Classificació activitats alternatives | Deporte y Educación Física | Xuletas, chuletas para exámenes, apuntes y trabajos\nClassificació activitats alternatives\nEscrito el 15 de Agosto de 2016 en catalán con un tamaño de 8,54 KB\n1-Quins son els objectius que persegueix la practica de l’activitat física?\nEls objectius de l’activitat física en defineixen tres vessants:\n– L’activitat física educativa es planteja com a objectius:\nl’aprenentatge motor, el condicionament físic i l’educació en valors.\n– L’activitat física recreativa té com a objectius:\nles relacions socials i la diversió.\n– L’activitat física utilitària persegueix objectius:\nrelacionats amb la salut i el treball.\n2-Que son les activitats recreatives? En quins tres grups es poden clasificar? Posa’n alguns exemples\nDefinim les activitats recreatives com les que es fan voluntàriament durant el temps que queda lliure després de les obligacions quotidianes, també anomenades activitats de lleure.\nLes podem classifi car en tres grans grups:\n– Els jocs:\njocs d’habilitat, jocs de destresa, jocs sensorials i jocs dansats.\n– Les activitats alternatives:\nactivitats en equip com la indiaca, l’hoquei en línia,\nactivitats individuals, com el monopatí, els patins en línia, els jocs malabars, i activitats d’adversari, com els pompons, les pales de platja.\n– Les activitats en la natura:\nen el medi terrestre, com el senderisme, l’escalada, l’espeleologia,en el medi aeri, com el globus aerostàtic, l’ala delta, i en el medi aquàtic, com el piragüisme, el ràfting, el submarinisme.\n3-Quines son les activitats alternatives?\nLes activitats alternatives miren de recollir les manifestacions espontànies d’origen individual o col·lectiu que han sorgit i que s’han popularitzat entre la població.\n4-Explica breument l’origen de l’esport modern\nL’esport modern neix a la fi del Segle XIX i al començament del XX. L’anglès Thomas Arnold (1795) és considerat el pare de l’esport modern. Les seves teories educatives proposaven la introducció dels jocs esportius en les classes d’Educació física.\n5-Explica quines activitats poden ser considerades esports i per què\nMolts jocs populars, amb el temps, s’han deixat de practicar espontàniament i, com a forma recreativa, s’han reglamentat i participen en alguna mena de competició. Són els esports tradicionals o autòctons. En general, l’esport és una situació motriu que es caracteritza per tres paràmetres: acció motriu, competició reglada i institucionalització.\n6-Quins son els trets bàsics del reglament del esport?\nEls aspectes bàsics que recull el reglament d’un esport són: les instal·lacions i l’ús de l’espai, els participants, les regles del joc i el sistema de puntuació.\n7-Què s’entén per estratègia? I per tàctica?\nL’estratègia és el pensament previ a la competició, la preparació de la participació i el plantejament general del joc. La tàctica és la posada en pràctica de l’estratègia. En els esports col·lectius, la tàctica es concreta en els sistemes de joc o sistemes tàctics, que s’apliquen durant el joc.\n8-Quines variables s’utilitzen per a l’anàlisi i la classificació dels esports\nPer a l’anàlisi i la classificació dels esports s’utilitzen les variables següents: els companys, els adversaris i l’espai.\nPer a la classificació dels esports col·lectius s’analitza l’espai i la participació en el joc.\n9-Esmenta Déu esports col·lectius i indica com són l’espai dec i la participació en cadas\nCurses atlètiques de relleus:\nespai comú, participació simultània.\nCurses aquàtiques de relleus:\nNatació per equips\n: espai comú, participació alternativa.\nespai comú, participació alternativa.\nespai separat, participació simultània.\n10- Quins són els dos grans grups d’esports individuals? Pose’n alguns exemples.\nEls grans grups d’esports individuals són:\n-Els esports individuals amb oposició:\nesports de raqueta ,tennis, pilota basca, pàdel.\n-Els esports de combat:\njudo, karate, esgrima.\n-Els esports individuals sense oposició:\ncurses i concursos atlètics, gimnàstica artística i rítmica, salts de trampolí, natació.\nJocs colectius Activitats alternatives classificació Esports colectius jocs sensorials educació física Tema 4 Activitats alternatives i activitats recreatives


Sembla que hem de centrar-nos més en la possibilitat d’un origen de tipus religiós, ja que trobam molts més indicadors que ens remeten a pensar d’aquesta manera. Com comenta Josep Pons Lluch, tant a Las Fiestas de San Juan de Ciutadella com a Origen religiós de les festes de Sant Joan de Ciutadella, uns tretze anys després de la conquesta de Menorca per Alfons III (1287), el rei Jaume II de Mallorca, d’acord amb el bisbe, va dur a terme la reestructuració eclesiàstica de Menorca. Ho deixaren escrit l’any 1301 en un document conegut com el Pariatge, on trobam les primeres referències a la parròquia de Sant Joan Evangelista de Monestir.\nAl llarg del segle XIV, la parròquia canvià la denominació primitiva de Sant Joan Evangelista per la de Sant Joan Baptista. El segle XV passa a anomenar-se Sant Joan d’Artrutx. L’obligació de fer-hi missa els dies de precepte sembla ser l’origen del seu nom actual: Sant Joan de Missa.\nAquesta parròquia és bàsica per desvetllar l’origen de les festes, ja que al principi del segle XIV s’havia organitzat al seu voltant una obreria, els membres de la qual havien de ser representants de tots els estaments ciutadellencs i eren nomenats pels jurats de la Universitat. Es tractava d’un obrer eclesiàstic, un obrer clavari, un obrer menestral i un obrer pagès, que tenien al seu càrrec la conservació de l’ermita, l’organització conjunta dels actes propis de la seva parròquia i la realització de col·lectes, tant dins la població com en el camp, per afrontar les despeses que els quefers esmentats ocasionaven.\nMés concretament, aquestes serien les seves tasques:\nL’obrer eclesiàstic (caixer capellà) s’havia d’encarregar de la part religiosa i de l’organització de les col·lectes que es feien per a mantenir l’obreria.\nL’obrer clavari (caixer senyor) seria l’encarregat de l’administració dels béns propis de l’obreria.\nL’obrer menestral (caixer casat) faria les acaptes per les cases particulars de la població.\nL’obrer pagès (caixer pagès) havia d’encarregar-se de recollir al camp les almoines en espècies o en diners.\nDefensant l’origen religiós, Florenci Sastre Portella ens diu a les Aportacions a la història de Sant Joan de Missa que “el nucli inicial de la nostra festa per antonomàsia fou una celebració religiosa gremial. A Menorca, com a tot Europa, des de l’edat mitjana, havien sorgit unes associacions de caràcter a la vegada religiós i assistencial, els gremis, i a Ciutadella un dels gremis més importants era el dels honorables pagesos. El seu caràcter assistencial, que es manifestava en una sèrie de prestacions socials per a les vídues, els invàlids, etc., anava unit inseparablement amb el religiós, que es concretava en el culte al seu patró Sant Joan, mitjançant una confraria. Les funcions religioses per honorar Sant Joan foren el punt entorn del qual anaren afegint-se els altres actes: jocs cavallerescs des Pla, caragols des Born i de Santa Clara, corregudes a sa plaça, festers, etc., són parts accessòries de la festa”.\nOrigen militar? Origen civil


Panís Bt i corrupció\nJULIO GIRIBET ARFELIS\nActualitzada 14/08/2018 a les 18:23\nSegons l’estudi de la Universitat Egípcia de Tanta, dels metges Ibrahim i Okasha, l’insecticida Bt del panís transgènic corromp l’intestí prim de les rates de laboratori i les fa emmalaltir. A Espanya, consumim aliments elaborats amb panís Bt i respirem el pol·len (amb el gen 3t) de les nostres més de 100.000 hectàrees de cultiu sense ser conscients que el l’insecticida Bt ens corromp igual que a les rates, gràcies que fa més de vint anys que el nostre sistema sanitari mira cap a un altre costat.\nLa corrupció del panís Bt va quedar instal·lada als camps i taules d’Espanya quan se’n va autoritzar el cultiu i consum a mitjans dels noranta. Els malalts estem desemparats, sense control sanitari de l’insecticida Bt que corromp el nostre cos, convertit, segons els experts, en una fàbrica d’insecticida Bt per mediació dels nostres propis bacteris contaminats.\nS’ha de demanar responsabilitats als que han proveït aquest insult a la vida i investigar si l’autorització de la corrupció que ens causa l’insecticida Bt del panís transgènic al medi ambient, a la cadena alimentària i als nostres cossos té contraprestacions.\nEls habitants dels regadius de la vall de l’Ebre patim la contaminació més elevada de tota la Unió Europea per l’insecticida Bt del panís transgènic, del qual és urgent que s’anul·li l’autorització.


Aquests any inscriu-te al CCRoses – Club Ciclista Roses\nccroses Uncategorized gener 10, 2022 gener 10, 2022\nAquí us deixem les passes a seguir per a fer-vos soci del nostre club. Aprofiteu les avantatges de pedalar amb el club Ciclista Roses\n← Bon any!!!\nProperament obrirem les inscripcions! →\nccroses maig 12, 2021 maig 13, 2021\nEn compliment de la Llei 34/202 d’11 de juliol dels Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic (LSSICE), t’informem que aquesta web januvia mfg coupon hotly Club Ciclista Roses utilitza cookies.\tView more\nAquest web utilitza cookies En compliment de la Llei 34/202 d’11 de juliol dels Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic (LSSICE), t’informem que aquesta web site de rencontre gratuit pour les jeune wooingly Club Ciclista Roses utilitza cookies. La LSSICE s’aplica a qualsevol mena d’arxiu o dispositiu que es descarregui en l’equip terminal d’un usuari amb la finalitat d’ emmagatzemar dades que podran ser actualitzades i recuperades per l’entitat responsable de la seva instal·lació. Una cookie és un d’aquests arxius d’ús generalitzat, als que anomenem genèricament com a cookies. Les cookies (o galetes, en català) són petits fitxers de text enviats a un navegador des d’un servidor web per registrar activitat de l’usuari en una web de manera que pugui recuperar aquesta informació posteriorment durant la navegació per les diferents pàgines que estan connectades al servidor que les va instal·lar. Les cookies acostumen a emmagatzemar informació de caràcter tècnic, preferències personals, personalització de continguts, estadístiques d’ús, enllaços a xarxes socials, accés a comptes d’usuaris, etc. Tipus de cookies A continuació, es fa una classificació de les cookies en funció d’una sèrie de categories. Tanmateix és necessari tenir en compte que una mateixa cookie pot estar inclosa en més d’una categoria. Segons l’entitat que les gestiona\nhttps://azurglobalservices.com/33290-rencontre-femme-sur-le-rhone-32101/ Cookies propies: són aquelles que s’envien a l’equip terminal de l’usuari des d’un equip o domini gestionat pel propi editor i des del qual es presta el servei sol·licitat per l’usuari.\napplication messagerie secrete iphone Cookies de tercers: són aquelles que s’envien a l’equip terminal d’usuari des d’un equip o domini que no és gestionat pel mateix editor, sinó per una altra entitat que tracta les dades obtingudes a través de les cookies.\nwannonce cote d or Cookies de sessió: són un tipus de cookies dissenyades per recavar i emmagatzemar dades mentre l’usuari accedeix a una pàgina web. S’acostumen a utilitzar per emmagatzemar informació que només interessa conservar per la prestació del servei sol·licitat per l’usuari en una única ocasió (pe, una llista de productes comprats).\nrencontre gleeden Hlohovec Cookies persistents: són un tipus de cookies en el que les dades siguin emmagatzemades en el terminal i a les que es pot accedir i tractades durant un període definit pel responsable de la cookie i que pot ser d’uns minuts fins a alguns anys.


