L’Ajuntament de les Borges es posa en marxa contra l’atur juvenil\nL’Ajuntament de les Borges ha posat en marxa un seguit de mesures urgents per lluitar contra l’atur juvenil, tal com es va acordar en el Ple ordinari del mes de juliol, en què es va aprovar una moció presentada pel grup de Junts per les Borges i aprovada per unanimitat que proposava línies d’ajuts específiques per a joves i convenis de formació dual i de pràctiques universitàries, entre altres.\nA través d’aquest acord, el consistori ha implementat un seguit de mesures, si bé n’hi ha que ja s’estaven aplicant, i ha instat les administracions a impulsar reformes i elaborar plans que suposin un benefici per al jovent de les Borges.\nEl consistori borgenc s’ha compromès a crear línies d’ajuts per a aquelles empreses del municipi que efectuïn contractes indefinits a joves menors de 30 anys, una mesura que ja s’està duent a terme a través de la concessió de subvencions a autònoms i empreses per a la contractació de personal. Aquesta línia atorga subvencions a les empreses que contractin nou personal amb una durada mínima d’1 any o contractin joves en pràctiques amb una durada mínima de 6 mesos.\nLa moció també estableix que el consistori crearà una partida pressupostària en el pressupost municipal destinada a desenvolupar mesures específiques i a facilitar recursos per fomentar l'emprenedoria i l'autoocupació entre joves menors de 30 anys. En aquest sentit, l’alcaldessa de les Borges, Núria Palau, ha explicat que l’Ajuntament ja contempla ajuts específics per al jovent, com és el cas de les subvencions per a la rehabilitació d’edificis per part de persones joves. Igualment, Palau ha destacat la Fira de Joves Empresaris i Empresàries de les Garrigues, que aquest mes de juny va celebrar la seva primera edició, així com les formacions per a emprenedors i emprenedores que es van desenvolupant periòdicament al Centre d’Empreses Innovadores de les Borges (CEI), a càrrec del departament de Promoció Econòmica de l’Ajuntament.\nL’Ajuntament també fomentarà, gràcies a aquesta moció, els convenis de formació dual i de pràctiques universitàries remunerades entre les empreses del municipi, així com del mateix Ajuntament, i els diferents centres educatius. Igualment, es compromet a fomentar el desenvolupament i la formació en drets laborals als instituts d’educació secundària municipals, una tasca que duu a terme l’Oficina Jove de les Garrigues. Així mateix, el consistori potenciarà i millorarà la infraestructura digital i tecnològica per agilitar els tràmits de la burocràcia de competència municipal.\nL’Ajuntament de les Borges també insta, a través d’aquest acord, les administracions a elaborar un Pla Estratègic d’Ocupació Juvenil; al Govern espanyol a impulsar reformes per fomentar la contractació indefinida dels contractes al jovent, i a reduir un 80% la quota d’autònoms fins als 36 primers mesos, i al 50 fins al mes 48 per al jovent.\nL’alcaldessa de les Borges, Núria Palau, ha explicat que aquesta precarització laboral del jovent s’ha vist aguditzada amb l’arribada de la pandèmia, de manera que, a través d’aquest acord, el consistori borgenc també insta el Govern espanyol a elaborar una legislació específica que marqui les condicions per al teletreball i incorpori sancions que penalitzin la vulneració dels drets laborals dels i les joves.\nUna càpsula formativa impartida al CEI de les Borges Blanques


El país americà creu que l'Estat les ven per sota del preu de mercat a causa de les subvencions que rep\nXocolata i olives: barreges impossibles ara saludables\nBarcelonaLes importacions d'olives procedents d'Espanya als Estats Units estaran gravades amb un aranzel d'entre el 2,3% i el 7,2%. Així ho ha anunciat aquest dimecres el secretari de comerç del país nord americà, Wilbur Ross, després que les autoritats determinessin que les olives espanyoles es venen per sota del seu preu de mercat per les subvencions que reben.