar qualsevol tasca que requereixi una visió a curta distància.\nCom es soluciona la vista cansada? Al mercat existeixen vàries tècniques per solucionar aquest defecte refractiu que tenen en compte factors com la graduació i l’anatomia de l’ull de la persona prèsbita, entre d’altres. Aquestes solucions són:\n- Les ulleres progressives.\n- Les lents de contacte progressives.\n- La correcció làser (amb una estratègia anomenada monovisió).\n- Les lents intracornials i les lents intraoculars que s’implanten a través d’una cirurgia.\nHi ha una altra opció que és molt popular: les ulleres pre-muntades. Aquest tipus d’ulleres es poden comprar en qualsevol botiga no sanitària com ara una benzinera o en basars. En principi la mateixa persona que pateix la vista cansada s’autorecepta la ullera, agafant una per una i fent proves de lectura fins a trobar la que li proporciona una visió “correcta”.\nAixí doncs, quan es compren aquest tipus d’ulleres, la persona es pensa que s’està estalviant temps i diners. Però en realitat el que s’està fent és descuidar la pròpia salut visual. Com sempre, la millor opció és visitar un professional de la visió que ens graduï i recepti unes ulleres que realment s’adaptin de forma correcta a les nostres necessitats visuals.\nGRADUACIÓ I FABRICACIÓ\n1. La graduació no s’adapta a les necessitats visuals de la persona prèsbita. A més, les ulleres s’han fabricat en base a una prescripció mèdica.\nVIDRES I GRADUACIÓ\n2. Normalment els dos vidres solen portar la mateixa graduació, però l’habitual en les persones és que la graduació sigui diferent en els dos ulls.\n3. Poden provocar mal de cap o de coll i si no estan ben adaptades a la graduació de la persona, es tendeix a forçar la visió o la postura.\n4."Te meto un guantazo"\n8.Una universitat de Sevilla per assessorar...\n9.La marca AND.Water començarà al febrer a v...


Els productes de la terra marquen la gastronomia de muntanya que es pot gaudir als Pirineus\nper Redacció 27 de novembre de 2019 10:00\nLa riquesa dels Pirineus és innegable en les múltiples facetes des de les quals es pot contemplar. Una d'elles, indubtablement, és la riquesa de la seva gastronomia, que fa que esdevingui un plaer seure a taula i gaudir de la cuina de muntanya.\nI és que la cuina dels Pirineus treu el màxim profit dels productes de la terra, des dels bolets, fins a la carn, sense oblidar els embotits i els formatges. Hi destaquen productes com la vedella dels Pirineus Catalans (amb denominació d'origen), el pollastre de pagès i el xai, la truita de riu, els patés, l'arròs de mar i muntanya, l'escudella i carn d'olla, l'olla aranesa o el trinxat i el pa amb tomàquet. Un ampli ventall de possibilitats que ofereixen al visitant plats ben diversos que respiren influències de la proximitat al Mediterrani i de l'alta muntanya, tot, regat amb els millors vins DO de la zona.\nD'entre tots els plats que es poden assaborir als diferents indrets dels Pirineus, en destaquem avui un de ben singular i que no passa desapercebut: el trinxat de la Cerdanya. Us expliquem com preparar-lo a casa!\nA la paella on heu fregit la cansalada, i amb el greix que queda, poseu-hi tot el que hi ha a la cassola, formeu com una truita i enrossiu-la molt bé per les dues bandes.


"L'acollida durant la JMJ va ser una onada d'aire fresc per a la diòcesi de Girona" | CatalunyaReligió.cat\nInici "L'acollida durant la JMJ va ser una onada d'aire fresc per a la diòcesi de Girona"\nDm, 14/08/2012 Tweet\n(Carla Herrero/CR) Aquest dimarts al vespre al claustre de la catedral de Girona es fa una vetlla per recordar l'acollida dels 6200 joves que van passar per Girona tot just fa un any en el marc de la Jonrada Mundial de la Joventut. Jordi Callejón, delegat de joventut del bisbat de Girona, explica que "l'acollida de l'any passat va ser una onada d'aire fresc que ens ha permès fer moltes activitats que sense la JMJ no hagués estat possible". Arran d'aquesta acollida s'ha celebrat la jornada de la família, s'han creat grups de joves i fins i tot durant l'hivern es va fer un viatge a Itàlia per visitar la diòcesi de Cesena. Amb les diòcesis italianes és amb qui més s'ha mantingut el contacte, tot i així, "el passat dia 11 vem enviar a totes les diòcesis que van participar en aquest acolliment un recordatori", comenta el delegat de Joventut.\nA més afegeix que "D'aquesta oportunitat hem sabut treure rendiment per millorar la nostra diòcesi i ho seguim fent".\nA la vetlla, que serà a les 21h, hi ha convidats els 500 voluntaris, les famílies d'acollida i les persones de la diòcesi. A continuació recordaran l'acollida amb un sopar a peu dret.\nEtiquetes: 1er any, acollida, JMJ, vetlla Inicieu sessió o registreu-vos per enviar comentaris\tImprimiu\tEnvieu a un amic\tCreeu PDF


Cases unifamiliar entre mitgeres a reformar Gandesa\nCasa unifamiliar entre mitgeres al municipi de Gandesa, capital de la Comarca. Amb una superfície per planta de 52m2 segons cadastre i una superfície total construïda de 194m2. Consta de Planta baixa i tres plantes pis. En la planta baixa i trobem l’accés a la casa i una zona de magatzem o trasters.\nChalet a Corbera d'Ebre\nXalet de nova construcció amb bons acabats. Edificació aïllada amb jardí amb accés per dos carrers. La Casa esta amb perfectes condicions per entrar-hi a viure, en ella trobem en planta baixa un garatge, traster, rentador i jardí. En planta pis, cuina amb molt bons acabats, menjador-estar amb llar de foc a terra, tres habitacions i dos banys i terrassa.