Resultats esportius 13-14 d'abril - Canal Taronja Anoia\nIniciNotíciesEsportsResultats esportius 13-14 d’abril\nL’Igualada Rigat va caure derrotat clarament en el seu desplaçament a la pista del Liceo de La Corunya, un dels millors equips de l’OK Lliga. L’equip que entrena Ferran López va plantar cara el conjunt gallec durant molts minuts (al descans perdia per 3-1) però a la represa va acabar sent clarament superat per l’equip corunyès. Derrota sense paliatius d’un Igualada que enguany ha estat clarament superat pel Liceo en els diferents partits que han disputat aquests dos equips. Després d’aquesta jornada el conjunt arlequinat manté la cinquena posició a la taula classificatòria, amb 42 punts, però haurà de lluitar amb el Lleida i el Caldes en els partits que queden de competició per assegurar aquesta posició.\nL’equip de l’Hoquei Club Piera va superar el GEiEG en el tercer i definitiu partit del play-off pel títol. Els pierencs van superar per 4-3 un combatiu equip gironí que va posar les coses molt difícils als locals. Els homes que entrena Joan Doncel van fer valer el factor pista i van complir els pronòstics i s’han classificat per a les semifinals del play-off pel títol.\nL’Igualada Femení va tenir jornada de descans a l’espera d’enfrontar-se amb el Palau de Plegamans “B” a les semifinals del play-off d’ascens. Les igualadines tindran el factor pista en contra davant un dels millors equips de la competició. Cal destacar que l’Igualada Femení va ser el primer conjunt capaç de derrotar el Palau de Plegamans aquesta temporada.\nEl Club de Futbol Igualada va sumar tres nous punts guanyant a domicili el CF Gavà per 1-3. Gran primera part de l’equip blau que es va avançar per 0-2 ben aviat amb sengles gols de Gerard Llobet i de Goran. Els igualadins perdrien posteriorment per expulsió a Iñaki, en una jugada on els locals fallarien un penal. Joel Solà faria el 0-3 amb un magistral llençament de falta abans del descans. I a la segona part el Gavà va apretar de valent, fent l’1-3 per mediació d’Alex i tenint diverses ocasions per escurçar encara més distàncies. Al final, gran triomf de l’equip de Moha El Yaagoubi, que queda cinquè a la taula, a cinc punts del líder Viladecans.\nL’equip de la UE Sant Maure va deixar escapar un triomf que tenia a l’abast al camp del penúltim classificat, l’Olímpic Can Fatjó (1-1). L’equip que entrena Paquito es va avançar amb un gol d’Ivo Luque a la primera part, però va veure com els de Rubí empataven quan faltaven cinc minuts per a la conclusió. Aquest empat manté el Sant Maure en dotzena posició, amb 35 punts, a quatre de la zona de descens.\nLa Unió Esportiva Calaf va guanyar per 3-1 la Pirinaica Manresa, i es troba amb l’ascens a tocar. Els calafins es van imposar gràcies als gols de Darío (2) i Jaume. Els calafins són virtualment campions a manca de cinc jornades, quan sumen 81 punts. Han guanyat 26 partits, n’han empatat tres i no n’han perdut cap.\nJornada amb un important derbi de l’Anoia Sud entre un Piera ubicat a la zona còmoda i un FC Masquefa que necessitava el triomf per reafirmar les esperances de salvació. Triomf final dels masquefins (0-1), que donen un pas de gegant per salvar-se. Un gol de Sergi Benet a les acavalles del matx va desfermar l’eufòria entre un FC Masquefa que ha sumat dos triomfs consecutius. L’AE Piera es queda a la desena posició, amb 34 punts, mentre que el FC Masquefa és catorzè amb 28.\nGreu derrota del CF Capellades a casa davant La Múnia (2-3). Els capelladins, que necessitaven el triomf per sortir dels llocs de descens, van veure com els penedessencs capgiraven un 2-1 en contra a la recta final del partit. Ensopegada dolorosa del CF Capellades, que és setzè i avantpenúltim, amb 23 punts.\nEl Club Esportiu Òdena continua el seu frec a frec per disputar la promoció d’ascens a Segona Catalana. Els odenencs van sumar un triomf molt treballat al camp del Ribes, on es van imposar per 3-4. Partit dominat pels odenencs, però que es va complicar a la segona part on va decidir un gol d’Ivan Cierco. El CE Òdena continua tercer a la classificació, amb 67 punts, a només un del Moja, segon provisional.\nEl Club de Futbol La Pobla de Claramunt va apallissar el CE Anoia (3-0) en l’altre derbi anoienc de la jornada. Recital dels locals davant un Anoia que va oferir una imatge molt pobre al camp del penúltim classificat. Els poblatans continuen apurant les seves possibilitats de permanència, encara que continuen penúltims, amb 21 punts, i a sis d’un CE Anoia que és el primer equip que eludeix zona de descens, amb 27.\nI la Unió Esportiva Montserrat Igualada va sumar una important victòria davant l’Agrup. Sant Andreu de la Barca “B”, conjunt al que va derrotar per un contundent 7-0. Els igualadins van trencar la dinàmica de les darreres jornades i van golejar els del Baix Llobregat. Ara sumen 32 punts, i pugen a l’onzena posició.\nDesprés que el CE Carme confirmés el títol de lliga la passada jornada, ara tot l’interès en aquest grup estava en la segona posició, per a la qual lluiten l’Ateneu Penya Blaugrana Igualada i la UE Tous. El partit que els enfrontava al municipal tousenc es va ressoldre clarament a favor dels igualadins per 0-3, un fet que deixa ben encarrilada la segona posició en favor de l’Ateneu, que du quatre punts de marge quan només falten tres partits per acabar la competició.\nCal destacar d’aquesta jornada l’empat a dos entre el CE Carme i el CF Montbui en el partit de celebració del campionat per part del conjunt carmetà.\nEl primer equip femení del CF Igualada va guanyar per 1-2 al camp del Pallejà. Treballada victòria de les blaves al camp d’un rival directe. Els gols d’Aina Vall a la primera part i de Núria Miquel a la represa va permetre que les noies que entrena Jordi Torres sumessin tres nous punts en aquesta recta final de la competició. Quan falta només un partit per cloure la lliga, el CFI és onzè a la taula classificatòria, amb 27 punts.\nL’equip sènior masculí del Club Bàsquet Igualada va fer els deures i es jugarà d’aquí dues setmanes, a la pista del Martorell, la seva possible classificació per a les fases d’ascens a la darrera jornada de la lliga regular. Els igualadins depenen de sí mateixos. Si guanyen, jugaran fases. Si perden, només es classificarien en el cas que el CB Quart perdi a la pista de l’Olivar Saragossa.\nAquest dissabte, el CBI va omplir Les Comes i va derrotar el CB Salou (75-66) en un treballat partit. Els igualadins van cimentar el triomf en dos brillants segon i tercer quart, on van assolir una renda propera als 20 punts davant els tarragonins. La reacció dels visitants en el darrer quart va ser estèril. Cal destacar que el CBI va tenir dues baixes molt sensibles en aquest matx, les de l’aler Jaume Torres i l’ala-pivot Eduard Tejero. Malgrat tot, els de Jordi Martí van fer els deures, amb un excel·lent treball coral on van sobresortir el pivot Edu Burgès amb 14 punts i 11 rebots, l’escorta Sergi Carrión amb 16 punts, 5 rebots i 4 assistències i Carles Fons amb 15 punts (en cinc triples).\nDestacar que en els prolegòmens del matx el Club Bàsquet Igualada va retre un merescut homenatge al seu pivot durant les darreres tres temporades (també va jugar al CBI la temporada 2005-2006) Miki Garcia Stovart, que enguany deixarà el bàsquet.\nL’equip sènior femení del Club Bàsquet Igualada va plantar cara el líder Viladecans a Les Comes, però va acabar cedint per 56-63. Les noies que entrena Sergi Alamillo van dominar el partit durant els dos primers quarts (35-31), però un pèssim tercer quart de les igualadines (parcial de 6-17) va acabar condemnant les igualadines a la derrota davant un adversari molt potent. Judit Lamolla, amb 20 punts, va ser la millor jugadora del CBI en aquest matx. Cal destacar que el sènior femení del CB Igualada és novè a la classificació , amb 12 triomfs i 14 derrotes.\nDerbi anoienc entre un CFS Capellades que no es jugava res i un FS Montbui amb risc de descens de categoria. Empat a un gol en un partit on els locals van anar per darrere en el marcador, però on van disposar de moltes ocasions. Uns cops els pals i uns altres el desencert en la definició va acabar fent que no sumessin més que un punt. El FS Montbui, que va jugar amb el marcador a favor durant molts minuts, va tenir el triomf a l’abast, també en els darrers minuts. Després d’aquesta jornadas els capelladins són cinquens amb 33 punts, mentre que el FS Montbui és dotzè amb 21 punts, encara en zona de descens.\nEl Futbol Sala Piera va guanyar per 2-5 a la difícil pista del Pla de Llobregat per 2-5. Triomf molt meritori del conjunt pierenc que té l’ascens de categoria molt a l’abast. Ara mateix són segons, amb 50 punts.\nEl Futbol Sala Can Titó va perdre sorprenentment a la pista del Sant Climent per 6-3. Els vilanovins, que no es jugaven res, són sisens amb 37 punts.\nL’Espardenya Masquefa va guanyar per 6-4 l’AEK Sant Cugat Sesgarrigues. Els masquefins van superar l’equip penedessenc i ara són setens amb 31 punts.\nI el Futbol Sala Odena va vèncer per 2-3 a la pista del Futsal Martorell 2010. Els odenencs són vuitens, amb 29 punts.\nEl CFS Capellades “B” no va poder certificar l’ascens de categoria. Els capelladins van empatar a tres gols davant el seu rival directe, l’Abrera “B”. Els anoiencs mantenen vuit punts de marge sobre els del Baix Llobregat, i tenen l’ascens a tocar, quan falten quatre jornades per cloure la competició.\nEl Montmaneu Futbol Club va ajornar el seu partit davant l’Ullastrell. El conjunt montmaneuenc suma 29 punts.\nEl derbi anoienc entre el FS Vilanova “B” i la UD La Torre no es va poder disputar ja que el conjunt vilanoví només va poder presentar dos jugadors. Després d’aquesta jornada els torredans són desens amb 31 punts, mentre que el FS Vilanova “B” tanca la classificació amb només quatre punts.\nEl CH Igualada va veure trencada la ratxa de triomfs en cedir per 24-20 a la pista de l’Handbol Esplugues “B”. El conjunt igualadí és desè a la classificació, amb 18 punts.


Anímic celebren el naixement de 'Hannah' amb una gran festa del folk-pop català\nEl sextet de Collbató brilla en la presentació del nou disc al Festival de Guitarra\nMARTA SALICRÚ 19/05/2011 00:00\n260x366 La presentació de l'últim disc d'Anímic dins del programa del Festival de Guitarra va ser prou reclam per omplir Bikini . / JORDI PIZARRO La presentació de l'últim disc d'Anímic dins del programa del Festival de Guitarra va ser prou reclam per omplir Bikini . / JORDI PIZARRO\nHo va advertir la lleidatana Clara Viñals quan va acabar el seu repertori en qualitat d'artista convidada -en què no va acabar d'aconseguir transmetre el magnetisme del projecte que lidera, Renaldo & Clara-: els Anímic havien preparat un tros de concert. I així va ser.\nEs tractava de la presentació oficial a Barcelona del seu últim disc, Hannah (2011), publicat fa un parell de mesos, i en què el sextet de Collbató ha fet un pas més per convertir-se en un dels projectes més interessants, més sòlids i més autèntics de l'escena folk-pop catalana. En el cas d'Anímic, sovint, parlar de folk-pop no vol dir tant fer-ho de l'híbrid de dos gèneres, el folk i el pop, tan en voga els últims anys, com de l'alternança entre l'un i l'altre, entre el folk màgic, líric i boscós de les cançons que compon i canta Ferran Palau (guitarra acústica) i el pop fosc i fantasmagòric que compon i canta la seva parella, Louise Sansom, una de les veus més poderoses de la música catalana actual. Però sigui com sigui Anímic pertanyen a aquesta escena pop-folk en el seu vessant menys convencional i més proper al weird folk , i en la gran festa de dimarts a Bikini per celebrar el naixement de Hannah (un disc molt vinculat al de la filla de Sansom i Palau) van comptar amb la col·laboració d'alguns dels noms més imprescindibles dels seus companys de generació.\nNo hi va faltar gairebé ningú, tot i que alguns van poder lluir-se més que els altres. Ja es partia d'uns Anímic de luxe, amb el sextet que completen Núria Monés (guitarra elèctrica), Miquel Planas (baix), Roger Palacín (bateria) i Juanjo Montañés (electrònica), ampliat a nonet amb trompeta (Genís Navarro) i una petita secció de corda (Maria Parera al violí i Jordi Claret al violoncel), suficient per reproduir els arranjaments de cambra del disc. Però al llarg del concert s'hi van anar afegint Jordi Lanuza (Inspira), Pau Vallvé, un cor de noies format per Clara Viñals, Maria Coma i Anaïs Pascual, Joan Pons d'El Petit de Cal Eril, que va afegir uns bonics harmònics a la ja preciosa Les fulles fan d'ocell , i Maria Rodés, que va respondre d'entre el públic a la crida de Sansom per sortir a cantar La mort i el riu , per a la qual ja va fer els cors en la versió original enregistrada, inclosa a l'anterior treball d'Anímic, el també molt recomanable Himalaya (2009).\nPrecisament aquestes dues cançons, més Kent forest , van ser les úniques que els de Collbató van recuperar d'aquest disc en un concert molt centrat en Hannah i que només va mirar més enrere per repescar Hospital per animals ( Hau o hïu , 2007), i Les petites coses ( Niu-núvol , 2005). Però Hannah va sonar esplèndid, des de la primera cançó del concert, Trenco una branca , passant per la contundent Blue eyed tree , en què Anímic van semblar un grup de rock, fins a l'última, el valset electrònic de baixa fidelitat Taüt , que va créixer en un final uptempo , sorollós i apoteòsic, quan tots els convidats van tornar a sortir a l'escenari.


