Habitatges duplex & botiga - Roorda.es - Architect Barcelona Spain\nHabitatges duplex & botiga\nPlantes, façana i secció\nEntre tradició i modernitat\nL'edifici que es presenta es troba dins del casc antic de la ciutat. Nosaltres ens enfrontàvem amb el repte de realitzar dos nous apartaments i una botiga dins d'un edifici existent de dimensions molt limitades. Malgrat aquests condicionants difícils, el resultat és molt satisfactori.\nTot l'interior va ser objecte d'una metamorfosi important. Fins i tot elements determinants a nivell estructural com les escales de fusta, es renoven i obtenen un nou lloc. El programa dels habitatges ha estat resolt de manera moderna. A saber, utilitzant la tipologia dúplex. Un dels apartaments s’extèn sobre la primera i segona planta i un altre apartament s’extèn sobre la segona i tercera planta. Vist en secció, els dos habitatges dúplex s'interconnecten com dues formes en L.\nL'espai comercial es mantindrà en la planta baixa, però completament renovat i estarà dotat d'una nova façana de fusta, reprenent l'arquitectura clasicista. La façana respon a exemples històrics similars de la zona.\nProjecte: Edifici d’habitatges i botiga\nLloc: Arnhem (NL)


Mostrant els items per etiquetes: pretèrits imperfectes\nDissabte, 21 Octubre 2017 00:00\nRecordem la història de l'incendi que va destruir els estudis de cinema Orphea.\n'Joder' amb el (mal) teatre!\nDesprés de tanta comèdia electoral (la podem donar per acabada?), per a altres vegades, convé no oblidar la lliçó de Dario Fo: si observeu i llegiu el llenguatge de les mans, dels braços, del cos, no se us escaparà res de l'engany aliè. I ja que hi som, perquè no hi hagi confusió, diguem que els grans borratxos teatrals interpreten papers intel·ligibles que no tenen res a veure amb el que s'empatollen els qui estan entestats que els donem la raó, encara que no la tinguin.\nMirem enrere, que res és nou. Al Paral·lel barceloní ––a les primeres dècades del segle XX–– es van poder contemplar molts espectacles politicoteatrals semblants als actuals: barricades davant l'Espanyol, soldats vigilant les portes del Còmic, l’Olympia atapeït de lerrouxistes, les terrasses properes a l'Arnau (quan es recuperarà l’Arnau?) ocupades per revolucionaris que deien que respectaven criteris ètics infranquejables (línies vermelles, ja ho sabeu: no jugar a les cartes, no beure alcohol, no ficar-se al llit amb putes, per citar tres exemples de comèdies i vodevils propis de polítics especialitzats en posturetes i borborigmes). Mal teatre.\nMal que bé, els Dato, Maura i Cambó ––la Barcelona que els va veure passar, amb més de cent sales de cinema, es comparava amb Berlín i quedava molt a prop de París o de Nova York–– van aprendre dansa i declamació, com la princesa de Serrat, abans de pujar a l’escenari, mentre que els seus èmuls d'ara ja vénen ensenyats, però els delata el llenguatge de les mans, dels braços, dels cossos, els falla el to campanut de les veus. En comptes de ser devots de Fo, ai!, es conformen a assistir a classes impartides en escoles de negocis.\nPobres (de nosaltres)!\nLa verge del Tívoli\nQuan a la Garbo li demanaven si preferia el cine o el teatre, contestava que tant li era.\nDivendres, 22 Mai 2015 00:00\nD'Aristòtil vam aprendre que el teatre serveix per purificar les passions.


1500 persones assistiran a la II Gimnastrada Universitària d’Ontinyent - TV Digital Ontinyent\nHome > Esports > 1500 persones assistiran a la II Gimnastrada Universitària d’Ontinyent\nTV Digital Ontinyent 08/05/2018\tEsports, Ontinyent Comentaris tancats a 1500 persones assistiran a la II Gimnastrada Universitària d’Ontinyent\nAl voltant de 1500 persones entre participants i públic acudiran el pròxim 16 de maig a la II Gimnastrada Universitària que tindrà lloc al Poliesportiu Municipal d’Ontinyent, una activitat que comptarà amb 24 muntatges coreogràfics expressius i que està organitzada pel Facultat de Ciències de l’Activitat Física i Esportiva del Campus d’Ontinyent, l’Ajuntament i la Fundació Universitària Vall d’Albaida. El regidor d’Esports i d’Educació, Óscar Borrell, donava detalls de la Gimnastrada en la seua presentació als mitjans de comunicació, acompanyat del vicedegà de la Facultat de Ciències de l’Activitat Física i l’Esport (FCAFE), Ferran Calabuig; la professora, Paloma Tortosa; i el coordinador del Campus d’Ontinyent, José Cantó.\nUn total de 13 centres educatius de les comarques centrals participaran amb 24 muntatges coreogràfics d’alumnat de Secundària i Batxillerat, a més dels i les estudiants de la Universitat de València, tant del Campus d’Ontinyent com de la seu a la capital inlcoent també un muntatge d’alumnat de primària del CEIP Rafael Juan Vidal-La Solana. A més, al voltant de 600 alumnes de Primària acudiran com a espectadors en aquesta activitat “que reflecteix la identitat d’Ontinyent com a ciutat educadora al crear una simbiosi entre les tres potes de l’educació formal” declarava Óscar Borrell. El regidor també destacava la Gimnastrada com “una activitat que ja és tot un emblema del Campus d’Ontinyent i que a més és un esport molt complet i coeducatiu”. La Gimnastrada serà l’epicentre de l’oferta esportiva d’Ontinyent per al mes de maig dins del calendari d’esdeveniments esportius.\nDes de la FCAFE, Ferran Calabuig, explicava que aquesta iniciativa “té com a objectiu incentivar i promocionar els estudis de l’activitat física i l’esport, el benestar i afavorir el contacte entre les diferents comunitats educatives”. Calabuig també anunciava que als 13 centres participants se sumarà l’actuació inaugural de Masters Ballet i la cloenda anirà a càrrec del Club de Salt de Corda de Xest.\nLa professora de l’IES L’Estació i associada a la FCAFE, és la impulsora d’aquesta activitat, Paloma Tortosa, tenia paraules d’agraïment per a l’Ajuntament i la Universitat per confiar en el projecte i per tot l’esforç i implicació que mostra l’alumnat participant. “La Gimnastrada dona a conéixer el gran valor músic-expressiu que té l’àrea de l’Educació Física” explicava Tortosa.\nPer la seua banda, José Cantó, incidia que “aquest tipus de pràctica transmet valors d’esforç, companyerisme, cooperació i, sobretot gaudir de l’esport sense una finalitat competitiva. La Gimnastrada uneix educació i esport, dues de les titulacions que tenim al Campus d’Ontinyent” concloïa.\nAnterior Xerrada informativa a Ontinyent per frenar l’expansió del mosquit tigre\nSegüent Els socialistes solucionen el pagament del deute històric per la recollida del fem a la Vall d’Albaida


Que corri l'aire: de març 2013\nLA CABRA JOANA\nAvui en dia, les cabres domèstiques són relativament dòcils, manejables i, sobretot productives.\nÉs el cas de la cabra Joana, la que em va explicar aquest cas. Ella és la segona més vella d'un petit ramat del poble d'Erip de dalt.\nLa Roser, mestressa de les cabres, és experta formatgera, reconeguda entre els entesos.\nEl ramat viu en molt bones condicions. L'estable és força confortable, l'herba dels prats on les porta la Roser és fresca i abundant. I a la vall el clima és benigne i sense fenòmens extrems.\nTampoc les té aïllades. Això sí, el Tacat, un preciós border collie que les vigila, les hi té prohibit que es parlin amb un boc salvatge que ronda per aquells topants.\nTot i que en els prats més alts on van a l'estiu no hi ha bona cobertura de mòbil, a la cleda tenen internet sense cap mena de limitació, en una mena de ciber-cafè.\nFins i tot a l'autobús amb el que van als prats els hi donen cada dia El Periódico, per que s'informin. I els dies que van al bosc amb el tren les obsequien amb La Vanguardia, per allò de la pluralitat.\nTambé al vespre poden veure la televisió, amb la varietat i qualitat que ja sabeu que hi és habitual. Això les ajuda a entendre el nostre món i adoptar pautes de comportament adequades a la seva classe i funció social.\nLa història que us apuntaré va començar quan les cabres, d'amagat de la Roser i del Tacat, poc a poc van trobar la manera de veure's amb el boc salvatge i altres animalons que fins ara els hi eren estranys i fins i tot temuts.\nElls les van ensenyar que hi havia altres maneres de veure la realitat. Que existien altres diaris, que la televisió els està buidant el cervell i espatllant el seu model de comportament. Que a internet hi ha coses molt més interessants que fer el xafarder a Facebook, amarar-se amb l'Sport.com o embrutir-se amb la zoofília.\nDel veterinari mai havien sigut grans amigues, però sí que confiaven cegament amb la Roser. Ella les cuidava i les menava cap a les feixes més frescals, les munyia delectablement, alleugerint el mal que els feia el braguer cada matí i cada vespre. En el Tacat també hi tenien gran confiança, les protegia del llop i les hi feia passar la por, encara que fos amb alguna lleu queixalada.\nDel primer que van sospitar va ser d'aquell home amb davantal de plàstic tacat de sang que tot sovint les visitava i que quan ho feia, trobaven a faltar algun cabrit.\nVan arribar a pensar que estaven tots conxorxats, que només les volien per fotre'ls-hi la llet i els cabrits i que entre ells s'ho manegaven tot amb males arts i joc brut. Però només eren sospites. Va arribar un dia, però, que la pilota va ser tan grossa que fins i tot els diaris més controlats no van poder amagar desenes de casos de corrupció, malversació, evasió de capitals, espionatges camarguesos, vergonyants trames reials.\nLlavors, un bon dia la Paulina, una cabra joveneta de la colla, va preguntar al conductor de l'autobús si algun cop, puntualment, no podrien canviar de diari, i poder llegir La Directa, El Triangle o fins i tot el Cafè amb Llet; i el Tacat, nerviós, li va fotre immediatament una forta mossegada a la cuixa, per insolent.\nLi va trencar l'os de la cama. I va esclatar la rebel·lió.\nPublicat per Silvestre Entredàlies a 11:09 2 comentaris:\nLA CABRAJOANA Avui en dia, les cabres domèstique...