Fer-se la pròpia joguina | La Teiera\n← Des de Reus, amb voluntat de canviar el món\nEl record de guanyar-se la vida →\nEnguany, com acostumen, els Reis m’han portat llibres. Bàsicament, d’història i etnologia, això tampoc és novetat, ja que els mags d’Orient coneixen prou bé els meus interessos i ja m’ocupo de deixar ben escrita la meva carta, amb còpia a la llibreria de la Montsant.\nEntre els llibres que m’han portat enguany, n’hi ha un que mostra joguines populars. Es tracta d’una edició, de format gran i amb tapa dura, sobre les joguines que els infants de diversos països s’han fet a partir dels recursos que els hi ofereix l’entorn. Traduït del francès, el llibre de Christine Armengaud, Joguines de la natura. Històries i secrets per fabricar-les (Saga ed., 2010), és una mostra de les joguines que dues o tres generacions enrere –alguna ha arribat fins als nostres dies– havien estat prou comunes en la pràctica quotidiana d’esbarjo infantil. L’autora és historiadora de l’art i ha estudiat el treball dels artesans de diversos indrets.\nEl llibre ens mostra joguines efímeres, que només duren uns dies o unes setmanes l’any, però que retornen cada estació, de forma que, encara que siguin efímeres, han perviscut al llarg dels segles. Altres, fetes amb materials secs –pinyols, plomes, fusta, petxines…–, poden durar molt de temps. Hi ha un capítol dedicat als trenats i un altre, als instruments musicals. La visió d’aquests objectes ens transporta a un imaginari infantil del passat on el valor de la joguina es trobava en el seu ús més que en el seu cost.\nLa publicació, més enllà del seu caire de llibre de regal i de la seva presentació que apunta a l’evocació romàntica d’un passat més o menys inconcret i la recreació d’unes formes de vida més vinculades al cicle de les estacions, aporta propostes i instruccions per a la construcció d’unes joguines que empren materials encara a l’abast de molta canalla –no tots– o que es poden substituir per altres, resultat dels excedents en el consum de la nostra societat industrial, que anomenaríem materials reciclats. Trobareu, en aquest sentit, altres llibres i abundant informació a la xarxa. I si us interessa una aproximació des d’una òpitica cultural pròpia, és indispensable que doneu un cop d’ull, com a mínim, a La joguina tradicional, de l’etnògraf Ramon Violant i Simorra (Ed. Alta Fulla, 1996). Aquest recull de joguines que podien fer-se els mateixos nens o nenes amb plantes, flors, fruits, canya, fusta, fang, paper, cartró i altres materials –com explicita el subtítol de l’obra– és una delícia per a conèixer i experimentar.\nRossinyol, xiulet d’aigua fet de canya\nAquestes joguines són objectes que he conegut i obrat amb els anys, per transmissió dels més grans, de petit o en el transcurs de les nostres recerques de camp –per exemple, sobre els usos tradicionals de la canya– i que he ensenyat a fer a força canalla i no tan canalla. Pot semblar tòpic, però en un moment de tecnologies sofisticades en els jocs pot resultar tan gratificant aconseguir fer sonar un simple xiulet de canya com superar segons quin nivell a la consola.\nPetit flabiol de canya\n2 respostes a Fer-se la pròpia joguina\n7 gener 2011 a les 20:26\nLes fas tu, aquestes flautes de canya?\n7 gener 2011 a les 20:47\nSí. Ara he perdut una mica la pràctica, fa uns anys havíem fet tallers sobre instruments de canya.


El projecte 'Mengem d'aquí' arribarà als casals - El Periòdic d'Andorra\nEl projecte 'Mengem d'aquí' arribarà als casals\nEl pla fomenta el consum d'aliments locals als menjadors escolars\nPublicat el Diumenge, 24 de juny de 2018 | 18:45 h\nCuina d'un menjador escolar inclòs al projecte 'Mengem d'aquí'. | EL PERIÒDIC\nEl projecte 'Mengem d'aquí', que pretén fomentar el consum de productes de proximitat i de temporada dins els menjadors escolars, s'estendrà per primer cop als casals d'estiu i aquelles activitats de lleure de l'Alt Urgell i la Cerdanya que incloguin dinar, sempre i quan la seva elaboració vagi a càrrec dels mateixos equips de cuiners que han gestionat aquest servei durant tot el curs.\nLa iniciativa, que va arrencar el passat mes de setembre, s'ha rebut amb satisfacció per part de les famílies, ja que un 70% de les 500 enquestes recollides l'han valorat "molt positivament", segons ha explicat la tècnica d'Ensenyament del Consell Comarcal de l'Alt Urgell, Anna Gallart. De fet, durant el curs escolar s'han elaborat uns 2.000 menús diaris de mitjana entre la trentena de centres educatius participants. Ara també s'han interessat per copiar el projecte d'altres comarques del Pirineu, també al vessant francès.\nLa valoració del projecte 'Mengem d'aquí', que s'ha allargat durant tot el curs escolar, ha estat satisfactòria, tant pels agents implicats com per a les famílies dels alumnes que en són usuaris. Per aquest motiu, s'ha decidit continuar-lo durant les vacances estivals, amb la qual cosa s'estendrà entre els casals o altres activitats de lleure de l'Alt Urgell i la Cerdanya que incloguin el dinar, sempre i quan aquest vagi a càrrec dels equips de cuiners que, fins ara, l'han elaborat per als menjadors escolars.\nEntre els 18 centres de primària i secundària de l'Alt Urgell i els 13 de la Cerdanya que hi participen, els quals representen la pràctica totalitat dels que hi ha en aquestes dues comarques, s'han servit uns 2.000 menús diaris de mitjana. El projecte es va iniciar el passat mes de setembre, coincidint amb l'arrencada del curs escolar, i té com a principal objectiu incorporar els productes de proximitat i de temporada dins l'àmbit dels menjadors escolars, tenint en compte que el dinar és un dels àpats principals.\nLa tècnica d'Ensenyament ha explicat que la voluntat és aconseguir "que els nens i nenes en siguin els futurs compradors" i tinguin més consciència cap a l'alimentació saludable. De cara al proper curs, alguns dels canvis que s'introduiran tenen a veure amb el consum de verdures, ja que s'apostarà per reduir la seva elaboració de forma triturada. A més, també s'esglaonarà el "dia vegetal", que en aquests darrers nou mesos s'ha dut a terme cada dilluns i a partir del proper curs es farà cada 15 dies.\nTot i que aquesta molt bona valoració per part de les famílies, un altre dels objectius està encarat a l'impuls de la seva part comunicativa, ja que han detectat que bona part del 30% restant, el qual també es mostra "satisfet", no ha rebut informació suficient sobre la iniciativa. El projecte l'impulsa el Consorci GAL Alt Urgell-Cerdanya i compta amb la col·laboració dels dos consells comarcals, a més de diversos productors locals i de la Fundació Alícia, encarregada de dissenyar els menús.


Plataforma salvaescales Spatium per un local comercial de Madrid - Casos d'èxit\nPlataforma salvaescales Spatium per un local comercial de Madrid\nMolts comerços no són accessibles perquè tenen trams d'escales que impossibiliten la circulació de persones en cadira de rodes o amb mobilitat reduïda. Molts d'ells s'han d'adaptar a la nova normativa d'accessibilitat universal i garantir un dret de totes les persones.\nA Valida disposem de molts models de salvaescales que poden fer que un edifici es torni accessible. En funció del tram d'escales, el recorregut i l'espai aconsellem amb la millor solució en salvaescales.\nPLATAFORMA SALVAESCALES SPATIUM PER LOCAL COMERCIAL DE MADRID\nSpatium és una plataforma salvaescala molt indicada per a trams d'escala rectes. En aquest local comercial de Madird, han optat per aquesta solució per donar accessibilitat a persones en cadira de rodes o amb mobilitat reduïda. Com pots veure a les fotos, es pot integrar a Spatium una cadira plegable perquè les persones amb dificultats de mobilitat (i que no utilitzin cadira de rodes) puguin anar còmodament assegudes a la plataforma durant el trajecte.\nAquest model té la versió per a l'exterior podent resistir les adversitats del temps. Té unes guies d'alumini i es mou mitjançant un sistema de cremallera i pinyó. Per a evitar sots i inestabilitat en el recorregut, es programa perquè tingui una sortida i arribada a tram de manera progressiva.\nÉs totalment plegable pel que ocupa el mínim espai quan no s'utilitza. Per a desplegar-la només s'ha de prémer el botó del comandament a distància i de manera automàtica la plataforma es prepara per al seu ús.\nSpatium pot fer el teu negoci totalment accessible. Contacta amb nosaltres mitjançant el nostre telèfon 900 414 000 i demana un pressupost gratuït.\nPlataforma pujaescales SPATIUM a Madrid - Válida sin barreras\nPlataforma salvaescales DECOR a Las Rozas - Madrid\nInstal·lació realitzada a Madrid d'una plataforma salvaescaleras SPATIUM