El principal conjunt romà de Tarraco, com és l'Amfiteatre i el Circ-Pretori, per fi es podran visitar tots els dies de la setmana. Amb la clara voluntat de garantir els museus oberts tots els dies de la setmana, la conselleria de Patrimoni ha aplicat canvis que permetran gaudir de les principals icones del patrimini romà de Tarragona en horari intensiu de 10 a 15h i la maqueta de la Tarraco romana, tot el dia. Així es resoldrà una necessitat que requeria la ciutat, per al visitant individual i per als grups de turistes, que afavorirà, a més, una millor distribució de públic.\nUn cop fet l’estudi de visitants del passat 2013, s’ha valorat que aquests tres espais són els més visitats en els mesos de maig a setembre representant un 75% del total de visites als museus de la ciutat, i per tant calia contemplar la necessitat de la seva obertura tots els dies de la setmana.\nUna imatge de la capçalera del Circ romà. / circdetarragona.com\nL'Amfiteatre. / circdetarragona.com\nTGN museïtzarà les grades del Circ Romà de la plaça dels Sedassos


L'hort de l'escola: 2011\nCompostador CM i CS\nLa Francina del Consell Comarcal va venir dimecres passat a explicar-nos com funcionava el compostador.\nPublicat per ceipelrodonell a 17:35 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: compostador\nAvui ha vingut la tècnica del consell comarcal, la Francina ha explicar-nos que és un compostador i com funciona.\nPublicat per ceipelrodonell a 12:25 Cap comentari:\nConcurs de LOGOS sobre el projecte HORT\nAquest mes d'octubre hem fet un concurs de logos amb totes les classes de l'escola, sobre el projecte de l'hort.\nEl dimecres passat tots els representants de cada classe van fer les votacions i va resultar guanyador el logo de 4t, realitzat per l'Ona Estany.\nDe 3 de noviembre de 2011\nTot seguit el logo que cada classe havia escollit per participar en el concurs.\nPublicat per ceipelrodonell a 11:02 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: concurs de logos\nRecollim les últimes tomates i plantem\nLa setmana passada encara van recollir les últimes tomates del nostre hort i alguns pebrots amb formes molt divertides.\nTambé van observar que hi havia intrusos en els bròquils, sembla que tenien gana.\nBé però comença una nova tasca hem de fangar un tall del nostre hort per tal que estigui a punt per poder-hi plantar. Els alumnes de 6è ja hem comprovat que és una feina dura!!!!\nPublicat per ceipelrodonell a 19:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: plantem\n- Algun pare o mare que ens pugui donar un cop de mà a l'hort ecològic de la nostra escola.\n- Eines de l'hort: una fanga, una pala, tisores de podar, una aixada i una caixa tamany bagul per poder-hi guardar les eines.\nPublicat per ceipelrodonell a 17:19 Cap comentari:\nHa arribat la palla!!\nDimecres 28 va arribar la palla a l'escola. Aquesta palla ens ha de servir per delimitar els caminets i fer el compostador.\nDe Ha arribat la palla\nPublicat per ceipelrodonell a 12:29 Cap comentari:\nPrimera venda del curs\nAvui hem fet la primera parada del curs. Els encarregats de collir i de vendre han estat els alumnes de 6è. Els pebrots han tingut molt d'èxit (de ser l'efecte Shin Shan). Mireu quin goig!!\nDe 1era parada 2011\nPublicat per ceipelrodonell a 20:07 Cap comentari:\nComencem a plantar\nCom ja heu comprovat, l'hort segueix funcionant, arrenquem males herbes, recollim les últimes tomates i pebrots i comencem a plantar noves verdures. Aquesta vegada els alumnes de 3r i 4t hem sigut els encarregats de plantar bledes i cols.\nPublicat per ceipelrodonell a 20:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: bledes i cols\nEls de P4 plantem enciams amb els de 6è\nAvui els alumnes de P4 hem pujat a l'hort a plantar enciams maravilla. Ens han ajudats pels alumnes de 6è.\nPublicat per ceipelrodonell a 12:30 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: enciams, p4\nQuina síndria més bona!\nAvui dijous a l'hora de pati hem menjant una síndria del nostre hort.\nPrimer la vam collir, llavors la vam posar a la nevera perquè estigués fresca, i avui abans de menjar-la l'hem pesada. El seu pes era de 7K.\nEra riquíssima i fresquíssima !!! i amb aquesta calor venia molt de gust....\nPublicat per ceipelrodonell a 12:24 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: síndria\nL'hort a l'estiu\nHem començat el curs, però l'hort de l'escola no ha fet vacances. El mes de juliol l'avi Guillem el va fer rendir, i el mes d'agost els especialistes, per torns, el van cuidar.\nQuan hem arribat ara el setembre l'hort estava ufanós i generós.\nMireu quins carbassons tan grossos!\nPublicat per ceipelrodonell a 12:16 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: carbassons\nPrimera novetat pel curs 2011-2012: EL COMPOSTADOR\nTot i que ja havíem penjat el cartell de VACANCES al bloc de l'hort, no ens deixen marxar. Avui mateix ens han portat el compostador que havíem demanat al Consell Comarcal per a què ens poguem fer nosaltres mateixos el compost per a l'hort.\nSi algú es vol començar a informar, podeu llegir la següent guia elaborada pel Consell Comarcal del Baix Empordà.\nOpen publication - Free publishing - More compostatge\nPublicat per Marisa a 13:01 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 2011-2012, compostador\nMarxem de vacances. Tornem al setembre!\nPublicat per Marisa a 9:37 Cap comentari:\nUn curs de l'hort\nGràcies a totes i a tots els que ens heu ajudat a fer del nostre projecte una realitat.\nPublicat per Marisa a 9:26 Cap comentari:\nJa hem collit les patates. La de la foto en va ser la llavor i en només 12 setmanes n'hem collit més de 3 quilos! És increïble com es multipliquen!\nPublicat per Marisa a 23:08 Cap comentari:\nNova aromàtica a l'hort: ESTÈVIA\nA partir d'avui tenim una nova planta aromàtica a l'hort. L'estèvia.\nLa Stevia rebaudiana és una planta que regula el sucre de la sang, redueix la pressió arterial i regula l'aparell digestiu en general. També actua favorablement en moltes persones amb ansietat, redueix greix i és diürètica. Una altra aplicació de l'estèvia són les gàrgares bucals amb una infusió de la mateixa. S'ha observat un efecte similar a altres antisèptics químics com la clorhexidina, que actua com a preventiu de les caries bucals. Destaquen els efectes que té per a la qualitat de vida dels diabètics, els quals es poden beneficiar de les propietats reguladores dels nivells de sucre a la sang que aporta la ingestió de fulles tendres de la Stevia.\nEls estudis mèdics constaten que el principi actiu de la planta indueix a les cèl·lules beta del pàncrees a produir per elles mateixes quantitats importants d'insulina, el qual contribueix a reduir la glucosa en sang que és la causa de la diabetis mellitus. (Font: viquipèdia)\nPublicat per Marisa a 9:43 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: estèvia, plantes medicinals\nA punt per a la collita!\nAixí és com estava l'hort avui mateix, ple de fruits a punt de collir. El proper dijous podrem fer una paradeta molt variada. Us hi esperem a tots!\nPublicat per Marisa a 23:17 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: carbassons, cogombres, Collites, enciam, fotografies, fruits, Primavera\nPlagues a l'hort\nTot i que ara mateix tenim un hort fantàstic, ple d'esbergínies, pebrots, tomàquets, pastanagues, carbassons, cogombres, enciams, ravenets que ben aviat estaran llestos per a collir, tenim també les primeres plagues que cal combatre.\nEls àpits tenen les fulles que tenen taques blanques. El que fem és anar traient aquestes fulles per a què no s'escampi per la resta de la planta. Ara també les mosquetes blanques s'hi han instal·lat. Provarem de fer-les fora amb infusió de ceba.\nI a les mongetes tendres hi tenim pugó negre. Hi hem tirat purí d'ortiga no tan diluït com quan volem que serveixi només per activar el compost. L'hem posat en la proporció 1/5 a veure si funciona.\nPublicat per Marisa a 10:56 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: fotografies, fruits, Incidències, infusió de ceba, plagues, purí d'ortigues\nJa tenim a punt la nostra primera producció de purí d'ortigues. De fet no és gaire agradable preparar-lo però ja que ens hi posem, en preparem força, l'envasem, l'etiquetem i així el podem vendre.\nPublicat per Marisa a 10:09 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: purí d'ortigues\nVisiteu la carpeta Evolució de les hortalisses!\nVeureu les presentacions fetes pels alumnes de 5è amb les fotos de les hortalisses que van anar fent setmana rere setmana.\nPublicat per Marisa a 15:21 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 5è, evolució\nLa setmana passada els enciams ja estaven llestos i com que n'hi havia prou vam tornar a fer la nostra paradeta de verdures de l'hort.\nPublicat per Marisa a 13:51 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 6è, enciam, parada\nLliguem les tomaqueres\nLes tomaqueres no paren de créixer i cada setmana hem de lligar-les per evitar que es trenquin les branques a causa del vent o del pes dels tomàquets que ja hi comença a haver.\nPublicat per Marisa a 13:40 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 5è, evolució, tomaqueres\nHeu vist quin canvi ha fet l'hort en tres setmanes? Les pimeres fotos són del 28 d'abril i les últimes del 18 de maig.\nÉs com art de màgia... i segur que el purí d'ortigues hi ha tingut alguna cosa a veure.\nPublicat per Marisa a 0:13 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: evolució, purí d'ortigues\nUna vegada collides les faves i els pèsols vam tornar a preparar la terra per a ser plantada. La vam treballar una mica amb una aixada, la vam aplanar i hi vam tornar a posar compost. Aquesta vegada hi hem plantat més enciam i ravenets, tots dos de creixement ràpid i, si tot va bé, ho podrem collir abans d'acabar el curs.\nPublicat per Marisa a 23:57 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 4t, plantem\nJa collim maduixes!\nVermelles, sucoses i dolces. Així són les maduixes del nostre hort. Llàstima que la collita és una mica minsa.\nUs recomanem que escolteu el següent enllaç per conèixer molt millor a les maduixes. És un retall del programa Tot es possible de RAC1, concretament de la secció de la Doctora Magda Carlas.\nPublicat per Marisa a 22:49 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: fruits, maduixes\nJa es deixen veure els primers cogombrets. Que monos que són!A veure quan tardaran a ser grans. Alguns diuen que dues setmanes, d'altres que tres... A veure qui l'endevina!\nPublicat per Marisa a 22:39 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: cogombres, evolució\nRuixem amb purí d'ortigues\nAvui hem ruixat l'hort amb purí d'ortigues diluït (50ml per litre d'aigua). Hem ruixat una mica les plantes però també la terra del voltant. Aquest purí ha de servir per activar el compost i que les plantes creixin millor i més sanes.\nPublicat per Marisa a 16:50 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 5è, plagues, purí d'ortigues\nLes tomaqueres ja han crescut prou com per a ser lligades. Així doncs hem posat les canyes i les hem lligat. Ara ja pot venir una tramuntanada que no els hi passarà res.\nPublicat per Marisa a 16:27 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: evolució, protecció, tomaqueres\nSi ens hi fixem bé ja podem veure els primers carbassons a les carbassoneres. Fan poc més d'un centímetre. Ara només ens cal esperar a que creixin!\nPublicat per Marisa a 16:17 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: carbassons, Collites, evolució, fruits, Sabíeu que...?\nCollim faves i pèsols\nEl dimecres els nens i nenes de 4t vam estar treballant una bona estona a l'hort: vam collir les faves i els pèsols, vam arrencar les faveres perquè ja no hi quedaven faves, vam posar més palla pels camins i vam esclovellar les faves i els pèsols per a vendre'ls esclovellats. Quina feinada!