Sant Vicenç de Castellet celebra la Nit de l’Impuls Empresarial – Espai Impuls\nHome/General/Sant Vicenç de Castellet celebra la Nit de l’Impuls Empresarial\nL’auditori Maria Carme Grauvilardell de l’Espai Ateneu de Sant Vicenç de Castellet ha estat l’escenari aquest dijous d’una nova edició de la Nit de l’Impuls Empresarial. La trobada, que promou la regidoria de Promoció Econòmica de l’Ajuntament de Sant Vicenç de Castellet, ret homenatge al teixit empresarial i comercial del municipi. La vetllada ha comptat aquest any amb la intervenció de la coach Mònica Mendoza.\nEn el marc de la Nit de l’Impuls Empresarial, l’Ajuntament ha explicat als assistents la intenció que la Generalitat liciti les obres del vial d’accés a la C-55 en sentit sud el proper mes de gener una vegada Carreteres entregui el projecte durant les properes setmanes. En paral·lel, també es van avançar les millores previstes als polígons d’activitat econòmica a través d’una ajuda de la Diputació de Barcelona. I pel que fa al comerç i la seva promoció, l’Ajuntament estudia crear portes d’entrada i dibuixar itineraris comercials per facilitar les compres i els comerços.\nEl punt culminant de la vetllada van ser els reconeixements d’aquest 2019 als projectes i persones dedicades al creixement del món empresarial i comercial de Sant Vicenç de Castellet. Lázaro Moya SL va ser distingida amb el premi a l’empresa amb les millors pràctiques en internacionalització i major responsabilitat social. La distinció a l’empresa local i de caràcter familiar amb més projecció exterior va ser per a Solpey SL. Bo de Debò SL es va endur el premi a l’empresa amb més política d’ocupació local, mentre Robin W. Power va ser reconegut com a emprenedor més innovador. Finalment, el premi per a l’activitat comercial o de serveis amb una trajectòria comercial de 50 anys o més va anar a parar a Multihogar Meliton Planell.\nPer impuls|2019-11-22T12:40:50+00:00novembre 22, 2019|General|Comentaris tancats a Sant Vicenç de Castellet celebra la Nit de l’Impuls Empresarial


Opinó del lector. La tardor calenta: l’independentisme vol fer com els taxistes. | Diari Sant Quirze - News SQ\nInici » a-ultimesnoticies » Opinó del lector. La tardor calenta: l’independentisme vol fer com els taxistes.\nVaga de taxistes a Barcelona contra llicències VTC. Foatografia J.M. Coderch\nOpinó del lector. La tardor calenta: l’independentisme vol fer com els taxistes.\nOPINÓ DEL LECTOR. El mes de setembre i la tardor són sempre propicis per augmentar la tensió personal i institucional (tornar a l’escola, al treball, la cita de l’11-S, les recents declaracions del President Quim Torra d’una Conferència a setembre per explicar com aplicar ja la república i no com el 27-0 passat; el posicionament de la CUP i dels CDR -qui són?, qui els ha votat per representar-nos?, l’agitació teatral des del balcó de la casa de Puigdemont a Waterloo, són elements que aprofitant el judici contra els polítics en presó que van declarar la DUI el 27-O, porten a preveure una tardor calenta.\nJa tenen la coartada en la falta de negociació sobre l’autodeterminació, del Govern socialista de Pedro Sánchez, ja saben prou que mai podrà ni deu permetre que a Catalunya s’imposi una proposta no acordada en el Parlament, l’Estatut i la Constitució. Assetjat en tots els fronts pel nou PP i C’S, tindrà que recórrer a mesures contra la revolta que no serà pacífica.\nNo manipulem la realitat: què de pacífic té posar els tractors a bloquejar carreteres, ocupar grups de persones vies de tren, centres de comunicacions, com va passar en les aturades de país del 3-0 i altres? Deixem de fer comparacions d’altres lluites colonials (Gandhi), aquí tots som catalans però no estem d’acord en el millor per Catalunya i això no es pot resoldre amb tractorades. Ni és pacífic, ni és democràtic. Prou mentides, ni falses somriures.\nSemblant van fer els taxistes… diuen, a finals de juliol, i es van imposar al Govern d’Espanya. I de seguida surten uns CDR al carrer per obligar a ERC, PDE-CAT i a la CUP, a imposar ja la república. Així sí que aconseguirem guanyar als espanyols, no per la negociació. Els taxistes ho han fet bé, diuen els venedors de fum… quin lideratge demostra Jordi Sánchez en aquesta comparació. Potser proposarà coordinar amb els taxistes i fer una vaga general per la independència.\nPerò i la resta, important altre 50% que creiem que la independència NO és el millor per Catalunya, que veiem que en tota Europa l’únic moviment independentista per imposició unilateral és el d’una part dels catalans, que no es dóna ni en Bèlgica on es refugia Puigdemont, on els moviments independentistes de Flandes i Valònia, amb una monarquia parlamentària -com la nostra- no volen trencar l’actual estatus belga; en Italià on els moviments de la Lliga Nord, han oblidat aquesta insurrecció independentista; en Alemanya on els lands federals discrepants no gosarien mai fer el que fa la Generalitat actual; que l’independentisme no pot ni garantir on jugarà el Barça i el Girona, ni com resultarà ser la situació econòmica de Catalunya fora d’Espanya i d’Europa, tot són incògnites i se’ns demana, que acceptem la desobediència de l’independentisme i la seva imposició, so pena de ser considerats feixistes.\nQue torni un govern del PP+C’S, sembla ser el desig de Puigdemont i altres, ja que amb Rajoy van aconseguir créixer i ara han de buscar sobre tot l’enfrontament amb el rei i no tenen prou.\nPortem anys i guerres però no aprenem mai de la història, estem al segle XXI i mantenim i instrumentalitzem històries de 1640, 1714,1936… que pensem d’Al-Qaeda quan parla de recuperar l’Andalús –també Catalunya- conquistada pels musulmans?\nEnterrem tot això i busquem una sortida adaptada a la realitat dels països i nacions en el segle XXI.\nParlem d’ERC perquè ja han intentat al llarg de la seva història la independència per Catalunya en el segle XX, no una ni dues, més vegades i sempre han fracassat i portat sofriment a tots. L’ultima el 27-10-2017. Quantes més necessiten per veure que el segle XXI ja no hi cap la seva proposta? Ni cas, ells continuaran amb la seva. D’acord, però que desisteixin d’imposar-la a tots.\nEl màxim que pot aconseguir ERC són dues comunitats de catalans fracturades cada vegada més: uns desencantats per la derrota i la resta, obligats a sobreviure, ja que no volem marxar de Catalunya (família, altres). Una vegada es trenqui la convivència, no tornarà a ser com abans, les distancies i els odis ompliran aquest espai.\nEl model de l’independentisme, és portar-nos a dues comunitats enfrontades i que viuen d’esquena, com a l’Ulster, com a Flandes i Valona, com a servis i bosnis, amb odis generacionals per sempre i apartheids? Alguna cosa d’això ja és realitat en els pobles de Girona i Lleida de menys de 1.000 habitants, en els feus independentistes de Berga, Manresa, Banyoles, Vic, Reus, Igualada. Altres.\nSenyors Puigdemont, Quim Torra, Pere Aragonés, I els seus seguidor@s, podrien dir que de feixisme hi ha en tota l’argumentació anterior de per què no volem la independència i ens oposem a la seva imposició?\nÉs un relat tan vàlid democràticament com el seu.\n3 d’agost de 2018. @josecoderch\nDiari Sant Quirze jose maria coderch News SQ OPINIÓ DEL LECTOR\t2018-09-06\n07/09/2018 at 19:45\nPer què l’hi dieu “opinió del lector” si exclusivament escriu el José Coderch parlant contra l’independentisme i contra l’Ajuntament de Sant Quirze?\nProposo que busqueu més varietat d’opinions per no avorrir.\nEl diari és obert a tothom. Ens agradaria que més persones donessin la seva opinió, tal com diu vostè. És per això que fem una crida animant-vos a escriure les vostres opinions, tant sigui contestant als temes publicats, com d’altres que proposeu vosaltres, els lectors.\nHi ha molts temes per escollir que no siguin exclusivament polítics o de queixes al nostre Ajuntament: el nostre entorn natural, la vida al poble, opinions sobre els diversos actes que es desenvolupen al poble, temes relacionats amb el comerç local, suggeriments dels ciutadans per millorar el nostre poble, etc.\nAgrairem molt la vostra participació enviant-nos aquestes opinions diverses, ja que no només la política és el tema principal a debatre en el diari. No volem que sigui així, doncs.\nLa diversitat i la imparcialitat és l’esperit que volem trametre als nostres lectors.\nUs donem les gràcies per la vostra comprensió i esperem les vostres opinions.\nSenyor Narcís: Quan no es vol rebatre arguments, el que es fa es atacar personalment.\nPer vosté l’independentisme no ha de ser criticat i tampoc l’Alcaldessa de Sant Quirze. Volen tenir una societat que tothom opini com ells, el que passa en pobles de menys de 1.000 habitants de Girona i Lleida i altres feus independentistes, o en Vic on “un altaveu” difón consignes al seu favor.\nAixò no els hi cansa, volen el pensament únic i la negació de la realitat plural.\nI per descomptat la continuada propaganda de TV3, on sembla no hi ha cap treballador independentista. Clar els han maxacat a tots. Es impossible estadisticament que a TV3 ningú s’oposi a la programació totalment a favor de l’independentisme. Al menys els treballadors de TV1, van mobilitzar-se en els divendres vestit de negre com protesta. A TV3 res…, “la por”, la marginació” ? .\nAra al poble pretenen el mateix, quan algú s’arrisca a parlar en contra de l’independentisme, a maxacar-lo.\nEls meus articles sempre tenen una base historica, uns fets reals, per demostrar que encara que l’independentisme tingui seguidors, això no valida que sigui una opció realista i posible sense un acord entre tothom.\nVolen que la majoria aplasti el pensament i el sentit crític.\nVam veure també al Pais Basc fa anys, manifestacions de moltes persones, però el temps ha demostrat que la independència no la volien tots i per tant només per la imposició podríen a Catalaunya obligar a tothom a acceptar-la.\nSant Quirze es prou plural i el que haurién d’acceptar el lliure debat i no intentar silenciar els que parlen per fer-ne acosament personal.\nQue no hi ha més gent que ho faci? …Potser de nou la por, però després en les votacions a Sant Quirze encara l’independentisme tingui majoria 55,77 % , i ha un altre important 42,94% que no . Eleccions 21D 2017.