La fotografia de Montse Capel inaugura nou espai expositiu a l'Oficina Jove de l'Alt Empordà - Empordà\nLa fotografia de Montse Capel inaugura nou espai expositiu a l'Oficina Jove de l'Alt Empordà\nLa figuerenca proposa autoretrats XXL a 'Sweet Madness', una fusió d'art i fotografia entorn el món de la dansa\nSÒNIA FUENTES 16.03.2018 | 17:18\nUna de les fotografies de Sweet Madness MONTSE CAPEL\nUna de les fotografies de Sweet Madness\n'Sweet Madness' de Montse Capel (Figueres, 1990) són sis autoretrats de gran format que giren entorn el món de la dansa, una proposta artística que uneix art i fotografia, amb la qual dissabte passat es va inaugurar el nou espai expositiu de l´Oficina Jove de l´Alt Empordà, que vol convertir-se en una plataforma per als joves artistes emergents d´arreu de la comarca.\nJa fa anys que la jove figuerenca Montse Capel, Moon, demostra el seu talent, sobretot a través de la modalitat de l´autoretrat, amb la qual s´ha donat a conèixer especialment. Ara els protagonistes són els sis ballarins de la companyia Agitart, que evoquen el sentiment del ball a través d´una sola foto, triant el lloc, la manera i el moment en què fotografiar-se sota la supervisió de Capel.\nLes imatges són el colofó final d´un projecte realitzat fa quatre anys, amb motiu de la primera edició d´Agitart: "El festival va portar la dansa contemporània a diferents instituts de la ciutat i jo vaig encarregar-me de documentar aquesta tasca". Agitart es va concebre llavors de manera transversal amb altres disciplines artístiques, per exemple a través d´un itinerari de fotografies pel barri vell de Figueres, dels ballarins que llavors componien la companyia Agitart, realitzat per Montse Capel. L´artista va proposar als sis ballarins "representar-se fotogràficament amb un autoretrat". En cada imatge hi va abocar el seu estil personal, utilitzant el blanc i negre, aconseguint un resultat ple de contrastos.\nAquelles fotografies es van exposar fugaçment durant tres dies, en format de 2 x 2 metres. Van ser impreses en lona per ser mostrades a l´espai urbà figuerenc. Ara l´efecte de les imatges es multiplica, en estar exposades en una sala interior, comenta Capel, aconseguint crear un gran impacte visual en l´espectador.\nUna trajectòria especial\nCapel diu d´ella mateixa que té una certa fixació pels detalls i les emocions, els sentiments i els comportaments de les persones: "m´agrada veure la diferència que ens caracteritza a cada un de nosaltres, aquesta essència que desprèn cada persona i que ens delata" i aquesta exposició n´és un bon exemple. La mostra es pot visitar al carrer Anicet de Pagès, 2.\nUna plataforma creativa per als joves artistes emergents de la comarca\nL´Oficina Jove de l´Alt Empordà disposa d´un espai creatiu que acull una sala de ball i un buc d´assaig. Ara les seves parts s´han habilitat per oferir un nou espai d´exposicions juntament amb l´estrena del nou equipament d´autoenregistrament de maquetes per a bandes joves Home Studio. Són recursos que incorpora l´Oficina Jove per promocionar els artistes joves i emergents de la comarca.\nAquest nou espai vol ser una plataforma per als adolescents i joves que estudien Batxillerat artístic o que fan les seves primeres passes en el món de l´art. Amb l´obra de la jove figuerenca Montse Capel s´ha donat el tret de sortida a una programació que preveu acollir múltiples exposicions.\nLa Fira del Brunyol de l'Empordà es vesteix de gala per celebrar els 25 anys\nXicu Masó interpreta 'El metge de Lampedusa' a la Cate\nQuatre dècades estimant les xifres i els estudiants


Actuacions de pavimentació a les Rondes de Barcelona dos caps de setmana d’aquest estiu 2019 : Servei de Premsa\nActuacions de pavimentació a les Rondes de Barcelona dos caps de setmana d’aquest estiu 2019\nLa campanya de renovació de l’aglomerat d’enguany es realitzarà en dos caps de setmana de juliol i agost en diferents punts d’aquesta infraestructura viària de la metròpolis de Barcelona.\nEntre les 21.00 hores del divendres 19 de juliol i les 08.00 hores del dissabte 20 de juliol, es faran obres al ferm en el carril ràpid de la C-32, sentit Besòs, entre els punts quilomètrics 61+575 i 61+685 (tram comprès entre la sortida 13 i la incorporació 13). També es farà, i en el mateix horari, la renovació del ferm a la calçada lateral de la C-32 a l’alçada de la Diagonal, sentit Besòs, entre la sortida 11 (Diagonal) i la incorporació de la B-23 a la B-20 (ronda de Dalt).\nEntre la 1.00 de la matinada del dissabte 20 de juliol i les 12.00 hores del mateix dissabte, es realitzarà la renovació del paviment de la rotonda de Sant Ramon de Penyafort (Sant Adrià de Besòs). L’accés 25 a la ronda Litoral sentit Besòs quedarà tancat mentre durin les obres.\nEs tallarà el carrer de Sant Ramon de Penyafort a l’alçada del carrer d’Eduard Maristany. (1)\nEs tallarà l’accés a la rotonda de Sant Ramon de Penyafort des de la sortida 24 de la ronda Litoral, sentit Llobregat. (2)\nEs tallarà l’avinguda de Francesc Botey a l’alçada del carrer de la Pau. (3)\nEs tallarà el carrer de la Pau, sentit muntanya, a l’alçada de l’avinguda del Camp de la Bota. (4)\nLínies d’autobusos afectades:\nLínia H-16. Finalitzarà la seva ruta a la plaça de Llevant i, per tant, quedaran anul·lades les dues últimes parades UPC-Campus Diagonal Besòs (ID de parada: 3479) i Sant Ramon de Penyafort-ronda Litoral (ID de parada: 3594)\nLínia V-33. Se’n modificarà la ruta a l’alçada del carrer Sant Ramon de Penyafort amb l’avinguda d’Eduard Maristany i, per tant, s’anul·laran les parades Sant Ramon de Penyafort-ronda Litoral (ID de parada: 3594) i Sant Ramon de Penyafort-Av. Eduard Maristany (ID de parada: 3595).\nEntre les 23.00 hores del dissabte 20 de juliol i les 10.00 hores del diumenge 21 de juliol, es realitzaran tasques de millora del ferm en els ramals procedents de la C-58 amb destinacions a la ronda de Dalt (B-20) i al sector de Sant Andreu Industrial/Maquinista, tots dos en l’àmbit del Nus de la Trinitat.\nCap de setmana del 17 i 18 d’agost\nEntre les 15.00 hores del dissabte 17 d’agost i les 15.00 hores del diumenge 18 d’agost, es farà la pavimentació de la B-20 (ronda de Dalt):\nEn sentit Besòs, entre els punts quilomètrics 6+800 i 7+530. Tram comprès entre la sortida 9 (Sarrià) i la incorporació 8 (Via Augusta). El trànsit es desviarà per la calçada lateral entre les rotondes de Can Caralleu i Bellesguard i s’incorporarà a la ronda en la incorporació 7. Mentre durin els obres, l’accés des de túnels de Vallvidrera a la ronda, sentit Besòs, estarà tancat i el trànsit es desviarà per la plaça de Borràs. La incorporació 8 des de la Via Augusta estarà totalment operativa.\nEn sentit Llobregat, entre els punts quilomètrics 8+157 i 6+800. Tram comprès entre la sortida 7 (Sant Gervasi) i la incorporació 9 (Sarrià). El trànsit es desviarà per la calçada lateral entre les rotondes de Bellesguard i Can Caralleu per accedir a la ronda en la incorporació 9 (Sarrià). Mentre durin els treballs, l’accés des de Túnels de Vallvidrera a la Ronda, sentit Llobregat, estarà tancat i el trànsit es desviarà per la plaça de Borràs.