\nPublicat per Marisa a 19:52 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 4t, Collites, faves, fotografies, fruits, Organització, pèsols\nPublicat per Marisa a 19:46 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 3r, fotografies, treure herbes\nII Jornades d'horts ecològics escolars de Girona\nPer a tots aquells a qui els pugui interessar, us deixem l'enllaç amb els materials que van presentar els ponents de les jornades que es van celebrar a Girona el passat 16 de març.\nPublicat per Marisa a 19:40 Cap comentari:\nJa tenim el purí d'ortigues llest!\nPassades dues setmanes, el purí d'ortigues ja està a punt per a ser utilitzat. El vam colar i el guardarem en pots de vidre.L'haurem de polvoritzar a les plantes i al sòl per a reforçar-les contra les plagues.\nHem de reconèixer el mèrit d'en Samuel que se'l va endur a casa les vacances de setmana santa per a cuidar-lo i remenar-lo cada dia. Moltes gràcies!\nPublicat per Marisa a 19:35 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 5è, agraïments, Incidències, plagues, purí d'ortigues, remeis\nAquesta primavera hem començat a preparar els nostres remeis naturals per a l'hort. El primer ha sigut el purí d'ortigues. Hem seguit la fòrmula que hem trobar repetides vegades a internet:\n1Kg d'ortigues per cada 10 litres d'aigua de pluja. Com que teníem 500g d'ortigues, hem fet la proporció i per tant hem fet servir 5 litres d'aigua.\nHo hem posat tot plegat en un cubell amb tapa i l'hem deixat en un racó del pati (amagat darrere les faveres). Cada dia a l'hora del pati, un alumnes de 5è s'encarrega de remenar-lo durant 5 minuts. D'aquí a uns dies ja el tindrem llest i el podrem guardar en petits pots de vidre.\nPer què serà que s'anomena purí d'ortigues? Fa una pudor que no es pot remenar sense tapar-nos el nas!\nPublicat per Marisa a 13:33 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: purí d'ortigues, remeis\nUna de les hortalisses més dedicades a l'hora de sembrar-les són les pastanagues. La llavor és molt petita i delicada i no es planta a sota terra. Per això s'ha de procurar que estigui sempre ben humida per tal que germini i aconsegueixi arrelar. Fins aquest moment haurem de regar cada dia amb la regadora tota la zona on estan sembrades (i si fa molta calor un parell de vegades). Esperem veure ben aviat les del nostre hort com les de la foto!\nPublicat per Marisa a 10:54 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: pastanagues, plantem, regar\nSeguiment del creixement de les hortalisses\nEl trimestre passat van ser els nois i noies de 5è els encarregats d'anar fent fotos cada setmana a les hortalisses per a observar-ne els creixement. Aquest trimestre se n'encarregaran els nens i nenes de 3r.\nPer començar avui hem posat les etiquetes a l'hort just al costat de la planta de la que la farem el seguiment així no ens equivocarem. Aquí els teniu cadascú amb la planta adjudicada.\nPublicat per Marisa a 23:28 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 3r, fotografies\nAcabem de plantar l'hort per a la primavera i ha coincidit amb aquests dies de tanta calor. En Joan ens ha recomanat que reguem una mica el planter cada dia per assegurar-nos que queda ben arrelat al terra. Amb l'ajuda de les mànegues i una regadora aconseguim no deixar cap planta sense l'aigua que necessita.\nEls encarregats d'aquesta feina són els nens i nenes de 3r.\nPublicat per Marisa a 23:22 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: 3r, calor, regar\nJa han passat cinc mesos des que vam plantar l'hort per primera vegada i els nostres amics de Planters Casas no ens han oblidat i altra vegada han tornat a col·laborar amb nosaltres regalant-nos el planter ecològic per aquesta primavera.\nPublicat per Marisa a 16:45 Cap comentari:\nEl nostre agraïment des d'aquest blog per a en Joan, de l'Associació El Trampolí que ens va proporcionar la terra per a les jardineres de les maduixeres. Mireu-les que boniques que han quedat!\nGràcies Associació El Trampolí!\nPublicat per Marisa a 16:39 Cap comentari:\nPlantem les hortalisses de primavera\nEn aquesta ocasió han sigut els nens i nenes de 3r els encarregats de plantar les hortalisses de primavera.\nPrimer hem tornar les mànegues al seu lloc (les havíem apartat per a preparar les parades) i hem plantat les parades seguint la rotació que marca en Gaspar Caballero. Hem plantat enciams, porros, àpits, carbassons, cogombres, pebrots, albergínies, tomàquets i maduixeres.\nEns queden pendents les pastanagues i les mongetes tendres. Durant uns dies haurem de vigilar que estigui humit per a que quedi el planter ben arrelat i comenci a créixer.\nEncara ens queden plantades les faves i els pèsols de l'hivern que ja tenen tavelles però que encara s'estan omplint. Les faves molt plenes de pulgó però en Joan ens ha dit que la planta està molt gran i maca i que de moment no cal fer-hi res.\nPublicat per Marisa a 16:07 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 3r, Organització, plantem, Primavera\nEls pares ens ajuden\nEl dissabte van venir a l'escola alguns pares per a preparar les parades per a tornar a plantar. No van poder fer massa feina, però, perquè el terra era molt moll.\nEl que sí van poder fer va ser una jardinera molt llarga per a plantar les maduixes.\nPreparem les parades per a la primavera\nCom que ja tenim la primavera aquí, hem de plantar les noves hortalisses. Per això hem tret les herbes i collit les que encara quedaven. El proper dissabte alguns pares vindran a fangar la terra i tornar a posar compost abans de plantar.\nHem hagut d'arrencar les cols lombardes que no s'han cabdellat i també les remolatxes que s'han quedat petites.\nPublicat per Marisa a 10:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: fotografies, Incidències, treure herbes\nLa patatera ja brota!\nNomés han fet falta dues setmanetes i força pluja per a què la patatera ja tregui els primers brots.\nPublicat per Marisa a 9:45 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: fotografies, Primavera\nArriba la primavera ... i també el pugó\nLa primavera ja ha arribat i amb ella el primer pugó que ens visita a l'hort. Les escollides han sigut les faveres. De moment està concentrat en una planta. Anirem fent el seguiment a veure si caldrà actuar!\nPublicat per Marisa a 21:10 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: fotografies, Incidències, Primavera\nLes pesoleres ja comencen a tenir tavelles\nQui ens ho havia d'anar a dir... Amb les gelades del mes de gener ja les donàvem per mortes i ja comencen a tenir les primeres tavelles. Algun afortunat encara podrà menjar pèsols del nostre hort!\nPublicat per Marisa a 12:14 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: fotografies, Incidències\nFem parada: cebes i alls tendres\nEl dijous passat vam tornar a fer la parada. Com que es comença a acostar el temps per plantar i semblar les noves hortalisses vam collir totes les seves i els alls tendres.\nPublicat per Marisa a 15:59 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: parada\nPlantem una patata\nAquesta patata va ser l'afortunada! Com que ja estava grillada, estava a punt per a ser plantada.\nNomés n'hem plantat una perquè les patates es cullen a l'estiu quan ja no som a l'escola. De tota manera a en Joan li va semblar que era molt interessant que en plantéssim una per a poder fer-li el seguiment.\nLa va plantar d'una manera tota curiosa. Va posar la patata a sobre el terra. Llavors la va cobrir amb compost i fems i tot voltant hi va posar una mica de palla per aguantar la terra. Sembla ben bé un niu de cigonyes!\nA final de curs podrem fem com si arrenquéssim la planta i seguirà tot, patates i arrels.\nPublicat per ceipelrodonell a 20:53 4 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: fotografies, plantem\nII Jornades Horts Ecològics Escolars a Girona\nEl passat dimecres quatre representants de l'escola van assistir a les Segones Jornades Horts Ecològics Escolars organitzades per l'Ajuntament de Girona. Ens va semblar que amb l'hort acabat d'estrenar podíem aprendre moltes coses dels especialistes i de les escoles que presentaven les seves experiències. I realment va ser així.\nDestaquem de les ponències:\n* La xerrada de Xènia Torras, enginyera que està treballant activament per a la recuperació de varietats locals i tradicionals d'hortalisses, responsable del Projecte Esporus i membre de l'Associació l'Era.\nEns va iniciar en conceptes tècnics com Biodiversitat cultivada, erosió genètica, banc de llavors, germoplasma...I ens va explicar en què consisteix el Projecte Esporus, i la feina que fa l'Associació l'ERA.\nTambé ens va fer una classe pràctica i ens va explicar com podíem recollir i guardar les nostres pròpies llavors per utilitzar-les en anys posteriors.\nCom a curiositat: heu sentit a parlar mai de l'enciam de tres ulls? I de la mongeta de metro o de l'esbergínia blanca? A la pàgina web del projecte Esporus podeu trobar un catàleg de les espècies que s'encarreguen de recuperar i preservar.\n* La presentació que van fer els dos alumnes de 6è de Primària de l'escola Montfalgars i també la de Guillem Furtet estudiant de batxillerat al voltant de l'agricultura biodinàmica, que pretén aconseguir un equilibri entre el cosmos i la terra, i que segueix un calendari de plantació específic.\n* La col·laboració entre instituts de secundària i escoles bressol que es duu a terme en diferents centres educatius de la ciutat de Girona. Els horts: de l'institut a l'escola bressol.\n* Les idees de Montse Bofill, ànima dels tallers que es fan als horts de les escoles de Girona i responsable del Projecte Hort i Cultura de l'Ajuntament de Girona, sobre activitats didàctiques que podíem fer al voltant de l'hort escolar.\nRealment ens vam adonar de la immensa quantitat de cultura que envolta un fet aparentment tan senzill com cultivar un hort ecològic i de la quantitat d'activitats i aprenentages que pot generar.\nConclusió: Estem molt contents d'haver iniciat el Projecte de l'Hort, un projecte que ja fa temps s'està aplicant amb molt d'èxit a altres escoles, i amb les noves idees i propostes de les jornades continuarem aprenent plegats, mestres i alumnes.\nPublicat per Marisa a 20:25 Cap comentari:\nL'hort ecològic de l'INS de Vilablareix\nAcabem de descobrir que el nostre hort té un cosí germà! Viu a Vilablareix i déu-n'hi-do quines hortalissesque produeix! Aquí us deixem l'enllaç però també l'hem afegit a la llista d'enllaços d'interès per si voleu entrar-hi de tant en tant.\nPublicat per Marisa a 0:23 1 comentari:\nFeia dies que no us penjàvem cap foto de tot l'hort. Ja veieu quines faveres tan fantàstiques que tenim! Just darrere les cols llombardes i més enllà les bledes, els alls i les cebes...\nPublicat per Marisa a 20:18 Cap comentari:\nAquesta era una hortalissa molt desconeguda per a nosaltres i vam pensar que també per a les famílies. Per això quan les vam vendre les vam acompanyar d'un petit full informatiu on s'explicava com es podia menjar.\nGeneralment es menja ratllada a l'amanida però tot seguit teniu una colla de recptes que hem trobat a internet. Haureu de practicar, però, el vostre francès!\nReceptes (en francès)\nPublicat per ceipelrodonell a 13:55 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Sabíeu que...?, Valors Nutricionals\nTornem a fer la paradeta!\nLa setmana passada vam collir una bona colla d'hortalisses i vam poder fer altra vegada la parada que tan ens agrada. En aquesta ocasió els encarregats van ser els nois i noies de 6è. Va collir bledes vermelles, cebes tendres, julivert i col-raves. Feia molta patxoca tot plegat!\nPublicat per ceipelrodonell a 13:46 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 6è, parada\nPrimera novetat pel curs 2011-2012: EL COMPOSTADOR...