[Directes i instal·lacions] Teorema Air : Centre Civic Convent Sant Agusti\nAra ets a - Inici » Programació Cultural » [Directes i instal·lacions] Teorema Air\n[Directes i instal·lacions] Teorema Air\nDissabte 9 de juliol de 18 a 21.00h\nClaustre del Convent de Sant Agustí\n(locació interior en cas de pluja)\nExperimentació sonora, la connexió entre el cel-individu a través de les ones sensorials. L’atmosfera i l’aire són el canal conductor. Directes de Berenguer/Yanovsky i Rodrigo Garcia & Maria Pietranera, pintura en viu amb Sophie Crichton i la instal·lació sonora de JoseCarlos Florez per a la trobada de Presentació de Teorema 2021.\n18h: Maria Pietranera & Rodrigo Garcia presenten New Era\nMaria Pietranera (veus, performance). Cantant, actriu i compositora Argentina i Rodrigo Garcia (creació sonora) artista emergent amb diverses facetes, s’uneixen amb la intenció de relaxar ment i ànima.\nUn directe Inspirat en el renaixement i la contemplació de la naturalesa evolutiva que revela els canvis en els éssers vius a través del temps, travessant pols oposats en tot el seu recorregut, caos i pau. Vida i mort.\nAlla i Josep Manual en directe a l’edicio 2019 de Teorema al Convent\n19h : Alla Yanovsky ( flauta travessera, instruments inventats i objectes ),\nJosé Manuel Berenguer ( processament de so )\nEl duo sorgeix en 2015 quan va ser realitzada el primer enregistrament “Floating Time” ( El temps flotant), i a partir d’allí, continua com una col·laboració que sempre es nodreix de noves idees. En 2017 s’edita l’àlbum “Tarkovsky 30” dedicat a l’aniversari de Tarkovsky; en 2018 surt “Silenci de les sirenes”, un àlbum ple de paisatges musicals dedicats a Odissea i la mitologia grega, també realitzen en directe “AmpliFicciones” o “La Nave va”, aquest últim dedicat a Fellini.\nAlla Yanovsky, intèrpret, compositora, investigadora interdisciplinària graduada en kiev. En Els últims anys investiga en Terreny de la música electroacústica experimental i col·labora entre d’altres amb l’Orquestra del Caos.\nJosé Manuel Berenguer és compositor i guitarrista, coordinador i professor de Psicoacústica i Música experimental del Màster en Art Sonor de la Universitat de Barcelona i director d’Orquestra del Caos.\nPintura en directe: Sophie Crichton\nSophie és una artista plàstica canadenca establerta a Barcelona que utilitza la vida urbana com a font d’inspiració de les seves peces més abstractes. Al Convent, treballarà en directe amb textures i colors a partir de la relació amb la música i l’espai.\nInstal·lació: diversos horaris: Jose Carlos Flores: Augmented Drum Machine\nJosecarlos Flórez, és un artista peruà de nous mitjans i investigador independent, que viu i treballa a Barcelona. La seva àrea de recerca se centra en la fusió d’art i tecnologies de codi obert. Augmented Drum Machine és un instrument musical on les capacitats han estat ampliades valent-se de la tecnologia, per dotar-lo de noves formes d’interacció. És un instrument augmentat on conflueixen el so, la robòtica i la il·luminació led.\n+Info sobre Teorema


Búsqueda de Salvatella - Llibreria Gallissà.\nUs presentem un llibre que pretén despertar l'interès dels infants que ja són capaços de llegir per si sols, però que necessiten anar més enllà dels llibres infantils per a primers lectors. Aquests nens i nenes estan delerosos per poder començar una primera novel·la, però, malauradament, la majoria d'elles encara no estan al seu abast.\tEn Xavi és un nen molt inquiet i curiós qu...\nL'Asim és un jove amb ulls vius i alegres que ho observa tot i vol\taprendre de tot.\tEll ha caminat per tants països, per tants llocs, que la seva pell ha\tcanviat i s'ha tornat blava.\tSi vols veure'l, només cal que obris el llibre i... el coneixeràs!\tT'espera un viatge increïble al voltant del món.\tUn conte que és un cant a l'entesa entre les races, a la\tno-discriminació per mot...\nLa Bruna és una petita medusa que tot just acaba de néixer enmig del mar. Encara no té molt clar el necessari per viure i simplement es deixa portar per l?aigua.\tUn conte sobre l?empatia, que inclou tant reflexions i consells per als pares i mares com activitats per guiar els infants per aprendre a escoltar activament i a relacionar-se amb els altres sense jutjar-los. Conté tam...\nEn Dax és un nen que estima molt el mar i se sent molt feliç de viure-hi a prop. Un dia, el seu pare, que es dedica a la pesca, es queda sense feina i tota la família ha d?anar-se?n a viure a un altre lloc. Un conte sobre la resiliència, que inclou tant reflexions i consells per als pares i mares com activitats per guiar els infants perquè tinguin confiança en si mateixos i vi...