Wikiloc | Ruta Reus-Boscos de Tarragona-la Riera de Gaià-Albinyana-Santa Oliva-Parc del Foix-Vilanova i la Geltrú\nReus-Boscos de Tarragona-la Riera de Gaià-Albinyana-Santa Oliva-Parc del Foix-Vilanova i la Geltrú\nVista 390 vegades, descarregada 14 vegades\nRuta de sol com un musol diumenge al matí.\nPer un tema familiar, havia d'anar a dinar a VIlanova i la Geltrú. I com la ruta de dissabte havia acabat essent més suau del previst, malgrat el temps inestable m'animo a fer el que pensava que seria un "passeig" fins a Vilanova.\nLa ruta "original" és des de Tarragona, tal i com l'he vista bastants cops penjada , però jo l'he feta des de Reus, passant per Constantí, el Catllar, l'Ardenya i la Riera de Gaià, on he empalmat amb la ruta esmentada que ve de Tarragona.\nA Constantí m'he trobat amb caçadors. "Mal rotllo": primer dia que obren la veda i tenen moltes ganes de tirar... Me'n trobo tb. al Mas del Pastor i al Catllar (aquí amb males formes)...No és agradable pedalar escoltant trets no massa lluny\nAl Francolí m'he mullat els peus i això ja no és l'estiu...\nDes de la Riera, per a mi era terreny desconegut. Jo em pensava que seria un passeig (com he dit) per camins amples i pistes arreglades, camins asfaltats, etc. I a estones sí que ha estat així, però m'ha sorprès agradablement que la ruta és molt més "bttetera" del que m'esperava. Passa per bastants bocins de GR, que molts cops són corriolets estrets, camins de bast, camins amb força pedra que dificulten el pedalar, etc. I sembla que no, però abans d'arribar a la baixada cap a Albinyana, vas pujant bastant.\nVal a dir que en aquest tram hi ha un boci de camí desolador: el que havia de ser una agradable pujada per pista sota un bosc de pins s'ha convertit, des de la urbanització del Castell de Montornès fins a l'alçada de Bonastre, en un exemple dolorós del que una imprudència pot suposar: són uns 5 km de camí pel mig dels boscos cremats aquest estiu arran d'una guspira d'uns petards llençats en una festa infantil.... De fet, jo aquell dissabte de l'incendi just volia fer aquesta ruta, però les notícies del foc van fer que ho deixés estar, lògicament.\nA la sortida d'Albinyana s'ha de girar per un camí estret (el GR) ple de vegetació, però de la que no punxa i s'hi passa bé. Deprès trobem algun tram més com aquest i finalment arribem a Santa Oliva fent una mica de carretera. I anem planejant cap al límit de la província, passem pel nucli de la Gornal i enfilem cap al Parc del Foix. Aquest és un dels trams que tenia més ganes de fer, ja que hi ha un corriol que fa el tomb al marge dret de pantà que dóna nom al Parc. Es fa molt bé (tot ciclable i planer).\nUn cop aquí, es pot tirar cap a Vilanova per carretera secundària, tot de baixada, però el track que duia té un tram de pujada per camins. Com no era massa tard (13:15 h) m'he decidit a fer-lo. El resultat han estat unes bones rampes de pujada, les més dures del dia, i que, després de 75 km el dissabte i duent-ne més de 60 avui, m'han costat bastant. Però es va pujant, si bé recomano no començar amb molta alegria al principi, perquè ed fa llaaarg.\nLa sorpresa final ha estat que la baixada té una trialera/camí fondo esbarrancat d'uns 2 km, molt entretinguda de baixar i sense massa dificultat tècnica.\nPer tant, si quan arribeu a la presa del pantà "ja en teniu prou" i/o no us agraden les baixades tècniques, recomano tirar ja avall per la carretera.\nAl final, arribada al Passeig de Vilanova a dinar, amb unes amb 6 hores totals i 5 i quart pedalant. En un dia sense fang, coneixent el recorregut i no havent sortit el dia abans, es pot fer fàcilment més ràpid.\nEn resum, una ruta molt més "btt" del que m'esperava, variada en quant a tipus de camins, ben rica pel que fa a paisatges i no excessivament dura ni tècnica, però amb algun punt "picant". Jo la recomano per a fer amb bon temps, amb el sòl sec i, després d'un bon dinar, agafar un tren de tornada.\nEl track està net d'algun petit error comés durant la navegació.\nTrack : reus_vialnova09_10_2016__ok.gpx\nDistancia total: 83.14 Km mi\nDesn. de subida acumulado: 1199.92 m info Lista de puntos\nDesn. de bajada acumulado: 1318.61 m\nAltura máxima : 352 m\nAltura mínima : -18.97 m\nAltura en final: -16.4 m\nRatio de bajada : 5.29 %\nTiempo total : 6:02:58 h\nTiempo en movimiento: 5:23:34 h\nTiempo parado : 0:39:24 h\nVelocidad media total: 13.74 Km/h\nVelocidad máxima sostenida: 44.66 Km/h\nToneflinski 12 d’oct. 2016\nComença el TIME BATUDA ¡¡¡\nAquest diumenge, dos em vaig trobar:\n- Escaladei ... per sort, do em va afectar.\n- Barranc baixant al Lloar, vaig patir una mica ... més.\nflonjall 23 d’oct. 2016\nNo és agradable conviure amb trets. Prefereixo els boletaires!