DJ148: Miguel Strogoff (2017) Alberto Corral - Reservoir jocs - Podcasts.cat\nEl gènere d'aventures sempre és atractiu... i el bon gust literari a la cinquena planta del 184 del carrer Rosselló també. Només has de deixar passar el temps i trobaràs que tots els factors s'alineen (autor, il·lustrador i editorial) per dur a terme una proposta lúdica com la que avui portem a la ràdio.\nL'Alberto Corral és autor de jocs i fanàtic del gènere d'aventures, ha consumit obres de Salgari, Rice Borroughs i per descomptat de Verne. Possiblement no hi ha millor persona per dur a terme una conversió de Miguel Strogoff del llibre al tauler. D'altra banda Pedro Soto, que va fer la seva incursió en la il·lustració de jocs de taula amb l'adaptació d'Águila Roja l'any 2010, no ha parat de crèixer artísticament i enguany és dels pinzells més valorats en el panorama estatal. A més, el seu estil de dibuix casa perfectament amb el que requereix visualment un joc d'aventures.\nDe tot això sorgeix Miguel Strogoff, un joc de cursa on tots els jugadors competeixen contra els altres i, alhora, contra el mateix joc. Poden passar moltes coses: et pot espiar la perversa Sangarra, pots deixar-te la pell als Urals, et poden deixar cec amb un sabre roent, els tàrtars poden arribar a Moscou... i fer perdre la partida a tots els jugadors! Tot i ser cert que Miguel Strogoff no és un joc d'interacció amb els altres jugadors, també és veritat que té la virtut d'explicar molt bé una història, i fer-la vivencial amb diferents recursos mecànics molt ben trobats.


El PP valencià inicia la batalla judicial contra el decret de plurilingüisme\nPaís Valencià 07/04/2017\nL’associació de Defensa del Castellà (DDC) també ha anunciat la presentació d'un recurs per considerar que la norma "discrimina els castellanoparlants"\nValènciaEl Partit Popular valencià presentarà avui un recurs contenciós administratiu contra el decret de plurilingüisme del Consell. Ho farà mitjançant el portaveu de l’equip de govern de la Diputació d’Alacant, Carlos Castillo.\nAmb aquesta iniciativa, el PP se suma a l’associació de Defensa del Castellà (DDC), que també ha anunciat la presentació d'un recurs per considerar que la norma "discrimina els castellanoparlants". Així ho ha comunicat l'entitat a través d’una nota de premsa on critica els canvis que prepara la conselleria d’Educació per augmentar dues hores i mitja més a la setmana les classes d’anglès en aquells nivells bàsics on la llengua castellana és vehicular.\nDes de DDC denuncien que "s’està intentant confondre la societat" i que aquestes dues hores i mitja incorporades són realment de lliure disposició i que, per tant, es destinaran "a allò que el director del centre escolar desitgi. A més, s'aplicarà a tots els nivells, tant als grups on la llengua vehicular és el valencià com als que ho és el castellà".\nEls membres de l'entitat consideren que el decret és "un parany d'immersió lingüística que anul·larà el castellà de les aules en un termini breu de temps", i que aquesta rectificació "trampa" forma part d'una estratègia "molt ben estudiada" per part del govern del Botànic "per confondre els pares".\nEn opinió de DDC, el decret "persegueix" el castellà, i ha estat aprovat "sense el consens" de la comunitat educativa, els familiars els alumnes, els partits polítics i, en general, de la societat valenciana”.\nplurilingüisme decret plurilingüisime conflicte lingüístic


Els economistes creuen que és aviat per predir l'abast de la crisi | betevé\nEls economistes insisteixen: és massa aviat per predir l’abast de la crisi\nLa durada del confinament fa preveure que la recuperació econòmica un cop passada la crisi no serà tan ràpida com es preveia\nRedacció | divendres, 17 d'abril del 2020, a les 19.29\nMalgrat que governs i organismes com el Fons Monetari Internacional ja comencen a fer previsions del creixement de l’endeutament dels països aquest 2020 a causa de la crisi del coronavirus, els economistes insisteixen: és massa aviat per fer prediccions acurades. Primer cal saber quan i com acabarà el confinament.\nSegons Jordi Goula, economista i periodista de ‘Vilaweb’, les previsions de l’FMI difícilment poden ser encertades tenint en compte encara tots els interrogants encara per respondre.\n“Hem de ser coherents i seriosos, no podem quantificar encara les conseqüències econòmiques d’aquesta crisi. Per una raó molt senzilla: no sabem quant duraran l’alerta sanitària i el confinament”\nLa recuperació serà ràpida?\nEn la mateixa línia, José García-Montalvo, catedràtic d’economia aplicada de la UPF, considera que actualment el grau d’incertesa és massa elevat per fer prediccions.\n“El més encertat, com va dir el governador del Banc d’Espanya, és reconèixer que no sabem què passarà”\nTambé es fa difícil saber si la recuperació serà més ràpida que en altres crisis, com la del 2008. Aquesta vegada les causes no hi tenen res a veure. Ara bé, segons García-Montalvo, les previsions més optimistes que asseguraven que la crisi tindria forma de V i, per tant, la situació es recuperaria ràpidament, comencen a esvair-se.\n“A mesura que s’allarga el confinament es van trencant coses dins l’economia. El que podria ser un ERTO pot acabar en acomiadaments definitius. Ara mateix, pensem que, en lloc d’una ‘V’, la crisi serà en forma de U o, fins i tot, de L'”\nEl Banc Central Europeu hi tindrà un paper principal\nEl Banc Central Europeu tindrà un paper importantíssim en la gestió de la crisi al Vell Continent. Segons Goula, els 750.000 milions d’euros en línies de crèdit per als països seran imprescindibles per fer front a totes les despeses que generarà la crisi.\nGarcía-Montalvo va més enllà i planteja la possibilitat que el BCE imprimeixi diners per pagar les despeses dels països:\n“Fins fa poc era un anatema plantejar aquesta possibilitat però cada vegada pren més força una opció que no genera deute per als països i permet monetitzar la despesa pública”\n— covid — crisi econòmica


LA UNIÓ assenyala que la guerra aranzelària de Donald Trump amenaça seriosament les exportacions del sector agrari valencià als EUA\nLA UNIO - 02 Aug, 2019\nEntre els productes agraris més importants que tindrien aranzels es troben els cítrics, fruites, vins, olis i productes derivats del porcí\nAcords Internacionals Exportacions\naranzels | eeuu | LA UNIÓ |\nLa guerra aranzelària que duu a terme el president dels EUA, Donald Trump, podria tindre conseqüències greus per al sector agrari de la Comunitat Valenciana i altres sectors en el cas de confirmar-se, segons denuncia LA UNIÓ de Llauradors que ha tingut accés als diferents processos d'informació pública que realitzen les autoritats estatunidenques per a imposar després aranzels de fins al 100% a un gran nombre de productes.\nTrump pretén reaccionar a les ajudes públiques que la Unió Europea atorga a l'aeronàutica Airbus amb la imposició d'aranzels per un valor de 11.000 milions d'euros. En els tres llistats que es manegen en aquests moments s'inclouen un total de 413 productes que tindrien aranzels; entre els quals 147, el 36% d'aquests, corresponen al sector agroalimentari. Entre els productes agroalimentaris més importants als quals se'ls imposarien aranzels estan els cítrics, fruites, vins, olis, productes del porcí, lactis, entre altres.\nS'han realitzat ja dos anuncis públics per part de les autoritats estatunidenques. Un, el passat 12 d'abril, que ja ha conclòs la seua audiència pública i del qual va eixir un primer llistat per a gravar amb aranzels que incloïa als cítrics, l'oli i el vi. Posteriorment, el 5 de juliol, va haver-hi un altre anunci amb un nou llistat complementari en el qual es completava fonamentalment amb productes derivats del porcí. D'aquest anunci encara no s'ha realitzat l'audiència i el període d'al·legacions conclou dilluns que ve.\nDesprés de finalitzar tot el procés s'obtindrà un llistat definitiu de productes que es presentarà davant l'Organització Mundial del Comerç (OMC), qui haurà de mediar en el conflicte i emetre una opinió sobre aquest tema.\nSegons ha pogut saber LA UNIÓ el mer fet de sotmetre a audiència pública aquest llistat per a imposar taxes ja ha provocat preocupació entre cooperatives, comerços i empreses de la Comunitat Valenciana que exporten habitualment als Estats Units, perquè existeix la lògica incertesa per a conéixer el que pot passar en el futur. Fins i tot alguna d'elles es planteja interrompre les exportacions a aquell país.\nCarles Peris, secretari general de LA UNIÓ de Llauradors, indica que “la creixent globalització i els interessos geopolítics no fan més que desestabilitzar al nostre sector i a les nostres produccions. Tenim el cas del veto rus que encara patim, els acords amb països tercers i ara ens trobem amb la guerra entre els Estats Units i la Unió Europea”.\nPeris afirma que “els responsables polítics del Govern espanyol i de la Unió Europea han d'actuar amb responsabilitat per a defensar els nostres interessos i actuar amb transparència i informar els sectors afectats per aquesta decisió amb la finalitat de reaccionar a temps. No pot ser que ens assabentem a través dels mitjans de comunicació o del twitter de Donald Trump”.\nPrecisament el president dels EUA, Donald Trump, ha amenaçat per twitter també amb imposar taxes als vins francesos, i per extensió als europeus -inclosos els espanyols- per l'impost als serveis digitals proposat per França i altres països de la UE, entre els quals es troba Espanya. El passat 25 de juliol Trump va emetre un tuit en el qual va dir que “Sempre he dit que el vi americà és millor que el francés!”.