Jordi R. Morera presenta 'Trenkadís', a la Biblioteca Mestra Maria Antònia - Notícies de Torredembarra i Baix Gaià a diari d’informació local\nHome Entrevistes Jordi R. Morera presenta ‘Trenkadís’, a la Biblioteca Mestra Maria Antònia\nArtistes de totes les èpoques han immortalitzat els llibres o l’acció de llegir en les seves obres: l’alemany Ludger Tom Ring el Jove ho va fer al segle XVI; el francès Gustave Courbet, al segle XIX; John Currin, l’any 2005… Ara, algunes d’aquestes obres universals adquireixen una nova textura i significat a l’exposició ‘Trenkadís’, de l’artista de Torredembarra Jordi R. Morera (Morera).\nLa mostra s’ha inaugurat aquest dijous, 14 de març, a les 18 h, a la Biblioteca Mestra M. Antònia. L’acte, d’entrada lliure, va incloure La performance ‘Passar a gual’, realitzada per l’artista Manel Martínez Vilàs i el propi pintor Morera.\nL’exposició gira a l’entorn del llibre com a objecte i de la lectura com a passió, a través de la reinterpretació de quadres coneguts que es poden contemplar en museus d’arreu del món i també en col·leccions privades. A l’autor, la idea va sorgir-li llegint el llibre L’art de la lecture, de Pompei a nos jours, on es repassen algunes de les principals obres de l’art universal on apareixen llibres o persones llegint. El repte de Morera ha estat traduir-les al llenguatge del collage, donant-los-hi una interpretació personal.\nL’exposició inclou també poemes visuals, a modus de petites instal·lacions. Així mateix, s’hi pot trobar el quadre ”Obrint cels’ (homenatge a Braille), una aproximació al món intern de les persones cegues. Aquesta obra és tàctil, i juga amb diverses textures i relleus perquè pugui ser llegit a ulls closos per tothom. D’altra banda, dues escultures de Francesc Roig Morera serveixen per maridar llibre i volum.\nL’exposició es podrà visitar de franc durant un mes, en l’horari habitual de la biblioteca pública.\nNascut el 1956, Morera va estudiar a l’Escola Llotja i també al Centre Artístic Sant Lluc de Barcelona. També va cursar el postgrau en Didàctica d’Arts Plàstiques a la Universitat Autònoma de Barcelona, i ha estat professor de secundària en aquesta especialitat. Ha realitzat exposicions individuals i col·lectives en destacades sales d’arreu de Catalunya i ha guanyat diferents premis d’art. És membre fundador del col·lectiu GROP. En l’actualitat col·labora amb els tallers d’arts plàstiques al Grup de Dones de Torredembarra i continua ideant noves obres amb una forta vinculació amb el seu territori i amb el conjunt dels paratges de la Mediterrània.\nAnterior articleL’esplanada superior de l’aparcament dels Filadors tanca a partir del 18 de març per treballs d’impermeabilització\nSegüent articleUN TORRENC GUANYA UN PRESTIGIÓS PREMI CANÍ A ANGLATERRA\nDel 19 al 28 de maig, obert el termini perquè els comerços i restaurants torrencs s’adhereixin a la campanya ‘Rasca i guanya’ que repartirà...\nEntrevista amb la nova alcaldessa d’Altafulla, Montse Castellarnau\nLes notícies més vistes a la pàgina elmonic.cat durant el 2021\nJordi Guasch - 6 maig, 2021\nQuatre ratlles finals: Topònims deslocalitzats, per Jordi Guasch\nJordi Guasch - 11 juny, 2021\nEl tram remodelat del passeig Miramar s’obrirà en breu a la circulació\nJordi Guasch - 14 desembre, 2021\nUN EXCEL·LENT CONCERT DE LA CORAL SANTA ROSALIA OBRE LES FESTES DE CLARÀ\nJordi Guasch - 19 gener, 2018\nDel 19 al 28 de maig, obert el termini perquè els...\nDilluns comencen les obres de substitució de la canonada d’aigües residuals...


PASSMUSEU https://www.ordino.ad/turisme/que-visitar/museus-1/passmuseu https://www.ordino.ad/logo.png\nEl PassMuseu és un passaport que permet, d'una manera fàcil, econòmica i interessant, descobrir la variada oferta museística de què disposa Andorra.\nEn aquest PassMuseu també s'inclou una breu descripció de cadascun dels museus.\nPer tal de gaudir d'aquest descompte, haurà de presentar aquest passaport a l'entrada del museu. Recordi que cada passaport és personal i intransferible i que cada cupó val per a un museu diferent.\nA cada museu li segellaran el seu PassMuseu per validar el descompte de la seva entrada.\nEl PassMuseu té una validesa d'un any a partir de la data de compra i només serà vàlid per a visitar els museus detallats. Recomanem que faci una reserva anticipada al telèfon de contacte del museu.\nEl PASSMUSEU d’Andorra inclou 21 museus al Principat:\nDèria, espai del col·leccionisme\nEl cost del passaport és de 2,5€ i dóna dret a una reducció del 50% en el preu de l'entrada de 3 museus a escollir entre els 21 existents.\nPodeu comprar el PASSMUSEU d’Andorra als museus i a les Oficines de Turisme del Principat.


Sessio-informativa-del-master-de-Comunicacio-Especialitzada - Facultat de Filologia i Comunicació - Universitat de Barcelona\nSessió informativa del màster de Comunicació Especialitzada\nNotícia | 17-06-2015\n11 h, aula 0.2\nLa Facultat de Filologia de la Universitat de Barcelona ofereix el màster oficial de Comunicació Especialitzada als estudiants que han completat un grau i que estan interessats a aprofundir els coneixements en comunicació especialitzada d'àmbits socials, culturals o científics.\nAquest màster està obert a tots els camps de la ciència relacionats amb la comunicació. Així, no només s'ofereix a lingüistes, filòlegs o comunicadors, sinó també a científics i professionals d'altres disciplines relacionades amb la comunicació, des de la bioètica fins a l'advocacia. Per aquesta raó, hi participen les facultats de Filologia i Comunicació, Dret, Economia i Empresa, Farmàcia, Biologia i l'Escola Universitària d'Infermeria de la Universitat de Barcelona.\nEl Màster també integra aspectes de definició, gestió i planificació de la comunicació i del màrqueting des d'una perspectiva interdisciplinària. A més, es proposa analitzar diverses professions emergents de l'àmbit de la comunicació (editor de continguts, responsable de continguts, gestor de comunitats, arquitecte de continguts, etc.).\nEl pla d'estudis del Màster consta de 60 crèdits, que es poden cursar en un any acadèmic (temps complet) o dos (mitja jornada).\nSi hi esteu interessats o voleu tenir-ne més detalls, el dia 29 de juny a les 11 h hi haurà una sessió informativa a càrrec del coordinador del Màster, Francesc Bernat (francesc.bernat@ub.edu), a l'aula 0.2 de l'edifici Josep Carner (c. Aribau) de la Facultat de Filologia de la UB.


CiU posa en dubte que Hereu hagi votat realment en la consulta de la Diagonal ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Dimecres, 4 d'agost de 2021 14:17 h\nPolítica Última actualització Dimarts, 11 de maig de 2010 17:10 h\nCreuen que l'alcalde ha convertit la consulta en un 'despropòsit' · 'Compartim la indignació de la gent', asseguren\nEl grup de CiU a l'Ajuntament de Barcelona no s'ha quedat impassible després de l'accidentada primera jornada de la consulta de la Diagonal. Els nacionalistes han denunciat que l'alcalde Jordi Hereu ha convertit la consulta 'en un despropòsit, on fins i tot està en dubte que l'alcalde mateix hagi arribat a votar el dia que ho va dir', en referència als problemes de connexió al col·legi on va votar Hereu. El portaveu del grup, Joaquim Forn, ha explicat que entén 'la indignació dels ciutadans', ha reiterat que el govern municipal 'continua amagant l'opció C', i ha reclamat a la Mesa de Seguiment i Garanties de la consulta 'tenir accés a les dades de participació diària, hora a hora i per canal d'emissió' per poder controlar que tot funcioni correctament i que no hi ha frau.\nCiU, consulta diagonal, Hereu, votacions\nJoaquim Forn ha estat l'encarregat aquest dimarts de fer la valoració de CiU sobre el primer dia de la consulta, i ha explicat que el seu grup 'comparteix la indignació de la gent, molesta pels problemes tècnics per exercir el seu dret a vot al llarg de tot el dilluns, i per l'actitud gens neutral del govern municipal'. 'Tota la consulta s'està convertint en un despropòsit per obra i gràcia del bipartit', ha sentenciat el portaveu nacionalista, que ha insistit que 'durant les setmanes prèvies s'ha amagat l'opció C i durant els dies de la consulta es continua amagant'.\nForn ha criticat també que 'tampoc el sistema informàtic no ha funcionat el primer dia, fins al punt que desconeixem si realment el propi alcalde Hereu va poder votar quan deia que ho feia'. Per contra, el que no ha fallat és la propaganda i l'autobombo de l'Ajuntament; què importa si va votar o no l'alcalde si al final el que es buscava era una foto?', ha dit contundent el portaveu de CiU. Per Forn, 'tot plegat és com un mal decorat que cau a trossos i que posa en dubte els principis democràtics del govern municipal i la seva capacitat organitzativa'.\nLes dures qualificacions del portaveu nacionalista han donat pas a un vaticini de CiU que preveu que 'tot això, evidentment, repercutirà en la participació'. Joaquim Forn ha explicat que aquest dimarts ha tornat a enviar un nou escrit dirigit a la Mesa de Seguiment i Garanties de la consulta, amb el qual demana pronunciament explícit sobre la queixa presentada dilluns que feia referència als equips audiovisuals que s'han instal·lat als punts de venda presencial i 'que reprodueixen en exclusiva els projectes A i B; i que es demanava que es retiressin'.\nTambé ha demanat a la Mesa tenir accés a les dades de participació diària, 'hora a hora, punt per punt i canal pel qual es vota, per detectar possibles irregularitats en l'emissió dels vots'. Per últim, l'escrit de CiU sol·licita tenir accés 'a les diferents incidències ciutadanes que es produeixen i que quedarien registrades'. En aquest escrit a la Mesa, Forn també reclama que 'es pronunciï sobre el fet que a hores d'ara encara s'estan transmetent anuncis de vídeo i publicant anuncis a la premsa sense que es contempli l'opció C'.\nUnió veu 'components antidemocràtics' en la consulta sobre la Diagonal 10.05.2010.\nCiU i PP carreguen contra Hereu per 'ocultar' deliberadament l'opció C en la consulta de la Diagonal 10.05.2010.\n12 de maig de 2010, 09.11 h\nAixò mateix que dius ex.llepant, t´ho has copiat del cara dura duran que també va dir que les consultes sobre la independència eren una collonada i és el mateix que pensa el mas encara que no tingui pebrots per dir-ho, menys ara que venen eleccions, però que ja ens ho ha demostrat amb el seu "gran entusiasme" Ex llepes que us feu un fart de dir que sou nacionalistes catalans i sobiranistes, no cal que pressioneu els vostres dirigents perquè adoptin postures més sobiranistes i defens... Llegir més\n12 de maig de 2010, 07.10 h\n#2 Cert, aquesta collonada del referendum de la diagonal és una idea de bomber d'ERC. Be, com totes les idees que te aquest partit de saltamatges.\n11 de maig de 2010, 19.33 h\nEn un dia, i després de tota la parafernàlia, sols ha votat l'1,7% i l'Ajuntament diu que és una xifra molt respectable.\nComparat amb això els referèndums per la independència són molt més participatius.\n11 de maig de 2010, 19.29 h\nAmb això de la Diagonal tant CIU com PSC fan electoralisme pur i dur. Només els pobres d'ERC, que van fer la proposta original de la consulta s'estan mantenint dignament al marge d'aquestes disputes absurdes....\nAixò si, si podem decidir sobre la Diagonal, xk no podem decidir sobre la independència?\n11 de maig de 2010, 18.41 h\nEl P$C-P$OE, devant del nou cicle politic que els portarà de ser a tot arreu a no ser a enlloc està del tot desesperat i embogit, i aquesta desesperació i embogiment encara els empeny a cometre més errors.\nCom la collonada aquella de les olimpiades d'hivern...recordeu?.\nI aquesta és una nova situació del tot possitiva per la Nació catalana. Deslliurar-se del quintacolumnisme espanyolista que el P$C-P$OE sempre ha exercit des de les institucions que ha controlat és una gran esperança p... Llegir més