Autoprimavera aplega 3.000 assistents a firaReus durant el cap de setmana | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nLa mostra ha exposat 250 vehicles i ha ocupat tota la superfície del recinte firal reusenc\n23 de Maig de 2016, per Redacció\nLa trobada ha acollit unes 3.000 persones, segons firaReus\nUnes 3.000 persones han visitat aquest cap de setmana l'Autoprimavera, el Saló de l'Automòbil d'Ocasió que ha tancat portes aquest diumenge a les 9 del vespre. El saló, es va recuperar l'any passat coincidint amb la millora del sector de l'automoció. Des de l'organització s'ha valorat aquesta represa del saló com una aposta encertada i, en paraules del President del Comitè Executiu de firaReus, Isaac Sanromà, "des de firaReus s'ha de treballar per donar resposta als sectors en creixement i en aquests moments, el vehicle seminou torna a passar per un bon moment".\nEn aquest sentit, la majoria dels expositors han traslladat al departament comercial de firaReus la seva satisfacció per les vendes i contactes realitzats durant aquests dos dies i mig d'Autoprimavera, segons han indicat fonts de l'organització. El perfil dels assistents ha estat molt variat, igual que els vehicles que s'han pogut trobar fins aquest diumenge a la fira i que han estat des de vehicles més petits, per a un perfil més jove, fins a monovolums o bé furgonetes i altres vehicles per a professionals. Els més sol·licitats han estat els que tenen una antiguitat de fins a tres anys.\nOcupació total de l'espai\nAutoprimavera ha ocupat una superfície de 7.000 m2, l'equivalent al total del recinte firal, amb uns 250 cotxes de totes les marques i models i també de tota la gamma de preus. Així, se n'han pogut trobar des de 3.000 fins a 50.000 euros. Tal com ha volgut destacar el regidor de Promoció Econòmica de l'Ajuntament de Reus, Marc Arza, "l'Autoprimavera tanca l'activitat firal del primer semestre de l'any, tot i que pel que fa a l'activitat relacionada amb els esdeveniments i reunions, firaReus té encara un mes d'activitat intensa per endavant, amb actes organitzats per empreses externes que confien en les nostres instal·lacions per dur a terme els seus esdeveniments".\nEn aquest primer semestre de l'any firaReus ha organitzat quatre fires: Bestial, Epocauto, Saló de la moto i Autoprimavera. En els sis darrers mesos de l'any arribarà el torn de les dues fires més grans i consolidades com són ExproReus, a l'octubre, Tot Nuvis, al mes de novembre.


La família que és tothom (Maria Alaminos)\nLa paraula amor ha estat injuriada perquè apel·la a un imaginari de feblesa\n2 min. 20/09/2018 23:30\nDe vegades, la família de les nostres amistats ens acull i ens cria com si visquéssim en tribu. De vegades és l’entrenador que et fa de pare, i t’inculca i t’endreça o la germana que és de la teva amiga però és teva, la mare pròpia que compra un regal cada Nadal per la mare de l’altra. I els límits genètics es desdibuixen i cada persona va més enllà del que dictamina l'estricta urbanitat.\nTenim la sort de viure en un entorn recollit, on fills i filles en alegre barreja marxen junts a casa de qui els pugui acollir un moment perquè surts tard de la reunió. On a casa teva han entrat les teves amigues i els amics del teu germà en pèssimes condicions i han trobat una petita bronca, dutxa, pijama i llit. L’amic que et diu germana, el professor que et diu filla.\nEn distàncies curtes mai hi ha diferències, l’ésser humà acut ràpidament a la tendresa primària de qui cuida qualsevol membre de la tribu. I de fora de la tribu. Els somriures que creues amb qui no coneixes, la mà que recolzes, la teva ajuda en el desastre.\nLa paraula amor ha estat injuriada perquè apel·la a un imaginari de feblesa (i no podem ser febles ni espirituals en una societat competitiva), però aquests actes són d’amor. I tot això ve a que ha mort el Josep, que ens feia tantes vegades de pare, i estic enormement trista i esperançada de saber que ens envolten persones com ell. També agraïda de com som en realitat. Quan som lluny de dir barbaritats de qui pensa diferent i és enemic, quan som a prop de cuidar-li el gos perquè té un problema urgent. Bones persones en essència.\nJa em perdonareu, avui és record i agraïment per ell. I per la gent que estimeu com ell. En la següent ja continuarem aixecant les atxes.


Equipo Nizkor - El Festival de Cinema i Drets Humans de Barcelona retira Baltasar Garzón com a convidat a l'acte inaugural.\nEl Festival de Cinema i Drets Humans de Barcelona retira Baltasar Garzón com a convidat a l'acte inaugural\nA finals d'abril s'havia anunciat la presència del jutge Baltasar Garzón a l'acte inaugural de la desena edició del Festival de Cinema i Drets Humans de Barcelona. L'organització, però, ha anulat la visita de l'exjutge antiterrorista de l'Audiència Nacional i l'ha substituït per un passi "La Plataforma, el documental" dirigit per Jon Herranz i coproduït per SICOM, amb la presència d'Ada Colau com a representant de la Plataforma d'Afectats per la Hipoteca.\nEl tret de sortida del festival es farà aquest dijous 16 de maig a les 17h als Cinemes Girona de Barcelona. En l'apartat de programació de la web del festival s'ha retirat l'anunci que fins ara hi constava de la presència del polèmic jutge. A les xarxes socials s'havia generat polèmica per la intervenció del magistrat en el marc d'un esdeveniment sobre drets humans, arran de les nombroses denuncies contra Garzón presentades per víctimes de tortures que mai van ser investigades en el seu jutjat de l'Audiència Nacional.\nEl conjunt de la programació del festival repassa les produccions d'arreu del planeta més destacades en l'àmbit de la denuncia de vulneracions de drets humans o de la consolidació de les eines de defensa d'aquests drets. Les projeccions es faran als Cinemes Girona i als Cinemes Maldà del 16 al 24 de maig.\n[Font: Directa, Barcelona, 14mai13]


Professionals de pediatria ofereixen consells a adolescents asmàtics en escoles de les Borges Blanques\nper Redacció 10/11/2017 17:00h\nUn dels tallers per a adolescents asmàtics duts a terme pels professionals de pediatria del CAP Les Borges Blanques | LleidaDiari.cat\nUn any més, coincidint amb la campanya de vacunació contra la grip, l'Equip d'Atenció Primària (EAP) les Borges Blanques ha organitzat dos tallers d'educació sanitària adreçats als adolescents asmàtics que cursen estudis de primer a 4rt d'ESO a l'INS Josep Vallverdú i a l'escola Mare de Déu de Montserrat de la capital de les Garrigues. Les sessions han tingut lloc aquest divendres i la novetat d'enguany és que els professionals de Pediatria s'han desplaçat als centres educatius per impartir-hi la formació, per tal d'evitar que siguin els joves afectats els qui hagin d'anar al CAP i aconseguir així la participació més gran possible. Les sessions, de dues hores de durada cadascuna, són de caràcter participatiu, dinàmic i actiu i estan coordinades per les infermeres de pediatria Mercè Segura i Ester Mateus i per la pediatra Mireia Biosca.\n«El fet que ens apropem als centres educatius suposa un benefici per a les famílies, ja que els infants no han de deixar l'institut per anar al CAP, i evitem que hi vagin sols o que els pares els hagin d'acompanyar», ha explicat Biosca. Els tallers tenen com a objectiu donar als joves eines per conèixer la seva malaltia en aspectes com ara reconèixer-ne les crisis, detectar els símptomes i desencadenants que té, saber el tractament que han de fer, utilitzar la medicació correctament, i aconsellar-los sobre com poden evitar el fum del tabac i els al·lèrgens.\nEn aquest sentit, les professionals de l'EAP han incidit en què «el bon control de la malaltia depèn, en gran mesura, d'una bona educació sanitària». Durant la sessió s'ha aprofitat per administrar als joves, amb l'autorització paterna, la vacuna antigripal (que està indicada per a aquesta patologia). D'aquesta manera, no han de tornar al CAP per vacunar-se, ni han de perdre més hores lectives.