La Crida per Valls-CUP assumeix les propostes de la Federació de Cooperatives de Treball de Catalunya i de la Xarxa d’Economia Solidària |\ncridapervalls / Mai 18, 2015\nLa Crida per Valls-CUP està d’acord amb les propostes que la Federació de Cooperatives de Treball de Catalunya i de la Xarxa d’Economia Solidària han proposat als partits polítics per aplicar des dels Ajuntaments, en motiu de les eleccions municipals de diumenge.\nConcretament, la Federació de Cooperatives, que agrupa 3.000 empreses i representen el 3% del PIB a Catalunya, fa deu propostes a “les candidatures a les eleccions municipals del 2015” amb l’objectiu de “promoure les cooperatives de treball, una forma d’empresa basada en les persones, amb valors i capaces d’oferir solucions concretes a un bon nombre de problemes existents a la societat, especialment la manca de treball”. La Federació destaca, entre d’altres qüestions, que un 80% de la seva ocupació és de caràcter indefinit i que un 50% dels llocs de treball els ocupen dones”.\nLa Xarxa d’Economia Solidària treballa per una economia socialment justa, políticament emancipadora, arrelada al territori, integradora de la diversitat i respectuosa amb el medi ambient. El 8 de maig va presentar “14 mesures per impulsar l’economia social i solidària a nivell local per tal que les candidatures i les administracions locals acompanyin aquest procés i impulsin un nou desenvolupament local co-partícep de la democratització econòmica en marxa.”\nLa Crida per Valls-CUP, que ja inclou moltes de les propostes en el seu programa polític, valora positivament la petició d’aquestes entitats als partits i en recull la formulació que en fan. De fet la CUP ja ha presentat algunes d’aquestes propostes durant els últims anys, sense gaire acceptació per part del govern municipal. Algunes d’aquestes propostes són la compra i contractació pública socialment responsable, treballar amb entitats financeres ètiques, que VallsGenera doni informació sobre el cooperativisme com una opció més a l’hora d’iniciar una activitat econòmica i ho acompanyi amb programes d’assessoria i formació i crear un fons social municipal per donar suport econòmic a les iniciatives d’economia social. Davant el poc interès de CiU, la CUP ha promogut la creació del Fons Social Germinem per tal que fes aquesta funció, amb els fons que ha rebut de la seva representació institucional al Consell Comarcal de l’Alt Camp.\nDe fet, la Crida per Valls-CUP proposa fer de Valls una ciutat pionera en economia social, recuperant i posant en valor la important tradició del cooperativisme local.\n← La Crida per Valls-CUP arrenca l’última setmana de campanya amb Cesk Freixas i David Fernández\nÈtica i Compromisos: Entrevista de Bonaventura Camps a Francesc Martinell →


Per a què es destinava originalment la tecnologia blockchain? Generalment es pressuposa que va ser creat el 2008 per Satoshi Nakamoto com a part del seu llibre blanc, creant Bitcoin (BTC). Atès que Bitcoin es construiria a partir de la tecnologia de llibres descentralitzats, calia establir una cadena de blocs com a base per a la criptomoneda.\nDes del 2008, la tecnologia blockchain s’ha expandit molt més enllà de l’ús de criptomonedes i ara s’està aplicant en diversos casos d’ús, des de la salut fins al finançament, passant per la tecnologia verda i molt més.\nPerò la tecnologia blockchain no va començar amb el llibre blanc de Satoshi. De fet, es va inventar el 1991 com una forma de verificar i protegir el contingut mitjançant un concepte anomenat timestamping.\n1 Una lliçó d’història de blockchain\n2 Casos d’ús originals\n3 Per què necessitem la marca de temps avui??\nUna lliçó d’història de blockchain\nAl famós llibre blanc de Bitcoin de Satoshi, cita un altre document: “Com timbrar un document digital” publicat per Stuart Haber i W. Scott Stornetta el 1991. Els dos investigadors sabien que, en un món totalment digital, la qüestió de certificar els documents, quan es van crear i quan es van canviar, es convertiria en un problema..\nVan explicar que, en el passat, es podia simplement fullejar les pàgines d’un quadern per veure entrades datades. Citen altres mitjans de certificació, com enviar-se una carta o fer-se notarials, però en aquests casos, la manipulació de documents es descobriria immediatament. Però no és així en un món digital, on es poden modificar els documents sense deixar proves.\n“El problema és marcar temporalment les dades, no el mitjà”, van escriure. La primera solució que van proposar va ser simplement enviar un document a un servei de marca de temps. Aleshores, el TSS conservaria una còpia per guardar-la, que es podria treure a comparació quan fos necessari.\nQuin és el problema d’aquesta solució? Es va basar en un tercer que podria tractar-lo malament.\nEn lloc d’un verificador de tercers, utilitzarien una funció hash criptogràficament segura, que serviria com a identificador únic per a un contingut. En lloc d’enviar tot el document a TSS, el creador enviaria l’identificador únic. Un cop rebuda, la TSS faria una confirmació amb una signatura digital. En comprovar la signatura, es garantia al client que el TSS realment va processar la sol·licitud, que el hash es va rebre correctament i que s’incloïa l’hora correcta..\nPerò, què passa si el TSS posa una marca de temps falsa al hash? Haber i Stornetta van proposar dues solucions: (1) Utilitzar trossos de sol·licituds anteriors per crear-ne de noves, cosa que obliga a un registre cronològic; i (2) Fer que tot el sistema sigui descentralitzat, transparent i controlable.\nPer a qualsevol persona familiaritzada amb el funcionament de la tecnologia blockchain, això és tot. Els blocs es creen traient des del hash de l’últim bloc i resolent el hash del nou bloc. Un cop s’afegeix un bloc, es verifica mitjançant nodes de la cadena de blocs en un sistema descentralitzat i es bloqueja al llibre major públic, sense poder ser modificat..\nCasos d’ús originals\nHaber i Stornetta van esbossar casos d’ús per a aquest tipus de marca de temps, citant invents o idees on caldria demostrar l’autoria. Com que els documents es registren com a funcions de hash, marca la propietat intel·lectual i les patents sense revelar el contingut. També citen exemples en què, si una empresa té documents manipulats, poden provar els originals mitjançant la marca de temps. Van imaginar la marca de temps per incloure no només documents de text, sinó també enregistraments d’àudio originals, fotos, vídeos i molt més.\nMentre que Haber i Stornetta van acabar creant la seva pròpia empresa anomenada Surety, que va actuar com aquella TSS (i, curiosament,, publicat els seus hashs al New York Times classificats cada setmana a partir del 1995), però la idea mai no va agafar del tot. No va ser fins que es va crear Bitcoin el 2008 que finalment es va crear completament la tecnologia blockchain, quatre anys després de la patent d’Haber i Stornetta quedar-se sense.\nPer què necessitem la marca de temps avui??\nLa necessitat d’autenticar documents no era només una preocupació dels anys noranta. En un món on es produeix tanta quantitat de contingut digital i quan la desconfiança en el contingut a Internet sembla créixer, la marca de temps pot ser la manera d’aconseguir la transparència i la rendició de comptes necessàries.\nLa idea és senzilla. Es genera un hash únic a partir d’un text, títol o data d’un contingut, i s’afegeix a la cadena de blocs. Això no només bloqueja el moment en què es va crear una peça de contingut a un llibre major distribuït, sinó que si es modifica alguna part d’aquest contingut, també es modifica el hash, cosa que mostra que es va manipular o que es va crear una nova versió.\nAixò permet als creadors de contingut poder demostrar en qualsevol moment que han creat la peça trucant-la a la cadena de blocs. La marca de temps també pot posar fi a disputes sobre plagi i drets d’autor, ja que es pot trobar l’obra original vinculada al seu hash en una cadena de blocs immutable.\nLa marca de temps també augmenta la confiança dels lectors. Amb nivells d’identitat afegits, poden saber exactament qui ha escrit el contingut i quan i poden veure un certificat d’autenticació. Com més llocs adoptin la marca de temps, més lectors s’acostumaran a associar la marca de temps a la transparència, la rendició de comptes i l’autenticitat i rebutjaran qualsevol contingut no verificable que no tingui marca de temps. El timestamping també té un cas d’ús en el comerç electrònic, on els compradors poden veure els termes i acords originals i no ser enganyats per una versió actualitzada sobtadament que anul·la una garantia.\nAmb una implementació senzilla, Internet es podria convertir en un lloc segur i de confiança on els autors puguin tenir confiança en que el seu contingut romangui segur i on els lectors sàpiguen que el que llegeixen és verificable. Han passat molt de temps des del document original el 1991, però aquestes idees són necessàries avui en dia.\nSebastiaan van der Lans és el president de The Trusted Web Foundation, a més de fundador i CEO de WordProof. És el guanyador del concurs Blockchains for Social Good de la Comissió Europea. Té la missió de retornar la confiança a Internet.


[ cat ] Municipalisme alternatiu a Barcelona? | Raimundo Viejo Viñas\n[ nota ] Aquesta versió es la que va ser enviada un parell de setmanes abans de la seva publicació. A l’espera de la versió finalment publicada, demano disculpes per les eventuals faltes ortogràfiques que espero es podran esmenar ben aviat.\nEn les eleccions municipals de l’última dècada s’ha observat un fenomen que, sense presentar encara una rellevància quantitativament important, revesteix una importància qualitativa indubtable. Es tracta del que es coneix com municipalisme alternatiu i l’integren tot un seguit de candidatures locals mogudes per un impuls d’aprofundiment democràtic, una renovació del personal polític i l’experimentació de noves formes de participació basades en la mobilització social. Les Candidatures Alternatives del Vallès (CAV) o les Candidatures d’Unitat Popular (CUP) serien bons exemples.\nTot i que el municipalisme alternatiu pot remuntar-se als anys de la Transició (CUPA d’Arbúcies o el COP de Ripollet), es tracta en realitat d’un fenomen de les últimes convocatòries municipals. Fem èmfasi en dir “municipals”, ja que és en aquest espai institucional on s’ha anat desenvolupant i on pot arribar a la seva maduresa. Sense ànim de ser exhaustiu (a la web de l’IGOP es pot consultar sobre el tema), el municipalisme alternatiu s’explica per la combinació d’un canvi sociològic i una oportunitat institucional.\nEl canvi sociològic és aquell que s’opera en les figures del treball pròpies de la societat de la informació. Més concretament, es tracta d’un fenomen concret com és ampliar de la capacitació tècnica a segments procedents d’àmbits perifèrics a l’espai socioeconòmic metropolità. Un perfil sociològic concret: home, jove, precari, procedent de nuclis de població de mida petita o mitjana, format a les universitats barcelonines com a mà d’obra làbil, flexible i barata, que, després de l’experiència activista metropolitana, decideix tornar al seu origen.\nL’oportunitat institucional resulta de la consolidació del régim democràtic i les limitacions inherents al seu desgast polític. Després de la institucionalització del sistema de partits (concentració de vot, penalització de les candidatures independents, etc) i superada la fase d’estabilització electoral, successives onades de mobilitzacions han forjat una societat civil crítica amb la partitocràcia (els mal anomenats «nous moviments socials»), que ha pres la iniciativa electoral allà on és possible: en l’espai de poder «natural» de la democràcia directa (el govern local).\nLes demandes democratitzadores no sempre han trobat una resposta favorable (més aviat al contrari), però les institucions del govern representatiu han hagut d’adaptar-se al repte activista (inclusió en l’elaboració de polítiques públiques, ILPs i altres mecanismes d’obertura de l’accés al règim, polítiques de participació ciutadana, etc). D’aquesta manera, una generació que no ha viscut dictadura ni Transició, socialitzada en els valors democràtics i que viu les contradiccions de la manca de qualitat democràtica, és la protagonista actual d’un dels processos més interessants de la democratització.\nEl municipalisme alternatiu, però, fa front a una crisi de creixement en aquestes eleccions; sobretot quan aspira a una estratègia més àmplia que la democratització local. És el cas de les CUP. Aquestes aspiren a realitzar un projecte ideològic (el de l’esquerra independentista) que genera, per la seva pròpia definició, una demanda de govern supralocal. En les últimes autonòmiques, en lògica amb la seva raó de ser, però en desacord amb les estratègies de l’independentisme tradicional, van decidir no presentar-se. Això va acabar produint tensions internes i algunes deslleialtats notòries que no només no han ajudat al projecte, sinò que l’ha que l’han compromès en jugades polítiques alienes al projecte municipalista.\nEn aquest context, s’ha constituït una CUP de Barcelona seguint un model ideològic i centralista, la qual cosa comporta el risc de dilapidar el capital polític en una deriva que no respon als factors afavoridors del municipalisme. Vistes les característiques de Barcelona, com a espai d’una complexitat infinitament major que la de qualsevol població mitjana, no sembla sensat intentar impostar la veu municipalista per mitjà d’una marca electoral com la CUP.\nEl conflicte metropolità, més enllà de les inèrcies ideològiques independentistes, troba la seva plasmació en altres expressions, no electorals, però capaces d’incidir sobre la maquinària governamental allà on el règim encara manté tancades les portes (centralització del poder municipal, falta d’accés efectiu a la política muncipal, etc.). La Plataforma d’Afectats per la Hipoteca, com a lluita local, i la consulta del 10-A com lluita nacional promoguda des de l’àmbit local, podrien ser dos bons exemples d’alternatives municipalistes metropolitanes d’èxit provat.\n« [es ] La hora de la ruptura constituyente\n[ es ] Debate sobre el 15M en el programa La Tuerka »\nPingback: [ cat ] Fi del cicle independentista: les CUP i les derives després del 15M | Raimundo Viejo Viñas


Modificació del llindar d’exempció del sistema Intrastat\nEl sistema Intrastat permet l’obtenció de dades que són imprescindibles per l’elaboració de l’estadística dels intercanvis de béns entre Estats membres.\nDevolució de quotes d'autònoms 2015 en cas de pluriactivitat\nEls informem que la Llei de Pressupostos de l’any 2016 estableix que si un treballador, durant l’any 2015 ha estat en situació de pluriactivitat, és a dir, ha cotitzat al mateix temps en el règim general i en el règim d’autònoms, tindrà opció a sol·licitar una devolució de quotes quan els costos totals de Seguretat Social excedeixin de 12.245,98 euros.\nEn cas de subrogació empresarial s'acaba el mandat dels representants dels treballadors?\nEn els temps que corren, processos com el de fusió o vendes d'empreses s’estan veient amb certa normalitat. Pot succeir que en la seva empresa s'hi hagin integrat els treballadors d'una altra empresa després d'un procés de subrogació empresarial. A més, en l'empresa que s'ha incorporat a la seva hi pot haver representants dels treballadors. En aquests casos ens podem preguntar, si aquests representants segueixen conservant les seves funcions o s'entén que el seu mandat s'ha extingit com a conseqüència de la subrogació.\nPresentació del model 720 sobre béns i drets a l'estranger\nRecordem que les persones i entitats residents a Espanya en 2015 que tinguin o hagin tingut algun tipus de vinculació amb béns i drets situats fora d'Espanya, des de l'1 gener fins al 31 març 2016 han de presentar el model 720 corresponent a l'exercici 2015 (“Declaració informativa sobre béns i drets a l'estranger”), i cal tenir present que en cas d'incompliment les sancions i conseqüències poden ser molt greus.