Feversham Lodge Guest House York Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n1 Feversham Crescent, Clifton, York, Regne Unit, YO31 8HQ - Veure al mapa\nAeroport més a prop Aeroport internacional de Leeds Bradford (LBA)\nArea de Water End\nMés informació sobre Feversham Lodge Guest House\nBen posicionat a Àrea Haxby Rd, Feversham Lodge Guest House és un lloc ideal d'inici d'excursions a York. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Feversham Lodge Guest House, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, despertador, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, reproductor de DVD/CD a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a York, faci de Feversham Lodge Guest House la vostra llar.\nCal que informeu Feversham Lodge Guest House de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Goethe – Pàgina 2 – Riurau Editors\nEl Faust a BTV\nLa traducció del Faust de Goethe de Riurau Editors va aparèixer recomanada en el programa Qwerty de Barcelona Televisió, presentat per Joan Barril, el dimarts 19 de maig del 2009. Podeu veure el programa en aquest enllaç (a partir del minut 47).\nPublicat el 22/5/2009 17/12/2009 Categories televisióEtiquetes BTV, Faust, Goethe, Qwerty\nJaume Ortolà a Ràdio Nou\nJaume Ortolà, el responsable de Riurau Editors, va parlar el dimarts 7 d’abril en el programa Aigua en cistella, de Ràdio Nou, presentat per Reis Joan. Ací podeu sentir l’entrevista (en format mp3).\nPublicat el 8/4/2009 18/12/2009 Categories entrevistes, ràdioEtiquetes Faust, Goethe, Heinrich von Kleist, Jaume Ortolà, Michael Kohlhaas\nRicard Salvat i el Faust de Goethe\nEl recentment traspassat director de teatre Ricard Salvat (1934-2009) sentia una especial fascinació pel Faust de Goethe. L’any 1983 va dirigir un muntatge de l’Ur-Faust, la versió primigènia de la primera part del Faust. En l’article “El mite de Faust vist des de Catalunya” (Estudi General, any 2000, núm. 19-20) Salvat confessava que\ncom a director d’escena sempre hem tingut l’obsessió de muntar les dues parts del Faust de la manera més completa possible.\nPortar a escena el Faust íntegrament és una empresa que, òbviament, requereix uns recursos ingents. Riurau Editors ha publicat ara una nova traducció catalana de la totalitat del Faust.\nPublicat el 8/4/2009 18/12/2009 Categories articlesEtiquetes Faust, Goethe, Ricard Salvat\nRiurau Editors es presenta a Benissa\nEl dimarts 7 d’abril es presenta a Benissa la nova editorial Riurau Editors. Serà a les 20.30h, a la Seu Universitària de la Universitat d’Alacant. L’editor i traductor Jaume Ortolà parlarà dels dos primers llibres publicats, Michael Kohlhaas de Heinrich von Kleist i Faust de Goethe, i del projecte editorial de Riurau Editors.\nPublicat el 1/4/2009 18/12/2009 Categories notícies, presentacionsEtiquetes Faust, Goethe, Heinrich von Kleist, Michael Kohlhaas


1 Night In Poznań - Matejki Apartments Poznán Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\n1 Night In Poznań - Matejki ApartmentsApartamentul. Jana Matejki 68, Poznan Centre, Poznán, Polònia, 60-772 - Veure al mapaExcel·lent8,9Basada en270comentaris1 Night In Poznań - Matejki ApartmentsVeure més fotos"Good location for business trip - nearby the Poznan Exhibiti..."OlenaUkraineVeure més fotosVeure totes les 50 fotosMolt bona ubicació 8,7Veure al mapa8,7UbicacióParticularitats que li encantaranProp de transports públics\nSobre l'allotjamentDescripcióBen posicionat a Poznan Centre, 1 Night In Poznań - Matejki Apartments és un lloc ideal d'inici d'excursions a Poznán. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. 1 Night In Poznań - Matejki Apartments també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Poznán. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, escriptori, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, cuina americana per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, 1 Night In Poznań - Matejki Apartments és una selecció idònia per a la vostra estada a Poznán.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Idiomes ParlatsAnglèsFrancès EspanyolPortuguès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el 1 Night In Poznań - Matejki Apartments de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.Mostrar més


Esplugues és l'únic ajuntament que ha obtingut amb el 100% dels indicadors durant les nou edicions del segell de transparència Infoparticipa - Llobregat Digital\nEsplugues és l'únic ajuntament que ha obtingut amb el 100% dels indicadors durant les nou edicions del segell de transparència Infoparticipa\nDimarts, 10 de maig de 2022 - 15:00h\nAixò situa al municipi com a líder català en transparència i en qualitat informativa de la darrera dècada.\nEnguany ha estat 43 els ajuntaments de tot Catalunya –10 del Baix Llobregat– que obtenen el 100% a l'avaluació de la UAB, i 136 els que aconsegueixen el segell en superar el 85% dels indicadors.\nEl lliurament del Segell Infoparticipa 2021 té lloc aquest 9 de maig a Bellaterra. El Mapa Infoparticipa va sorgir el 2012 per analitzar la informació que donen els webs municipals en base a les següents qüestions com qui són els representants polítics: retribucions de tots els representants, declaracions d'activitats i béns, dades de contacte, agenda de l'alcaldessa.\nCom es gestionen els recursos col•lectius: informació de la composició i dels acords dels plens i de la junta de govern, del Pla d'Actuació Municipal, organigrama complet tècnic i polític, com es gestionen els recursos econòmics: totes les dades del pressupost municipal, contractes i proveïdors, inventari general.\nQuina informació proporcionen sobre el municipi i la gestió dels recursos: notícies i opinions de govern i oposició, dades de població, d'equipaments, activitats municipals i ciutadanes, o quines eines ofereixen per a la participació ciutadana: informació del reglament de participació, queixes i suggeriments.


La Cambra de Barcelona insta el Govern i Colau a posar fi al conflicte entre taxistes i VTC\nPublicat 22/01/2019 12:45CET\nLa Cambra de Comer de Barcelona ha alertat aquest dimarts de l'impacte negatiu que la vaga del sector del taxi est provocant sobre l'economia i la reputació de la ciutat, i per aquest motiu ha instat la Generalitat i l'Ajuntament de Barcelona a trobar una solució de consens que posi fi al conflicte entre taxistes i les empreses de vehicles de lloguer de conductor (VTC), com Uber i Cabify.\nI és que després que els taxistes hagin decidit mantenir la vaga malgrat la proposta de la Generalitat d'obligar els VTC a un temps de precontractació del seu servei de 15 minuts, el Comit Executiu de la corporació ha decidit incloure la vaga del sector del taxi en l'ordre del dia de la seva reunió mensual davant la "gravetat" de la situació, ha informat en un comunicat aquest dimarts.\nHa defensat que la decisió de mantenir i allargar aquesta vaga, a més de les conseqüncies que provoca sobre els usuaris i la seva mobilitat, també est causant un "gran impacte negatiu" sobre el comer, la restauració i l'hostaleria de la capital catalana, així com sobre la reputació de Barcelona per la imatge que s'est donant de la ciutat.\n"És per aix que el Comit Executiu de la Cambra de Barcelona reclama a les administracions competents en la resolució del conflicte que treballin per trobar una solució de consens que respecti els interessos de totes les parts", ha asseverat.\nLa institució vol que es posi fi a aquesta situació "abans que no tingui conseqüncies encara més greus" sobre l'economia i la imatge de la ciutat.\nUns 1.000 taxistes han comenat passades les 12.00 hores a la plaa Catalunya una marxa per recórrer la ciutat de Barcelona fins al departament de Territori i Sostenibilitat, on es reuniran amb el conseller Dami Calvet a partir de les 16.00.