L'alcaldessa aborda el nou model de ciutat “més sostenible” dissenyat en línia amb els ODS i el Pla General\nMarco ha defensat el nou model urbà més sostenible posat en marxa des de 2015. “Aqueix any iniciem un viatge cap a la consecució d'una ciutat més sostenible, més verda, més accessible i més integradora per a això aprofitem dues oportunitats: Europa i el nou Pla General que definirà aquest nou model de ciutat”, ha indicat.\nL'alcaldessa ha destacat durant la seua intervenció en aquest fòrum internacional que Castelló va ser la primera ciutat a signar el protocol d'Agenda Urbana amb el Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana, per a abordar el full de ruta que guiarà la capital de la Plana en els pròxims 10 anys. “Un full de ruta que persegueix objectius ambiciosos per a millorar el benestar a la ciutat, fomentar la cohesió social, fer un ús racional del sòl i, en definitiva, definir una ciutat alineada i compromesa amb els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS)”, ha apuntat.\nCal recordar que l'Ajuntament ha iniciat ja les primeres reunions dels grups de treball de l'Agenda Urbana de Castelló que definirà l'estratègia que “transformarà la ciutat amb paràmetres de sostenibilitat social, ambiental i econòmica”. A més, Marco ha recalcat els reconeixements rebuts per aquest nou model de ciutat com el segon premi de Ciutat Accessible Europa 2020 i la Medalla d'Or del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, entre altres. També ha destacat el desenvolupament de l'Estratègia Edusi.\n“L'altra gran segona oportunitat per a abordar aquesta transformació ha sigut l'elaboració d'un nou Pla General per a Castelló que ens permetrà establir les bases d'una ciutat que cresca amb criteris de sostenibilitat social i ambiental, un pla que projecta una ciutat més verda, més amable i més inclusiva”, ha manifestat.


Només a Barcelona s’atén més d’una agressió sexual al dia\nGairebé una de cada deu dones que es dirigeixen a l’hospital per aquesta raó ha patit un atac en grup\n5 min. Barcelona 21/11/2018 23:31\n651x366 Concentració de protesta a les agressions sexistes a Molins de Rei / MANOLO GARCIA Concentració de protesta a les agressions sexistes a Molins de Rei / MANOLO GARCIA\nQue plegava d’un sopar i un desconegut l’esperava a l’escala per violar-la, que el conductor del taxi que havia agafat s’ha aprofitat d’ella quan l’acompanyava a casa, que la seva parella l’ha forçada a tenir relacions quan ella no li volia, que s’ha despertat en un descampat amb la roba estripada i lesions als genitals. Els relats de les dones que acudeixen a l’Hospital Clínic perquè han patit una agressió sexual són eixordadors. I cada any, com ja apuntaven les estadístiques a nivell català, n’hi ha més. Segons els responsables del centre, que concentra l’atenció d’aquest tipus d’agressions que succeeixen a Barcelona, l’última dècada els casos s’han més que doblat: avui ja atenen més d’una víctima al dia. “Ens arriben bloquejades, avergonyides, terroritzades”, va explicar ahir la coordinadora del torn de nit d’urgències, Teresa Echeverría, que es coneix al peu de la lletra el protocol que segueix el centre per atendre-les. Si no baixa el ritme, l’hospital calcula que quan acabi l’any s’hauran atès al voltant de 400 persones, un centenar més que l’any passat. La majoria, dones (91,5%); la resta, homes que han sigut agredits per altres homes.\nPerò si una dada sobresurt de totes les que ahir es van presentar és que de totes les dones que s’han dirigit a l’hospital aquest any després d’una agressió sexual, gairebé una de cada deu ha explicat un atac en grup. En altres paraules, des que van sonar les últimes campanades d’any nou, a Barcelona almenys 26 dones han sigut agredides sexualment en atacs perpetrats per dos homes o més alhora. Si la tendència es manté, com aventuren des del centre hospitalari, al final de l’any podrien arribar a ser més d’una trentena.\nQui va explicar aquesta dada va ser la presidenta de la comissió de violència intrafamiliar i de gènere del centre, la doctora Lluïsa Garcia Esteve, i mentre ho feia a molts els venia al cap el cas de la Manada, el 7 de juliol del 2016, quan un grup de cinc amics van forçar una jove durant les festes de San Fermín a Pamplona. El tribunal ho va considerar un abús -i no una agressió sexual- perquè no hi veia violència ni intimidació. L’advocada penalista Carla Vall, especialista en aquest tipus de casos, explica que el de la Manada va servir per destapar molts altres casos de dones “que no s’atrevien a denunciar o acudir als serveis sanitaris”.\nDues menors agredides al mes\nCom la jove de la Manada, la majoria de dones que ha atès el Clínic els últims deu mesos per aquesta raó tenen entre 18 i 25 anys. I també com ella, en el 70% dels casos registrats hi va haver algun tipus de penetració, ja fos vaginal, anal o bucal. D’entre totes les dades presentades, també destaca la xifra de víctimes menors: dues cada mes des del maig passat, quan l’hospital va començar a comptabilitzar-les. Totes noies.\nL’augment de sensibilització produït per episodis com el de la Manada podria ser un dels factors que hi hauria darrere l’increment del nombre de dones agredides que es dirigeixen al Clínic -la majoria al cap de poques hores d’haver estat atacades- i que, per tant, poden ser registrades. Però encara hi ha molts casos ocults. Encara estem lluny, diu la penalista, de les dades que va publicar l’Agència Europea dels Drets Fonamentals l’any 2014, en què sortia a la llum que una de cada tres europees ha patit agressions físiques o sexuals al llarg de la seva vida. “Costa d’assumir que els homes que busquen sexe a través d’agressions sexuals és perquè volen practicar aquest tipus de sexe, però quan ho superem acabarem de trencar aquest pacte de silenci”, va dir Vall.\nDones (i homes) sedats\nEls professionals del Clínic també van explicar que, de les agressions que atenen, n’hi ha en què sospiten que a la víctima li van subministrar -en fos conscient o no- una substància química que li va provocar sedació o amnèsia. Aquesta circumstància es dona en una de cada quatre noies. Però el percentatge augmenta en el cas d’homes agredits per homes: són un de cada tres. Segons el psicòleg Toni Gata, caldria estudiar si el repunt té a veure amb una de les pràctiques que estan més en voga entre el col·lectiu d’homes que practiquen sexe amb homes: el chemsex, sessions maratonianes de sexe i drogues sintètiques.\nUna apli per denunciar agressions sexuals a FGC\nAls vagons i estacions dels Ferrocarrils de la Generalitat de la Catalunya (FGC) les víctimes i testimonis d’assetjament sexual tindran una eina extra: amb l’apli del servei podran avisar amb dos cops de dit sobre la pantalla del mòbil al centre de comandament integrat perquè quedi constància del lloc on està passant. Fins ara l’apli permetia denunciar situacions d’incivisme, però amb aquest nou nivell de concreció es prioritzaran aquestes alertes i s’espera que se sensibilitzarà més els passatgers. Malgrat que als Ferrocarrils la xifra és més baixa, la conselleria d’Interior mostra que un 17,1% de les dones víctimes d’agressions sexuals les han patit al transport públic.\nEls Mossos investiguen una possible agressió sexual a una nena de 13 anys a Barcelona