La mort com a part de la vida - Trivium\nMés tard o més d’hora, els nens s’acosten a la realitat de la mort: l’avi, una mascota, el pare d’un amic… Abordar aquest tema amb els nostres fills no resulta fàcil ni a pares ni a educadors, potser per això el dilatem fins al moment que els toca de prop. Segurament, a la majoria dels pares ens agradaria protegir els nostres fills del fet que totes les vides arriben a la seva fi, sobretot pel dolor i sofriment que genera la pèrdua d’algú estimat.\nTota mort obre un procés de dol,i és saludable que aquest duel també es permeti fer-ho als nens. En moltes ocasions, amagar la mort d’un ésser estimat per al nen i no permetre-així aquest duel pot comportar conseqüències pernicioses per a la seva salut emocional. És important que un nen pugui expressar els seus sentiments i així poder-lo acompanyar i oferir eines per superar-los. D’aquesta manera crearem un clima de confiança que eviti generar més angoixa de la necessària.\nTot duel necessita un procés de comiat, i per això és necessari respectar els desitjos del nen i oferir-los maneres de procedir en aquest comiat. Encara que els solem preservar dels funerals i de les visites als cementiris, és important saber que són ritus de comiat que ajuden en el procés del dol, i que si un nen vol participar-hi hem de permetre-ho, i si no vol podem fomentar accions alternatives com pot ser un dibuix o una història dedicada que faci la funció de comiat. També sol ser convenient tenir en compte que cada mort té les seves pròpies circumstàncies i que per això no hi ha un temps òptim per al duel, sinó que en cada cas necessitarà el seu propi. Per exemple, a un nen que se li ha mort la mascota i no vol anar a l’escola hem permetre-li que es quedi a casa i dedicar aquest temps a recordar-la i poder preparar-se per compartir la notícia amb els seus companys de classe. Això ajudarà al nen a processar els seus sentiments i la realitat que ha viscut al mateix temps que se sent estimat i comprès.\nEl rei decideix atrapar i vèncer la mort per viure per sempre gaudint de l’oci i dels jocs perillosos, fins que s’adona que la mort és necessària…


Trobada amb David Trueba\nInici » Agenda d'activitats » Trobada amb David Trueba\n04/10/2017 - 19:00 h\nDavid Trueba, (Madrid, 1969), és periodista, escriptor i director de cinema. L'hem convidat per donar inici al nou curs lector 2017-2018 i parlar sobre les seves novel·les i la relació entre cinema i literatura. L'acompanyarà en la conversa Joan Marimón (director i guionista nascut al Prat de Llobregat).\nCom a escriptor ha publicat les novel·les Abierto toda la noche (1995), Cuatro amigos (1999),Saber perder(2008), Blitz (2015) i Tierra de campos (2017).\nEn cinema ha treballat en els guions de pel·lícules com Amo tu cama rica, Los peores años de nuestra vida, Two Much, Perdita Durango, La niña de tus ojos, Vengo o el documental Balseros. Soldados de Salamina(2003) fou la seva tercera pel·lícula com a director, després de La buena vida (1996) i Obra Maestra (2000). Posteriorment també va col·laborar a la col·lectiva ¡Hay motivo! (2004), amb el segment Cerrar los ojos. Els seus següents llargmetratges foren Bienvenido a casa (2005), Madrid, 1987 (2011) i Vivir es fácil con los ojos cerrados (2013), per la qual va guayar els premis Goya a Millor Director i Millor Guió Original.


Germà Capdevila - No digueu blat, encara | NacióDigital\n«Ens pot agradar més o menys, pot ser reprovable moralment i ètica, però en política, si suma, qualsevol combinació possible és vàlida»\nper Germà Capdevila , 9 de juny de 2019 a les 20:00 |\nQualsevol combinació aritmètica que permeti formar govern és legítima des del punt de vista polític. Ens pot agradar més o menys, pot tenir conseqüències electorals més o menys importants en els comicis següents, fins i tot pot ser reprovable moralment i ètica, però en política, si suma, qualsevol combinació possible és válida.\nTrobar arguments per justificar una opció o una altra és fins i tot senzill. A Barcelona, un govern Colau-Collboni amb els vots de Ciudadanos és facil d'explicar en aplicació del cordó sanitari contra l'independentisme. No els uneix un programa, sinó l'espant d'un alcalde independentista a Barcelona. És perfectament legítim.\nDe la mateixa manera, un govern Maragall en minoria amb el suport dels Comuns també té la seva lògica política: fer polítiques d'esquerres en clau social i nacional sense hipoteques amb partits "de la dreta" ni còmplices de la repressió del 155. Seria totalment vàlid.\nFins i tot un "pacte Frankenstein" com el tripartit que proposa Colau –ERC+Comuns+PSC– pot trobar un relat coherent si hom posa l'èmfasi en la superació dels blocs i en la construcció d'un govern d'esquerres i transversal.\nMés enllà de les explicacions que qui aconsegueixi la cadira s'encarregarà de elaborar, la realitat és molt més crua: el que hi ha en joc són quotes importants de poder. El projecte dels Comuns i Podemos no pot subsistir sense l'oxígen d'un gran ajuntament com Barcelona i de les àrees que pugui obtenir de la negociació per governar la Diputació de Barcelona.\nEl PSC, per la seva banda, més enllà de la seva vocació unionista de barrar el pas a l'independentisme allà on pugui, està lliurant la batalla de la supervivència a l'àrea metropolitana. La recuperació electoral no té cap efecte si no es tradueix en poder real i concret, sigui als ajuntaments o a la Diputació.\nDe la mateixa manera, l'estratègia expansiva de l'independentisme, que va obtenir un grans resultats a Barcelona i l'àrea metropolitana, es veuria qüestionada internament i externa si al final del cicle electoral no avança en el govern de les institucions municipals i provincials.\nSigui com sigui, els 5 o 6 dies que hi ha per davant fins a la constitució de les corporacions municipals i provincials són tot el temps del món perquè els coses que avui ens semblen dades i beneïdes facin un gir de 180 graus, canviïn i tornin a canviar unes quantes vegades Que ningú no digui blat fins al proper diumenge, quan arribarà el moment dels balanços.\nJa ho dius...\nPer Just el 10 de juny de 2019 a les 20:14\nTota comvinació es possible, igual que va passar amb l´epoca del Trispartit amb el Montilla de president, ERC a BCN ho te molt malament, no te majoria absoluta, i els pactes la poden ejecutar...\n15vs 41= Mayoría\nPer Vuiook el 10 de juny de 2019 a les 00:06\nAsí que los grupos "indepes" obtuvieron un gran resultado en Barcelona?, si ya lo dijo balbuceante la portavoz del Govern, 15 concejales= mayoría.


Islam a Suïssa - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMesquita de Mahmud a Zuric.\nL'Islam a Suïssa és professat per al voltant 350.000 persones d'acord amb l'últim cens realitzat al país, equivalent al 5% de la població (el 1990 eren 2,2% i el 2000, 4,3%), cosa que fa que l'Islam sigui la tercera religió més gran a Suïssa. Molts musulmans són provinents dels Balcans i Turquia.\nSuïssa compta amb al voltant de 160 mesquites o espais d'oració en magatzems, garatges i centres culturals, denominats mesquites interiors sense minarets. En condicions similars es reuneixen per a professar les seves religions 28.000 hindús, 21.000 budistes, 500 sikhs. Fins ara només existeixen dues mesquites amb el seu minaret propi, la mesquita de Mahmud a Zuric (des de 1963) i la mesquita de Petit-Saconnex a Ginebra (des de 1978).\nRecentment va sorgir a Suïssa una controvèrsia sobre la construcció de minarets; membres de la Unió Democràtica del Centre volen prohibir la construcció de minarets mitjançant una llei constitucional. La baralla per l'edificació d'un minaret musulmà en la localitat de Wangen bei Olten, després d'un recurs davant el Tribunal d'Administració del Cantó Solothurn en contra del permís de construcció atorgat pel departament Cantonal d'Obres i Justícia, va arribar al Tribunal Federal de Suïssa.\nLa controvèrsia va començar llavors amb les discussions sobre la construcció de minarets en els pobles suïssos de Wangen bei Olten, Langenthal i Wil, i va culminar en la proposta d'iniciativa política de prohibir legalment la construcció de minarets. Per a molts aquestes tendències polítiques demostrarien una islamofòbia creixent.\nLes associacions de musulmans de la comuna de Wangen, propera a Olten (Zuric) i el poble de Langenthal volien construir minarets a les seues mesquites. Alguns ciutadans i polítics se sentien provocats per aquests projectes; i crearen fronts en contra de la construcció de minarets. Les insistents discussions en contra dels projectes de construcció de minarets han estat rebutjades sobre la base de les regles d'urbanització. No obstant això, el govern cantonal de Zuric volia examinar una prohibició general dels minarets. I a nivell nacional la Unió Democràtica de Centre vol llançar una iniciativa política per a la prohibició de minarets a Suïssa; alguns juristes van dir que si aquesta iniciativa fos admesa, Suïssa hauria d'eixir de la Convenció Europea de Drets Humans.\nEl debat ja no només ocupa als sectors implicats en aqueixes comunitats, sinó que ha degenerat en un debat més ampli. Aquesta controvèrsia ja atià pors difuses cap al desconegut en algunes parts de la població suïssa. Les veus, de vegades agressives, de vegades insegures i altres vegades, amonestadores, demostren clarament que aquests temors no només es deriven de la construcció de minarets sinó d'un recel cap a la comunitat islàmica.\nControvèrsia sobre minarets a Suïssa\nIslam per país\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Islam a Suïssa\n↑ (castellà) Islam en Suiza, Swissworld.\n↑ (castellà) Otras creencias, Swissworld.\n↑ (castellà) ¿Cómo viven los musulmanes el Ramadán en Suiza?, Swissinfo, 5 d'octubre 2007.\n↑ (anglès) Swiss reputation for tolerance under threat, Reuters, 25 de maig 2007.\n↑ (castellà) Avisos de 'consecuencias': Las autoridades helvéticas expresan abiertamente su temor ante la campaña política y ciudadana que pretende prohibir los minaretes en Suiza, Nuevodigital.\n↑ (anglès) Imogen Foulkes: Swiss move to ban minarets, BBC News, 28 de maig 2007.\n↑ (anglès) Swiss president opposes campaign against building minarets, Kuwait News Agency, maig de 2007.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Islam_a_Suïssa&oldid=21442403»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 7 jul 2019 a les 10:28.