Castelló invertirà més de 200.000 euros al mes en 2017 per a atendre l'emergència social\nEl regidor de Benestar Social, José Luis López, destaca el reforç del pla de lluita contra la pobresa energètica, les ajudes al lloguer d'habitatges o els vals de compra de menjar.\nL'Ajuntament de Castelló incrementarà de nou en 2017 el pressupost d'emergència social per a garantir l'atenció a la població més vulnerable. El regidor de Benestar Social i Dependència, José Luis López, ha subratllat que "enguany s'incrementarà en 391.785 euros la partida d'emergència social, la qual cosa es tradueix en un esforç inversor de 32.000 euros més al mes per a reforçar els programes d'atenció a les famílies que pitjor ho estan passant".\nEnguany la inversió en emergència social superarà els 2,6 milions d'euros, és a dir, una inversió mitja mensual de més de 200.000 euros. En aquest sentit, l'edil José Luis López ha recordat que l'emergència social comprèn el pla de pobresa energètica, les ajudes per a adquisició de productes de primera necessitat de menjar i d'higiene o les ajudes al pagament del lloguer.\n"El nostre compromís ha sigut, des del primer moment, les persones i especialment les més necessitades i que pitjor ho estan passant, per aquest motiu tornem a reforçar l'emergència social", ha reiterat el regidor. José Luis López ha afegit: "Som la institució més propera a la ciutadania i, per açò, des de la Regidoria de Benestar Social hem donat un gir a la política per a dirigir tots els nostres esforços i recursos, a frenar les situacions d'exclusió social, actuar contra les desigualtats i atendre les necessitats dels quals no poden esperar".\nL'augment de l'esforç inversor és generalitzat en la Regidoria de Benestar Social i Dependència, el pressupost global de la qual creix enguany un 32%. D'aquesta manera, Castelló depassarà els 8,1 milions d'euros d'inversió enfront dels 6,1 de fa dos anys per a potenciar polítiques socials d'emergència social, atenció a la dependència, cooperació social i solidaritat a més d'intensificar els convenis de col·laboració amb entitats i col·lectius ciutadans que presenten atenció en serveis socials.\nEn aquest sentit, es van a reforçar convenis ja existents com el de menjador del Pare Ricardo, que passarà de 24.863 a 54.863 euros; el de la Fundació Salomé Moliner (alzheimer), que es duplicarà fins als 25.000 o el de les Filles de la Caritat de Sant Vicent Paúl, per a augmentar la disponibilitat de pisos pont per a famílies que pateixen un desnonament, que també es multiplicarà per dos arribant als 79.932 euros.\nLa dependència també ix reforçada. Així, segons ha confirmat l'edil José Luis López, l'Ajuntament de Castelló recuperarà en 2017 el servei de teleassistència eliminat per l'anterior Govern en substitució de la teleajuda. López ha subratllat que s'invertiran 127.716 euros a recuperar la teleassistència, "un model integral d'atenció, amb assistència 24 hores al dia els 365 dies de la setmana, que està connectat a una central d'alarmes, que també permetrà instal·lar detectors de fums en habitatges de persones majors i enviar avisos a aqueixa central d'alarmes en cas que hi haja una emergència i, sobretot, intensificar l'acompanyament d'aqueixes persones".\nA més, s'inclou per primera una partida, que aconseguirà els 18.000 euros, per a l'elaboració d'un pla d'inclusió que "permetrà definir itineraris i coordinar actuacions per part de l'Ajuntament de Castelló i d'entitats per a avançar en la inclusió social".


Diputat al Parlament i Primer Secretari de la Federació del PSC Lleida, Pirineu i Aran\n© Sense Pirineu no hi ha país!\nLa Generalitat ha consolidat les retallades de polítiques de muntanya disminuint fins al 77% les inversions en aquestes zones. La recentralització de serveis públics cap a les ciutats, la retallada en personal sanitari, educatiu i administració han provocat la pèrdua de llocs de treball alhora que obliga la gent del Pirineu a fer desplaçaments forçosos. I mentre la muntanya perd inversions, serveis i oportunitats, el Govern decideix crear una nova plaça de protocol per la Delegació del Govern mentre es desmunten delegacions necessàries per a l’equilibri territorial i el desenvolupament econòmic del territori.\nLes comarques de muntanya segueixen patint unes comunicacions nefastes, tant viàries com tecnològiques, sense cap indici d’inversió en infraestructures de comunicació, com el necessari túnel de Tres Ponts a Organyà per evitar accidents o la millora de la carretera de Comiols, o agràries com el reg de la Conca de Tremp, imprescindibles per a una recuperació justa i cohesionada dels pobles de muntanya. Tampoc hi ha hagut cap interès en el desenvolupament sostenible del turisme deixant en l’oblit la marca Pirineus, el turisme rural i de càmpings o la promoció dels Parcs Naturals, en els quals s’ha retallat els ajuts en un 60% des del 2010. Si tenim en compte que, a més, a les comarques de muntanya és on es concentra bona part de l’activitat agrícola i ramadera del país, les decisions envers el sector tampoc han estat gens favorables. Segueixen pendents els pagaments del 48% dels ajuts de les Indemnitzacions Compensatòries de Muntanya des del 2014, cal garantir les compensacions a cultius i bestiar danyat per fauna salvatge i agilitzar els informes i pagaments pendents a un sector que cada cop ha de superar una regulació més adversa i més traves burocràtiques.\nCal afegir també que després de dos anys que el Parlament aprovés la Llei de Règim especial d’Aran, la Generalitat ha incomplert també el seu compromís per establir un sistema de finançament al Conselh Generau. És més, cada any el Govern retalla més aquest finançament a l’Aran.\nCom a conseqüència de tot plegat, moltes famílies es troben amb la necessitat de deixar els seus pobles i la seva activitat professional per instal·lar-se allà on el Govern ha decidit que hi hagi més i millors serveis i oportunitats laborals.\nDavant d’aquesta greu realitat, els i les socialistes no hem deixat d’insistir amb propostes i iniciatives que acabin amb el càstig continu d’un Govern que mentre diu defensar el país oblida el món rural i la muntanya.\nEnfront un pressupost, el del 2017, que castiga un cop més les nostres comarques, hem forçat l’aprovació d’una quarantena d’esmenes territorials que tenen com a principal objectiu donar el tomb a les polítiques actuals i avançar en la cohesió i la justícia social i territorial. Serà curiós veure com totes aquestes propostes es porten a la realitat o si, un cop més, ens trobem com des de fa set anys xocant amb la frontera real que ja ha creat aquest Govern: la frontera dels incompliments i el menysteniment envers les Terres de Lleida, el Pirineu i l’Aran.