\nAquesta resolució arriba després que la Coalició per al Comerç Just de les Olives Madures obrís una investigació al voltant del comerç d'aquest producte. L'associació la formen Bell-Carter Foods i Musco Family Olive, dues empreses que, en comparació amb la producció espanyola, son autèntics gegants. A tall d'exemple, Bell-Carter Foods duplica la producció anual de la DO Garrigues, la segona zona de l'estat espanyol on es recullen més olives.\nLa decisió del govern de Donald Trump és provisional, però seguirà vigent almenys fins al 4 d'abril de l'any vinent. Ross ha explicat que els Estats Units "valoren" les seves relacions amb Espanya però ha subratllat que "fins i tot els països amics han de complir les regles".\nAixí, el secretari de comerç del govern americà seguirà revisant "tota la informació" que els arribi al voltant d'aquesta qüestió per seguir "defensant" els treballadors de les empreses estatunidenques. Des que Trump ocupa la presidència dels Estats Units (20 de gener del 2017), el departament de Comerç ha obert 77 investigacions en matèria d'importacions.\nIndignació al govern espanyol\nA l'octubre la ministra d'Agricultura i Pesca, Alimentació i Medi Ambient, Isabel García Tejerina, va traslladar la seva preocupació a la resta de països europeus i va defensar que la investigació oberta "no té fonaments".\nLa titular del ministeri espanyol va dir que no només es veu obligada a "defensar l'interès dels productes espanyols", sinó que l'obertura d'aquest expedient "posaria en dubte la PAC [política agrària comuna]".\nEl ministre d'Economia, Luis de Guindos, va avisar aquesta setmana que aquesta acció contra les olives espanyoles crearia un precedent "molt perillós" de cara a futures restriccions en altres productes que reben ajudes per part de la Unió Europea.\nDonald Trump Estats Units Espanya importacions impost Mercat exportacions


Onda neteja camins, embornals i la Rasa Sala per a prevenir inundacions\nL'Ajuntament d'Onda està intensificant en els últims mesos els treballs de neteja i manteniment de barrancs, cunetes i camins rurals i embornals, amb l'objectiu de garantir un òptim estat de les infraestructures de desguàs de pluvials davant la previsió que puguen produir-se episodis de pluges torrencials o gota freda en la pròxima tardor.\nLes brigades han realitzat durant les últimes setmanes la neteja de diferents embornals de la ciutat, extraient la brutícia, fulles i papers que s'acumulen dins i que dificulten la recollida d'aigua en els dies de pluja. Així mateix, en els últims mesos s'han netejat camins rurals i s'han executat tasques de neteja de les zones més sensibles del barranc de la Rasa Sala. L'alcalde d'Onda, Ximo Huguet, ha assegurat que, "des de l'àrea de Territori i Sostenibilitat que dirigeix el tinent d'alcalde Ángel Badenas, s'han coordinat aquestes tasques per a minimitzar els problemes que causen les pluges torrencials que solen succeir en aquest territori entre els mesos de setembre, octubre i novembre. Sempre gestionem amb responsabilitat per a evitar al màxim els riscos que es poden originar amb aqueix tipus d'inclemències meteorològiques".\nL'alcalde ha recordat que "la zona de Rasa Sala sol ser una de les quals més problemes ocasiona quan plou, ja que sol acumular-se mala herba. És per açò que intensifiquem ara les tasques de neteja que realitzem durant tot l'any, per a evitar en tot el que puguem que una zona com aqueixa s'inunde en cas de pluges torrencials i puga originar altres problemàtiques".\nDe la mateixa manera, cal recordar que l'equip de la Brigada Verda que està realitzant els treballs està format cinc peons forestals. D'aquesta manera, el consistori ha donat una nova oportunitat a cinc onders aturats que durant sis mesos realitzen treballs de conservació i millora de la xarxa de sendes rurals homologades del municipi, i se centren en l'esbrosse i neteja de solars i terrenys municipals no desenvolupats urbanísticament. Així mateix, l'alcalde ha afegit que "els barrancs importants que existeixen a Onda, que no són competència de l'Ajuntament, sinó de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, també han d'estar en condicions, per la qual cosa insistim que es realitze també el seu manteniment des d'aquest organisme, per a evitar inundacions com ja han ocorregut en el passat".\nEl PSPV-PSOE d’Onda demana a l’equip de govern del PP la devolució de part de la taxa de recollida del fem als comerços tancats per la pandèmia\nEl PSPV-PSOE d’Onda lamenta que l’equip de govern del PP reduïsca les ajudes a l'habitatge en un 60%\nPP: “Galí retalla serveis sanitaris a Almassora un any després d'anunciar la seua ampliació”