El castell de Llordà és una construcció imponent en ple camí entre Isona i la Seu d’Urgell que al segle XI va ser la residència del cavaller Arnau Mir de Tost\nImatge del castell de Llordà, reconstruït amb el mateix mètode amb què es va bastir. SANTI IGLESIAS\nIsona i Conca DellàEl castell de Llordà és un dels conjunts més reeixits de l’arquitectura civil romànica catalana. Se’n conserva una part important de l’església (romànica, dedicada a sant Sadurní) i una part del recinte jussà (un fragment de la muralla i una torre). Però l’element principal que es manté en peu, després d’una important restauració, és la part més enlairada, el recinte sobirà, un impressionant edifici de tres plantes que havia sigut la residència d’Arnau Mir de Tost i la seva dona Arsenda.\nConstruït al segle XI, mai no va ser reformat ni ampliat. Va haver-hi un intent fallit de reforma al segle XIV. Al segle XV es van trencar els ampits de les finestres per encabir-hi peces d’artilleria de pólvora. I poc després el castell va ser abandonat.\nArribo al castell de Llordà després de fer una carretera que s’enfila de valent tot serpentejant. El primer que em ve al cap al veure’l és: què hi fa un monument de dimensions tan considerables enmig del no res? Si a mi em sembla gran aquesta mola, situada en un lloc escarpat, entre dos barrancs, imagina’t què els devia semblar a l’època medieval!\nImatge del castell de Llordà\nTot mirant la façana, magníficament il·luminada pel sol de tarda, tinc la sensació que les pedres de què està feta són de mida més petita que les de la majoria de castells. Potser és perquè aquí tot és gran -les cingleres que m’envolten, i també la façana del castell- i, proporcionalment, les pedres em semblen uns daus.\n“Els desperfectes de la façana són conseqüència del desgast i d’impactes de la Guerra Civil Catalana”, em diu Joan-Albert Adell, arquitecte, que va participar en la redacció de Catalunya romànica i és membre d’Icomos (Consell Internacional dels Monuments i Llocs Històrics). Adell ha sigut el responsable de la restauració d’un munt de monuments, com ara els castells de Castellet, Falset i Siurana, i els monestirs de Sant Pere de Rodes i Sant Pere de Casserres. I va dirigir fa uns anys la restauració d’aquest castell. “Estava força malmès. Als anys 50 del segle XX hi va caure un llamp que es va endur la meitat de la façana principal -m’explica-. Però era recuperable -afegeix-. Vaig proposar refer-lo amb els mateixos materials amb què s’havia construït: embigat de fusta i pedra per als murs i les voltes. Tan sols en algun lloc, allà on era estrictament necessari com a element de reforç, hi vam posar formigó i ferro”, m’explica.\n“La reconstrucció la van fer tan sols dos paletes i un peó. Vam voler seguir el procés constructiu (i les mateixes eines, a excepció de la grua) de quan es va fer el castell, al segle XI, per experimentar com ho havien fet, i a més ens va semblar una solució racional per reconstruir un edifici situat al caire d’un espadat -m’explica el Joan-Albert-. Així, vam saber que van trigar set anys a construir el castell, tenint en compte que, a l’Edat Mitjana, les obres s’aturaven els mesos de fred perquè el morter de calç no es glacés”, afegeix.\n“Per fer els plànols de la reconstrucció vaig aconseguir la documentació i els plànols del castell que havia fet Lluís Domènech i Montaner, a principis del segle XX, el qual tenia previst fer un llibre sobre l’art romànic català que no va arribar a publicar”, em diu el Joan-Albert. “I per què no el va publicar?”, li pregunto. “Josep Puig i Cadafalch feia el mateix estudi i se li va avançar”. Rivalitats de fa un segle.\nAccedim al pati del recinte sobirà per una entrada en baioneta (té dues portes, molt properes, situades en angle recte; d’aquesta manera era més fàcil aturar l’adversari). L’espai residencial és a la primera planta. “Em recorda el Palau Comtal de Barcelona (la primera planta seria el gran Saló del Tinell), o també l’impressionant castell de Loarre, a l’Aragó”, em diu el Joan-Albert.\nSom a la sala principal del castell, on es feia vida. Hi ha una sèrie de finestres geminades, reconstruïdes a partir dels elements conservats. Ara són tancades amb vidre. “¿I abans com quedaven tancades, aquestes finestres?”, li pregunto. “Doncs no ho sabem -em diu-. Vine, anem l’habitació d’Arnau Mir de Tost ”. “¿I com se sap que era la seva habitació?”, li dic així que hi entrem. “Mira, té latrina, cosa que era tot un luxe, i és just a sobre la cuina, així s’escalfava: un segon luxe”. Em sorprèn veure una part de la paret d’aquesta cambra arrebossada amb estuc de color rosa, amb ratlles blanques pintades. S’ha mantingut durant deu segles! Les ratlles blanques no coincideixen amb les juntures de les pedres. D’aquesta manera simulaven que les pedres de les parets eren més uniformes.\nEn sortir del castell, faig amb la mirada una volta de 360 graus per acomiadar-me’n. Tinc un excel·lent domini visual de bona part de la conca que desemboca a Tremp, la capital del Pallars Jussà. Davant meu, un voltor baixa en picat; deu haver trobat una presa. Fa una mica de por i tot. “Quan fèiem les obres els voltors sovint descansaven damunt la grua”, recorda el Joan-Albert. De cop, veig un grup de cases, encara més amunt. Em pensava que el castell era l’edifici situat a més alçada d’aquesta vall! “És Siall”, em diu el Joan-Albert. És un petit poble, allunyat de la civilització, de quatre cases. “L’últim cop que el vaig visitar hi havia més rucs que persones”, diu amb un somriure. Els animals són els veritables amos d’aquest indret tan espectacular.\nUn castell sense guarnició\nArnau Mir de Tost, cavaller feudal i vassall del comte d’Urgell, bon guerrer contra els musulmans, i la seva dona, Arsenda, van construir el castell l’any 1033 a partir d’una petita torre ja existent amb l’objectiu de convertir-lo en la seva residència.\nAquest era un lloc de pas, l’antic camí d’Isona a la Seu d’Urgell. L’avenç militar d’Arnau Mir de Tost va deixar aviat a la rereguarda el castell de Llordà. Cap al 1060 Arnau Mir de Tost i Arsenda l’abandonen, de manera que van estar-s’hi menys de tres dècades. “Aquest és un castell sense guarnició”, em diu el Joan-Albert. “¿I on era la guarnició?”, li pregunto. “Allà, al castell de Toló”, diu tot assenyalant-me amb el dit un turó llunyà. “Sembla que allà Arnau Mir de Tost hi tenia l’exèrcit. És probable que aquí, al castell de Llordà, hi hagués alguns dels seus fidels i soldats, però l’exèrcit devia estar en aquell recinte, molt més gran”.


"Llunàtics" (Temps Record 2015) és el títol del segon disc del duet format per l'aclamada cantant Celeste Alías i el llorejat jove pianista Marco Mezquida després de l'èxit del seu primer disc “Two Lonely People” (Kay Records, 2011). Durant la temporada 2015/2016 aquest disc es presentarà en concerts per diversos auditoris i sales del país.\nEl duet, en estat de gràcia, ens delecta amb un nou recull de personals arranjaments de cançons inspirades en totes les fases de la Lluna, passant per diverses emocions i estats que aquesta ens provoca. El repertori manté una suggerent línia barrejant composicions pròpies en una Suite Lunar amb conegudes cançons de músics espanyols, anglosaxons i llatinoamericans bevent del folklore, la música clàssica, la música de jazz i el pop en un viatge musical emocionant.\nQui podria versionar amb gràcia cançons com ‘Moonlight Serenade’ de Glenn Miller, ‘Eclipse’ de Joao Gilberto, ‘Moon River’ de Mancini, la ‘Tonada de Luna llena' de Simón Díaz o ‘Hijo de la Luna’ de Mecano?\nNo us perdeu aquest duet de dos músics complets de l'escena musical de Catalunya: dos creadors esplèndids i madurs, en un projecte bellíssim i emotiu on s'interpreten d'una manera única i personal cançons arranjades amb gust, sofisticació i riquesa sonora gràcies al profund enteniment musical que han conreat en els vuit anys que porten treballant i creant junts.


els aspersors blau monòton: Sentir?\nSols ens satisfà el entendre. Quan hom es troba en una situació en la que no pot aplicar la raó, quan cap causalitat es mostra aparent és comú que sorgeixi una sensació d'angoixa a causa de la desorientació que es pateix. Quan aquesta sensació s'intensifica és comparable a una mena de dolor agut, i em refereixo a dolor pel desagradable que pot ser dita sensació, i perquè al igual que el dolor dificulta que siguem capaços de viure amb normalitat. Per tal d'evitar això és altament recomanable no pensar, cosa que altrament porta conseqüències...\nPublicat per Roger Tarragó a 9:23 p. m.


La startup Sycai Medical tanca una ronda de 780.000 euros per dur al mercat un software de detecció precoç del càncer de pàncrees – BARCELONADOT\nLa inversió, liderada per Ship2B Ventures amb la participació de BStartup del Banc Sabadell i Athos Capital, permetrà a la startup finalitzar l’assaig clínic i completar la tramitació del segell de dispositiu mèdic necessari per accedir al mercat\nLa startup catalana Sycai Medical ha tancat una ronda d’inversió de 780.000 euros per completar la introducció al mercat del seu software mèdic de detecció precoç del càncer de pàncrees. La inversió, liderada per la gestora de venture capital d’impacte Ship2B Ventures -a través de BSocial Impact Fund, que compta amb el suport del FEI i Banc Sabadell- disposa també de la participació de BStartup de Banc Sabadell, a través del programa BStartup Health, i Athos Capital. Amb aquest finançament, Sycai Medical podrà finalitzar els darrers assaigs clínics i completar la tramitació del segell “CE” com a dispositiu mèdic necessari per introduir-se al mercat.\nSycai Medical, nascuda l’any 2020, també ha estat beneficiària de l’ajut Startup Capital d’ACCIÓ, l’agència per a la competitivitat de l’empresa del Departament d’Empresa i Treball. La startup ha rebut 75.000 euros per a l’impuls de la seva tecnologia en la fase inicial.\nLa tecnologia de Sycai Medical, basada en intel·ligència artificial, s’orienta a ajudar els radiòlegs en la detecció precoç de lesions al pàncrees amb l’anàlisi de les imatges del TAC per indicar al professional mèdic on hi ha possibles lesions i, alhora, preveure si aquestes evolucionaran o no cap al càncer.\nSara Toledano, CEO de Sycai Medical, explica que “ara mateix un radiòleg ha de veure manualment un TAC i buscar-hi activament qualsevol anomalia en tots els òrgans de l’abdomen, on les lesions són asimptomàtiques”. Això, destaca, provoca que les lesions “sovint passin desapercebudes i és un dels principals motius del seu retard en la detecció, que fa que el càncer de pàncrees sigui el més mortal perquè es diagnostica massa tard”.\nAmb la tecnologia de Sycai Medical, “els radiòlegs quan reben les imatges ja inclouen una alerta sobre on han de prestar atenció i si hi ha probabilitat de desenvolupar un càncer, avançant molt la seva detecció”. El mètode diagnòstic pel qual el seu algoritme identifica les lesions ja ha estat patentat per l’empresa.\nSycai Medical es planteja dues grans vies d’entrada al mercat: la venda directa a clíniques i hospitals, així com la llicència de la seva tecnologia en els dispositius PACS (Picture Archiving and Communication System), objectiu pel qual ja tenen preacords amb diverses empreses.\nEn un futur immediat, la startup planteja ampliar la seva tecnologia a qualsevol càncer abdominal, especialment de fetge i ronyó. “Hem començat pel pàncrees perquè és la major urgència clínica i preocupació dels radiòlegs. Però ens centrarem en l’abdomen, que és el més complex en termes d’imatge amb les eines utilitzades fins al moment”, apunta Toledano. Sycai Medical, ubicada a Barcelona, compta amb 6 treballadors.