Tecnologia o Societat de la Informació? Una proposta per al 21-D\nLa passada legislatura ha estat un revulsiu a molts nivells. L’actual model de desplegament de Societat de la Informació no ha escapat a aquesta crisi. El cas més conegut, potser, ha estat el paper central del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI) i el Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya (CESICAT) en tot allò que ha fet referència a infraestructures de comunicacions i seguretat. Hem tingut, però, també un interessant debat amb què havia de passar amb les dades de la història mèdica i el projecte VISC+, com havien de configurar-se les polítiques de transparència, dades obertes o govern obert de la Generalitat, o com es transforma la comunicació amb el ciutadà a través de canals telemàtics, entre moltes altres iniciatives.\nEn els següents paràgrafs vull fer dues propostes: que les infraestructures han de seguir un procés de descentralització per evitar la vulnerabilitat de tenir-les totes juntes; i que, pel contrari, els serveis han de tenir, si no una centralització, sí un centre de coordinació que permeti estratègies i polítiques que siguin compartides de manera que aprenguin conjuntament i posin el ciutadà al centre.\nDesenvolupament digital i infraestructures\nEl desenvolupament digital –o, en la seva absència, la divisòria digital– ha passat per tres estadis des que vam començar a parlar de les autopistes de la informació durant la dècada de 1990. Parlem de la primera fase com la d’accés (físic) a les infraestructures, la segona com la de la capacitació o les competències digitals, i la tercera com la de l’ús efectiu i empoderador.\nTot i que totes tres fases conviuen en el temps avui en dia –també a Catalunya– és obvi que el pes es va desplaçant cada cop més cap a la tercera. I és, amb aquesta qüestió ben present, que hauríem de pensar les polítiques de Societat de la Informació a casa nostra. Quins plans tenim per l’endemà del 21 de desembre de 2017?\nLa situació actual és fruit de les necessitats de cada moment i ha estat molt útil per al desplegament de l’accés a la tecnologia i, en menor mesura, el desenvolupament de competències en l’àmbit de la transformació digital.\nNomés cal mirar l’organigrama de la Generalitat per veure l’enorme esforç que s’ha realitzat en matèria d’infraestructures, seguretat, comunicacions i alfabetització digital. Tanmateix, no caldrà buscar molt a l’organigrama: el gruix de les institucions s’agrupen sota la Secretaria de Telecomunicacions, Ciberseguretat i Societat Digital.\nAquesta concentració, en la meva opinió, ja no és necessària. És probable que les qüestions de seguretat ja no hagin de dependre de les “telecomunicacions”, sinó de qui s’encarrega de la seguretat, els policies o els serveis d’intel·ligència: Interior. És també probable que les qüestions d’infraestructures tecnològiques no hagin de dependre de les “telecomunicacions”, sinó de qui s’encarrega de “posar els carrers” cada dia al matí, siguin analògics o digitals: Territori, Infraestructures, o com convinguem anomenar-lo. És probable que l’acreditació de competències en ús de les TIC o el desplegament de telecentres i polítiques de foment de l’ús d’Internet no hagin de dependre de les “telecomunicacions”, sinó de qui s’encarrega de millorar les capacitats dels ciutadans i el teixit social del país (la resposta al qui, més avall).\nD’altra banda, aquesta concentració, a més de respondre a un model que a poc a poc anem deixant enrere (insisteixo: no reneguem d’ell perquè ha estat molt útil fins avui!) té uns riscos obvis: és altament fràgil pel fet de concentrar, al mateix lloc, totes les infraestructures digitals així com una gran part dels usos estratègics, com les actuacions de la Fiscalia i l’aplicació del 155 han demostrat.\nEstand de l’Agència de Ciberseguretat de Catalunya a la darrera Festa dels Súpers, celebrada a Montjuïc el passat octubre / GENERALITAT\nSocietat de la Informació i el ciutadà al centre\nSituem-nos a la tercera fase, la de l’ús efectiu de les tecnologies digitals per a l’empoderament ciutadà. Què és el que tenim ara? Per una banda un ciutadà que reuneix en una persona física diferents actors: un pacient, un estudiant, un activista, un consumidor, un emprenedor. Per una altra, una dispersió de serveis que comparteixen, sovint, necessitats, enfocaments, metodologies i, fins i tot, solucions. En salut es parla d’envelliment actiu, de comunitats de pacients o de posar el pacient al centre per donar-li més autonomia; en educació parlem cada cop més d’aprenentatge, d’aprendre a aprendre, de comunitats d’aprenentatge i de posar l’estudiant al centre per donar-li més autonomia; en governança, parlem de participació i co-gestió, de retorn de sobirania, de comunitats d’interès i de posar el ciutadà al centre per donar-li més autonomia; en economia, parlem de cooperativisme, d’empreses en xarxa, de prosumidors, i de posar el consumidor o l’emprenedor al centre per a donar-li més autonomia. No cal que seguim. Pràcticament tots els àmbits de la societat estan seguint el mateix patró: noves eines, noves formes d’organització, major autonomia.\nQuan parlem que l’Administració ha de proporcionar una finestreta única al ciutadà, això no es pot aconseguir només arreplegant allò que dissenyem i implementem per separat. Al contrari, el disseny –i més si ha de ser participat pel ciutadà en qualsevol dels seus papers– també ha de ser coordinat. I aquesta coordinació no és només a l’hora d’implantar, sinó de diagnosticar les necessitats, avaluar les opcions i integrar les solucions.\nNo crec que calgui demanar un Departament del Ciutadà, tot i que no em sembla tampoc cap barbaritat: la gran empresa ja funciona amb executius de comptes que fan d’intèrprets entre el client i l’organització. Però sí un ens que coordini. I deixeu-me insistir: que coordini la feina de (per exemple) les direccions generals de Modernització i Innovació de l’Administració; de Transparència, Dades Obertes i Qualitat Democràtica; d’Atenció Ciutadana; de Difusió; o les àrees de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions a Ensenyament i a Salut.\nDurant els dos tripartits (2003-2010) va estar en funcionament la Fundació Observatori per a la Societat de la Informació de Catalunya (FOBSIC) que havia de ser el think tank de la Societat de la Informació a Catalunya. Segurament els temps de la FOBSIC ja han passat pel què fa a la societat en general, però sí que considero que fa falta un organisme que, dins la Generalitat (o al seu costat), detecti tendències, faci anàlisi, dissenyi propostes i acompanyi la transformació digital a l’Administració. Aquest ens –o el que sigui–, més que coordinar –concepte que sempre té un biaix jeràrquic, de verticalitat– ha de donar servei a tots els nivells de l’Administració, començant per la Generalitat. Aquest servei ha de basar-se en un diàleg constant entre tots els actors per tal que les propostes d’innovació que en resultin (tècniques, metodològiques, organitzatives) puguin provar-se, escalar-se i reproduir-se, sense que cadascú hagi de reinventar la roda una i altra vegada. Perquè la transformació digital ha de fer més eficient, però sobretot més eficaç, el trànsit de l’Administració a la Societat de la Informació.\nPerò, no ens equivoquem: això no va de “modernitzar l’Administració”. O no només. Això va de transformar la societat. Allò que serveix per a l’Administració, pot servir per a d’altres àmbits; i més important, allò que aprèn l’Administració només ho aprendrà en un constant diàleg amb l’empresa, la universitat i la societat civil. En diuen el model d’innovació de la quàdruple hèlix, però en podem dir innovació oberta, innovació social, innovació social oberta, economia social, els comuns digitals. Aquest ens ha de tenir, doncs, forma de T: per una banda, dialogar de forma horitzontal amb tots els altres actors de la societat; per una altra, oferir acompanyament en vertical a tot l’àmbit de l’Administració.\nAixò va de canviar la cultura de l’Administració perquè les seves polítiques públiques s’acostin més a aquest ciutadà del s. XXI que ja és aquí i que demana i necessita coses diferents de qui el governa. Podem fer-ho cadascú per la seva banda o sumar i concentrar esforços. Si ens creiem que l’Administració hauria de fer R+D+i sobre els serveis i polítiques que posa en marxa, aquesta seria la meva prioritat absoluta.\nIsmael Peña-López és professor dels Estudis de Dret i Ciència Política de la Universitat Oberta de Catalunya