Goigs i devocions populars: Goigs al Santíssim Sagrament. Ulldemolins (Priorat, Tarragona).\nGoigs al Santíssim Sagrament. Ulldemolins (Priorat, Tarragona).\nGOIGS AL SANTÍSSIM SAGRAMENT QUE EL POBLE D'ULLDEMOLINS CANTA EN DIADES DEL JUBILEU I DEL CORPUS.\nPuix que Déu se'ns oferia,\nflor de blat i vi novell:\nPasqua nostra, Diví Anyell.\nCom és pròdiga l'entranya\nde l'Amor que al món reneix!\nJesucrist a la muntanya\nmultiplica el pa i el peix.\nOh prodigi on es destria\nd'altra gesta august cancell.\nJa d'antic la fe s'abriva\ncada anyada a Ulldemolins:\nJubileu, fita festiva\nque ens colpeix tan rel endins!\nAmb tu Pasqua es prenuncia,\nper tu guaita el ginestell.\nCap al Crist Loreto ens guia,\nMare i Fill un sol joiell:\nGoigs editats amb motiu de la celebració del 400 Jubileu d'Ulldemolins. 1-4 d'abril de 1995.\nEsglésia parroquial de Sant Jaume d'Ulldemolins.\nEtiquetes de comentaris: Eucaristia, Santíssim Sagrament, Ulldemolins


l'experiment de l'institut és tan bo que va a l'espai, una bona xarxa de notícies - Totes Les Novetats\nJulian Rubenfein pot tenir només 15 anys, però el seu experiment de biologia va ser tan impressionant que va guanyar un lloc en el proper llançament de càrrega a l’espai.\nJulian, un estudiant amb seu a Nova York, va dissenyar i presentar el seu projecte a la NASA per a la 2a competició anual Genes in Space.\nD’altres 200 enviaments d’estudiants, Julian va ser votat com el més impressionant.\nLa proposta de Julian consistia en explorar com envelleixen els astronautes mentre es troben a l’espai. L'experiment ho fa mesurant la longitud dels telòmers, les tapes que protegeixen l'ADN dels vostres cromosomes i s'escurcen amb l'edat. Si la proposta de l’alumne és correcta, els astronautes tindran telòmers més curts que les persones lligades a la Terra, la qual cosa implica que envelleixen més ràpidament mentre estan a l’espai.\nRELACIONATS: 4 noies joves de GoFundMe han fet més pel món que la majoria d’adults\nL'experiment tenia previst viatjar a l'Estació Espacial Internacional el 24 de març com a part d'una missió de subministrament de càrrega, tot i que el vol s'ha endarrerit fins a una data posterior durant les properes setmanes.\n'Abans de presentar-me a la competició, ni tan sols sabia que l'ISS tenia un laboratori funcional, i molt menys que s'hi estaven realitzant experiments biològics', va dir Julian a la Good News Network. 'Competències com Genes in Space obren els ulls dels estudiants a la gran quantitat d'investigacions d'avantguarda que es duen a terme a l'espai exterior'.\n“És increïble que pugui fer alguna cosa així com a estudiant de secundària. La competència Genes in Space em va fer adonar-me que els estudiants de secundària poden contribuir a la ciència general de formes legítimes i significatives '.\nVoleu aquesta història als vostres amics: feu clic per compartir\njugant a canviar el moll de la badia\nmanta navajo venuda per 1,5 milions\ncontrasenya d'inici de sessió de la llista angie\ncampanya d’abraça gratuïta\nPrimeres regles asiàtiques a favor del matrimoni homosexual\nLes fotos Crazy Pink Tutu del marit ajuden a combatre el càncer de mama\nLa parella descobreix un tresor enterrat que val 52.000 dòlars al jardí del darrere i ho torna tot als propietaris\nDesitjo que un heroi reparteixi 500.000 dòlars a veterans que ho necessitin\nEl vostre microbioma intestinal podria predir millor la malaltia i la vida útil que la vostra pròpia genètica\nDesprés de la batalla èpica, la 'casa de l'hòbbit' de la vida real es salva de la demolició\nEls robots alimentats amb energia solar que podrien estalviar males herbes podrien estalviar als agricultors milers de milions de dòlars en herbicides\nUn dispositiu econòmic 'primer en el seu tipus' pot generar electricitat a partir de les nevades


Bloc NoFemelCIM: 03/2008\nDe cara a la paret!\nEstem acostumats que la classe política, la què governa, la què té un càrrec públic gràcies als vots de la gent, critiqui els actes i les manifestacions crispades de la pròpia societat que administra. El cas més recent és la desqualificació cap a la plataforma NOFEMELCIM titllant-los de “mal educats” per l’escridassada al president del Consell Comarcal del Baix Penedès a la seva visita a Banyeres.\nEntenem que estem en època electoral i s’ha de fer campanya però no fem barreges. Una cosa és la propaganda electoral de partit —atribuir falsament la militància a un grup polític concret de la majoria de manifestants— i l’altra, desqualificar l’acte, per amagar que al Penedès hi ha problemes que els polítics no saben o no volen resoldre.\nPer què qui governa només veu la “mala educació” de les manifestacions espontànies dels seus governats? Aquestes no neixen, precisament, com a conseqüència que els seus governants no se’ls escolten?\nLa Plataforma NOFEMELCIM ha generat propostes concretes sobre el territori que no han estat debatudes ni han obtingut resposta raonada per part dels seus governants, ni ara ni abans. Ans al contrari, aprofitant-se de càrrecs públics, donen l’esquena a aquestes reivindicacions i fan la seva anant, moltes vegades, en sentit contrari o amagant el cap sota l’ala en espera de temps millors.\nLa gent no es manifesta escridassant als seus representants així com així, sense motiu. Prèviament la “mala educació” s’ha produït de la banda dels que “governen”. O potser no és de mala educació fer creure a la gent que s’ha produït un debat sobre el territori amb la farsa de tres dirigides sessions públiques? O no és de mala educació governar amb hipocresia fent cas omís d’una proposta coherent i sostenible i acceptar, submisament, la imposició aliena al territori d’un model fill de l’especulació global? No excedeix, inclús, la “mala educació” per convertir-se en “mala democràcia”?\nMolts, acostumats a manar a raser de contenidors polítics, només veuen la mala educació en els actes reivindicatius. Veuen la palla en ull aliè i no la biga en el seu. No se n’adonen compte que aquests actes “mal educats” són conseqüència de la manca de respecte que genera la prepotència del poder polític.\n“Les institucions són sagrades!” venen a dir, “no es pot escridassar a un representant públic!”. Sí, són sagrades per a tothom, també per a qui les representa. O no és uns menyspreu a elles emprar el càrrec per interessos personalistes —carregar les piles de l’ego personal— o de partit —estar al servei d'interessos estranys— per comptes de fer-ho per defensar el territori i les reivindicacions de la seva gent?.\nAmb aquesta actitud, els nostres governants ens demostren tenir “mala educació democràtica”. Potser ja seria hora de canviar d’actitud o de que els vots els fessin canviar. Es fa difícil, en aquestes circumstàncies, trobar un partit que defensi realment, amb intel·ligència, els interessos del nostre territori.\nEn aquesta adormida democràcia només tenim dues maneres d’exposar les nostres opinions i mantenir-nos desperts: votar a qui i com ens doni la gana i manifestar-nos com ens dicti el cor.\nPublicat per No Fem el CIM a 4:30 p. m. Cap comentari:


Productes Rebaixats| Look and Remember - Look and Remember\nInici > Preu rebaixat\nMostrant 1 - 24 de 178 elements\nSorprèn-la en el seu 60 aniversari amb aquest divertit i curiós llibre de tapa dura. El regal per a donar la benvinguda als quaranta amb energia i, sempre amb bon humor. Anècdotes de persones que van triomfar als 60, dilemes, quarantadístiques, frases cèlebres... Amb divertides il·lustracions i imatges a tot color. En definitiva, la benvinguda a un club...\nSorprèn-lo en el seu 60 aniversari amb aquest divertit i curiós llibre de tapa dura. El regal per a donar la benvinguda als quaranta amb energia i, sempre amb bon humor. Anècdotes de persones que van triomfar als 60, dilemes, quarantadístiques, frases cèlebres... Amb divertides il·lustracions i imatges a tot color. En definitiva, la benvinguda a un club...\nSorprèn-la en el seu 40 aniversari amb aquest divertit i curiós llibre de tapa dura. El regal per a donar la benvinguda als quaranta amb energia i, sempre amb bon humor. Anècdotes de persones que van triomfar als 40, dilemes, quarantadístiques, frases cèlebres... Amb divertides il·lustracions i imatges a tot color. En definitiva, la benvinguda a un club...\nSorprèn-lo en el seu 40 aniversari amb aquest divertit i curiós llibre de tapa dura. El regal per a donar la benvinguda als quaranta amb energia i, sempre amb bon humor. Anècdotes de persones que van triomfar als 40, dilemes, quarantadístiques, frases cèlebres... Amb divertides il·lustracions i imatges a tot color. En definitiva, la benvinguda a un club...\nSorprèn-la en el seu 30 aniversari amb aquest divertit i curiós llibre de tapa dura. El regal per a donar la benvinguda als quaranta amb energia i, sempre amb bon humor. Anècdotes de persones que van triomfar als 30, dilemes, quarantadístiques, frases cèlebres... Amb divertides il·lustracions i imatges a tot color. En definitiva, la benvinguda a un club...\nSorprèn-lo en el seu 30 aniversari amb aquest divertit i curiós llibre de tapa dura. El regal per a donar la benvinguda als quaranta amb energia i, sempre amb bon humor. Anècdotes de persones que van triomfar als 30, dilemes, quarantadístiques, frases cèlebres... Amb divertides il·lustracions i imatges a tot color. En definitiva, la benvinguda a un club...\nEls llibres de la col·lecció "L'any que tu vas néixer" s'han convertit en tot un clàssic. Un regal d'aniversari ideal que alegrarà l'ambient i despertarà la curiositat. Què va passar el2003. Com es vestia. Quant valien les coses. Què es va inventar. Com eren els anuncis. I, molt més!. 24 pàgines de breus notícies, curiositats i efemèrides, ambientades amb...\nEls llibres de la col·lecció "L'any que tu vas néixer" s'han convertit en tot un clàssic. Un regal d'aniversari ideal que alegrarà l'ambient i despertarà la curiositat. Què va passar el2002. Com es vestia. Quant valien les coses. Què es va inventar. Com eren els anuncis. I, molt més!. 24 pàgines de breus notícies, curiositats i efemèrides, ambientades amb...\nEls llibres de la col·lecció "L'any que tu vas néixer" s'han convertit en tot un clàssic. Un regal d'aniversari ideal que alegrarà l'ambient i despertarà la curiositat. Què va passar el2001. Com es vestia. Quant valien les coses. Què es va inventar. Com eren els anuncis. I, molt més!. 24 pàgines de breus notícies, curiositats i efemèrides, ambientades amb...\nEls llibres de la col·lecció "L'any que tu vas néixer" s'han convertit en tot un clàssic. Un regal d'aniversari ideal que alegrarà l'ambient i despertarà la curiositat. Què va passar el2000. Com es vestia. Quant valien les coses. Què es va inventar. Com eren els anuncis. I, molt més!. 24 pàgines de breus notícies, curiositats i efemèrides, ambientades amb...\nEls llibres de la col·lecció "L'any que tu vas néixer" s'han convertit en tot un clàssic. Un regal d'aniversari ideal que alegrarà l'ambient i despertarà la curiositat. Què va passar el1999. Com es vestia. Quant valien les coses. Què es va inventar. Com eren els anuncis. I, molt més!. 24 pàgines de breus notícies, curiositats i efemèrides, ambientades amb...\nEls llibres de la col·lecció "L'any que tu vas néixer" s'han convertit en tot un clàssic. Un regal d'aniversari ideal que alegrarà l'ambient i despertarà la curiositat. Què va passar el1998. Com es vestia. Quant valien les coses. Què es va inventar. Com eren els anuncis. I, molt més!. 24 pàgines de breus notícies, curiositats i efemèrides, ambientades amb...\nEls llibres de la col·lecció "L'any que tu vas néixer" s'han convertit en tot un clàssic. Un regal d'aniversari ideal que alegrarà l'ambient i despertarà la curiositat. Què va passar el1997. Com es vestia. Quant valien les coses. Què es va inventar. Com eren els anuncis. I, molt més!. 24 pàgines de breus notícies, curiositats i efemèrides, ambientades amb...


SANT BOI DE LLOBREGAT: HISTÒRIA I PATRIMONI: Memoràlia: La Plaça de la Constitució\nMemoràlia: La Plaça de la Constitució\nL’antiga plaça del Mercadal, al capdamunt dels carrers de l’Alou i del Pont, deu el nom actual a fets succeïts durant el Trienni Liberal (1820-23).\nEl novembre de 1821 es va instal·lar, al centre de la façana de la Casa de les Voltes (sota les porxades de la qual se celebrava el mercat), una làpida commemorativa de la proclama constitucional (Cadis, 1812). En la inauguració, el batlle Baldiri Castells feu un breu però abrandat discurs per convidar una ciutadania entusiasmada per acompanyar-lo:\n“en el justo placer de que con tan plausible motivo me veo inundado; sostenidos con la esperanza de la dicha que os ofrecen las nuevas instituciones y animados de los patrióticos deseos de prosperidad de la Nación, romped vuestra gozosa admiración con expresiones de júbilo y gritad conmigo: Viva la Constitución”\nEl 1823, les forces absolutistes amb al reforç francès dels «Cent Mil Fills de Sant Lluís», aboliren el règim Constitucional. S’iniciava un nou període de repressió.\n(Revista VIURE SANT BOI, gener de 2004)\nImatge: Reproducció fotogràfica d'una aquarel·la, vuitcentista, de Joaquim Coll (AHMSBL)\nEtiquetes de comentaris: 1801-1900, Ajuntament, Política, Territori i urbanisme