Els Testimonis de Jehovà publiquen la Bíblia en català\nLLEGEIX-HO EN aimara bikol català guaraní gujarati isoco kikongo kikuiu llengua de signes argentina llengua de signes brasilera llengua de signes japonesa llengua de signes sud-africana mongol nzema oromo persa quítxua (Bolívia) quítxua (ancash) quítxua (ayacucho) quítxua (cusco) tahitià tzotzil umbundu urdú wallisià\n«SI PENSES que la Bíblia és la Paraula de Déu per a la humanitat, això significa que Déu es comunica amb nosaltres. [...] Si la teva religió influeix en tots els àmbits de la teva vida, aleshores el llenguatge [de la Bíblia] ha de ser el llenguatge del dia a dia.» Així es va expressar l’erudit Alan S. Duthie al seu llibre Bible Translations and How to Choose Between Them (‘Les traduccions de la Bíblia i com escollir entre elles’).\nEls que estimen la Paraula de Déu concorden de tot cor amb aquestes paraules. Estan totalment convençuts que «tot el que està escrit a les Escriptures és inspirat per Déu, i és útil per ensenyar, per reprendre, per corregir i per educar segons els principis justos» (2 Timoteu 3:16). La Bíblia no és només un llibre antic. «És viva i poderosa» i dóna solucions de veritat per als problemes de la vida quotidiana (Hebreus 4:12). Ara bé, per tal que els que la llegeixen l’entenguin i la posin en pràctica, cal que estigui en el llenguatge del dia a dia. De fet, l’anomenat Nou Testament no es va escriure en el grec clàssic que utilitzaven filòsofs com Plató, sinó en grec koiné, és a dir, el que parlava la majoria de la gent en la vida diària. La Bíblia va ser escrita perquè tothom la pogués llegir i entendre.\nAmb aquest objectiu, en els últims anys s’han produït moltes traduccions modernes en diferents idiomes i, en la majoria dels casos, el resultat ha sigut beneficiós. Gràcies a això, ha sigut possible que quasi tothom tingui accés a una Bíblia. Però moltes d’aquestes noves versions no són clares i no s’han traduït amb objectivitat, i per això no són exactes. Per exemple, algunes versions presenten de forma confusa el que la Bíblia ensenya clarament sobre el nom del Déu verdader i l’estat en què es troben els morts.\nPer aquest motiu, els que estimen la Paraula de Déu es van alegrar molt quan van rebre la Traducció del Nou Món de les Escriptures Gregues Cristianes en català. Els Testimonis de Jehovà van presentar aquesta traducció moderna el 5 de novembre de 2016. Com que els traductors no han permès que ensenyances religioses influeixin en el seu treball, aquesta obra té una exactitud sense precedents, i això fa que els lectors catalans comprenguin profundament la Bíblia com mai abans. Ara bé, pot ser que et preguntis: «Qui ha fet aquesta traducció tan extraordinària?».\nTraductors que donen glòria a Déu\nEncara que la Traducció del Nou Món de les Escriptures Gregues Cristianes és nova en català, en anglès ja existeix des del 1950. Aquell any la va presentar la Watch Tower Bible and Tract Society, una societat bíblica internacional que té una llarga història en la publicació de bíblies. La Torre de Guaita del 15 de setembre de 1950 (en anglès) va dir: «Els homes que formen part del comitè de traducció han expressat el seu desig [...] de mantenir-se en l’anonimat, i específicament no volen que els seus noms es publiquin, ni mentre estiguin vius ni quan morin. L’objectiu de la traducció és exalçar el nom del Déu viu i verdader».\nL’edició completa en anglès de la Traducció del Nou Món de les Santes Escriptures es va presentar l’any 1961 en un sol volum. Encara que els noms dels traductors continuen en l’anonimat fins al dia d’avui, no hi ha cap mena de dubte ni dels seus motius ni de la seva gran devoció a Déu. El pròleg de l’edició del 2013 en anglès diu: «El missatge de la Bíblia és molt important i, per això, hem emprès la revisió d’aquest text amb un profund respecte pel contingut de la Bíblia. Sentim la gran responsabilitat de transmetre el seu missatge de manera exacta. [...] El nostre objectiu ha sigut fer una traducció que no només sigui fidel als textos originals, sinó que també sigui clara i fàcil de llegir».\n¿Estaven qualificats els membres del comitè de traducció per realitzar aquesta feina? Alguns crítics han afirmat que si no es revelen els noms i les credencials acadèmiques dels traductors, la seva obra s’ha de rebutjar ràpidament perquè és l’obra d’uns aficionats. Però no tots els erudits tenen aquesta opinió tan tancada. Alan S. Duthie va escriure: «¿Ens ajuda a decidir si una traducció bíblica és bona o dolenta el fet de saber qui l’ha traduït o editat? No necessàriament. No hi ha res com analitzar les característiques pròpies de cada traducció». *\nFins al moment, per tot el món s’han imprès més de 217.844.067 exemplars de la Traducció del Nou Món, sencera o en part, en més de 130 idiomes. Què han descobert les persones que l’han llegit?\nUna traducció que santifica el nom de Déu\nJesús va ensenyar als seus deixebles a orar: «Pare nostre que ets al cel, que el teu nom sigui santificat» (Mateu 6:9). Ara bé, en la majoria de traduccions Déu és una entitat sense nom, a la qual només se la coneix amb els títols Déu o Senyor. Però originalment no era així, perquè a les Escriptures Hebrees, el nom de Déu, Jehovà, apareixia gairebé 7.000 vegades (Èxode 3:15; Salm 83:18). Anys després, a causa d’algunes supersticions, els jueus van deixar d’utilitzar el nom diví. I després de la mort dels apòstols de Jesús, aquest punt de vista supersticiós va afectar la congregació cristiana (Fets 20:29, 30; 1 Timoteu 4:1). Els copistes de les porcions gregues de les Escriptures van començar a substituir el nom de Déu, Jehovà, amb les paraules gregues Kýrios i Theós, que signifiquen ‘Senyor’ i ‘Déu’ respectivament.\nLa Traducció del Nou Món permet que milions de persones llegeixin la Bíblia i vegin el nom de Déu en el seu idioma\nEl Comitè de Traducció de la Bíblia del Nou Món ha fet el gran pas de restablir el nom Jehovà a les Escriptures Gregues Cristianes, conegudes també com el Nou Testament, on hi apareix 237 vegades. Però no s’ha restablert aquest nom pel capritx dels traductors, sinó basant-se en estudis seriosos i exhaustius. Per exemple, a Lluc 4:18 se citen les paraules d’Isaïes 61:1, on hi apareixia el nom Jehovà en el text hebreu original. * Per tant, és adient que en la Traducció del Nou Món, Lluc 4:18 digui: «L’esperit de Jehovà està sobre meu, perquè m’ha ungit per predicar bones notícies als pobres».\nEl fet de veure el nom diví en aquests versicles ajuda els lectors a diferenciar Jehovà del seu Fill unigènit, Jesucrist. Per exemple, moltes bíblies tradueixen Mateu 22:44 de la següent manera: «El Senyor va dir al meu Senyor» (MM). Però qui parla a qui? Doncs bé, aquest versicle cita una part del Salm 110:1, que en el text hebreu original conté el nom diví. Per això, a la Traducció del Nou Món, Mateu 22:44 diu: «Jehovà va dir al meu Senyor». Entendre la diferència que la Bíblia fa entre Jehovà i el seu Fill no és una qüestió acadèmica (Marc 13:32; Joan 8:17, 18; 14:28). És essencial per a la salvació, ja que Fets 2:21 diu: «Tots els que invoquen el nom de Jehovà se salvaran».\nUna traducció exacta i clara\nLa Traducció del Nou Món té altres característiques excepcionals. Per a aquesta traducció, es va fer servir com a base el text mestre refinat de Westcott i Hort. Però també es van consultar altres papirs i textos mestre antics, com el de Nestle-Aland i el de les Societats Bíbliques Unides. Es va fer un treball exhaustiu per traduir el grec original tan acuradament i fidelment com fos possible, i es va utilitzar un llenguatge senzill i modern. D’aquesta manera, no només s’ha conservat gran part del sabor i del color dels escrits bíblics originals, sinó que també s’ha obert una porta que ens permet entendre coses que no enteníem abans.\nAquesta traducció ha fet tot el possible per transmetre els matisos dels verbs grecs. En molts idiomes moderns, els verbs es conjuguen per indicar si l’acció es realitza en el passat, el present o el futur. En grec, els verbs també indiquen el tipus d’acció que es realitza, és a dir, si és momentània, acabada o contínua. Posem com a exemple les paraules de Jesús que es troben a Mateu 6:33. En aquest versicle, el verb grec que significa ‘posar’ transmet la idea d’una acció contínua. És per això que la traducció que s’ha fet expressa tota la força de les paraules de Jesús: «Continueu posant en primer lloc el Regne i les normes justes de Déu, i ell us donarà aquestes altres coses». De manera semblant, Mateu 7:7 s’ha traduït: «Continueu demanant, i se us donarà; continueu buscant, i trobareu; continueu trucant, i us obriran» (Romans 1:32; 6:2; 1 Pere 3:6).\nUna Bíblia a l’abast de tothom\nLa publicació de les Escriptures Gregues Cristianes en català només és el principi. S’han fet preparatius per traduir tota la Bíblia al temps oportú. Ara bé, ¿poden els lectors estar segurs que l’edició catalana és tan exacta i clara com l’anglesa?\nÉs clar que sí. Això és possible perquè el Consell Rector dels Testimonis de Jehovà ha supervisat de ben a prop les tasques de traducció. Fa temps, es va decidir encertadament que la traducció de la Bíblia fos el resultat d’un treball en equip. Per això, s’han format equips de traducció de la Bíblia per tot el món. A la seu mundial dels Testimonis de Jehovà es va establir un departament anomenat Serveis de Traducció. Aquest departament dóna suport als equips de traducció, contesta preguntes dels traductors bíblics i unifica les edicions de la Traducció del Nou Món en diferents idiomes. A més, es va desenvolupar un programa informàtic anomenat Watchtower Translation System per ajudar els traductors bíblics. Entre altres funcions, aquest programa indica com s’han traduït les paraules hebrees i gregues a l’edició anglesa, cosa que ha sigut molt útil per als traductors a l’hora d’escollir els equivalents en el seu idioma. Per descomptat, els equips de traducció de la Bíblia encara han de fer un gran esforç. Però les eines informàtiques els han ajudat a aconseguir l’objectiu tan noble que tenen: que la Traducció del Nou Món tingui la mateixa exactitud i claredat que l’edició anglesa.\nL’èxit d’aquests esforços es fa evident en els resultats. T’animem a analitzar la Traducció del Nou Món de les Escriptures Gregues Cristianes. En pots obtenir una demanant-la als editors d’aquesta revista. Disfrutaràs de moltes de les seves característiques especials, com la lletra clara i fàcil de llegir, i els resums de continguts, que donen una idea general de cada llibre de la Bíblia i faciliten trobar versicles coneguts. Juntament amb aquesta traducció es va presentar el llibret Guia per a l’estudi de la Paraula de Déu, que inclou mapes detallats i més informació fascinant sobre la Bíblia. I el més important és que podràs llegir aquesta Bíblia amb plena confiança perquè transmet exactament el missatge de Déu en una llengua que ens arriba al cor.\n^ § 9 És interessant que la portada de l’edició amb referències de la New American Standard Bible (1971) també diu: «No hem inclòs el nom de cap erudit com a referència ni tampoc cap recomanació perquè creiem que la Paraula de Déu s’ha d’examinar pels seus propis mèrits».\n^ § 13 Les cites que es feien de les Escriptures Hebrees en el que es coneix com el Nou Testament sovint s’extreien de la Septuaginta grega, o la versió dels Setanta. I com que còpies posteriors de la Septuaginta no contenen el nom diví, molts erudits afirmen que aquest nom també s’hauria d’excloure de les Escriptures Gregues Cristianes. Tot i així, les còpies més antigues que encara existeixen de la Septuaginta contenen el nom Jehovà en la forma hebrea original. Això dóna suport a l’ús del nom Jehovà a les Escriptures Gregues.\nCaracterístiques de la Traducció del Nou Món:\nEs va fer un treball exhaustiu per traduir l’edició anglesa tan acuradament i fidelment com fos possible, i en un llenguatge senzill i modern\nLa lletra fàcil de llegir fa que la lectura sigui tot un plaer\nEls resums de continguts faciliten trobar versicles de la Bíblia coneguts\nEls mapes detallats de la Guia per a l’estudi de la Paraula de Déu ajuden a conèixer millor la geografia bíblica\nUtilitza un llenguatge molt clar i és molt útil en la predicació