El Casal Solleric preveu obrir les portes el 26 de maig\nEn el cas del museu del castell de Bellver, l'Ajuntament de Palma fa comptes poder reobrir-lo dimarts que ve, dia 12\n2 min. Palma 06/05/2020 22:00\n651x366 Joan Morey a una de les sales de la mostra, on hi ha la taula que es va utilitzar per a la performança 'Cos Social. Lliçó d'Anatomia' / ISAAC BUJ Joan Morey a una de les sales de la mostra, on hi ha la taula que es va utilitzar per a la performança 'Cos Social. Lliçó d'Anatomia' / ISAAC BUJ\nL'Ajuntament de Palma comença a preparar-se per obrir els seus espais culturals. Segons han informat fonts de la Regidoria de Cultura, el museu del castell de Bellver preveu reobrir dimarts, 12 de maig, i el Casal Solleric fa comptes tornar a rebre públic a partir del 26 de maig. Tot això, amb les mesures de seguretat i prevenció per evitar els contagis per covid-19.\nCal recordar que el pla de desconfinament del govern espanyol estipula que els museus es poden obrir en la fase 1 (a partir de dilluns 11, si es compleixen els objectius sanitaris) amb un terç de l'aforament i controls per evitar-hi aglomeracions. Pel que fa als arxius, ja podien obrir des d'aquest dilluns amb el sistema de cita prèvia. En el cas de l'Arxiu Municipal de Palma, les mateixes fonts asseguren que s'estan preparant les mesures de seguretat per poder començar a donar cites.\nProgramació del Solleric\nCom a tots els centres expositius de l'Estat, el Casal Solleric s'ha vist obligat a aturar la temporada d'exposicions i a modificar tot el calendari. Entre abril i maig, tenien previst acollir la mostra Tocar-se i desplaçar-se, comissariada per Jordi Pallarés, un projecte experimental que vol prendre consciència sobre la importància del cos a la ciutat.\nEntre maig i agost, el programa ideat per la directora, Aina Bauzà, pretenia inaugurar la col·lectiva L'objecte del vincle, comissariada per Oriol Fontdevila; i el projecte de comissariat escollit per la convocatòria de contractació de projectes. Per ara, el casal acull la retrospectiva de Joan Morey, Col·lapse. Màquina cèlibe; Teixit conjuntiu, de Tonina Matamalas; Take care de Susy Gómez, i la mostra dels premis Ciutat de Palma 2019.\nPrevisions a Eivissa\nLa Conselleria insular de Cultura d'Eivissa ha informat l'ARA Balears que ja té unes dates previstes per obrir els seus espais, però que no són segures al 100% perquè "depenen de si es compleixen les previsions de Salut i del Govern, i si podem complir els condicionants que ens marqui el govern estatal", apunten. Amb tot, calculen poder obrir la biblioteca insular l'11 de maig; l'Arxiu d'Imatge i So, el 18 de maig; i els museus que depenen del Consell, el 26 del mateix mes.\nTonina Matamalas: “Qüestion la correlació entre úter, dona i reproducció”\nAina Bauzà: “El tipus d’art que consider més important és majoritàriament femení”\nEls teatres municipals de Palma no obriran fins al setembre


Montse Bassa (ERC) obre foc a Torroella contra la repressió i per la independència\nERC va obrir la campanya electoral per les eleccions espanyoles a Torroella de Montgrí, recordant a Dolors Bassa i comprometent-se contra la repressió i per la independència de Catalunya.\nA l'Auditori de Can Quintana la candidata a les Comarques Gironines, Montse Bassa, va recordar que “aquestes eleccions van de llibertat, de defensar la democràcia, de contraposar urnes a repressió i, sense cap mena de dubte, de defensar a Madrid els interessos dels gironins i les gironines”.\nLa cap de llista republicana va alçar l'espantall de la dreta per situar ERC com l'únic partit que pot aturar un pacte PSOE-C's que veu "precuinat".\nEl també torroellenc Joan Margall, número 2 de la candidatura, va insistir en que no posaran "línies vermelles" al diàleg amb el PSOE i va mostrar-se esperançat en trobar-se un "Pedro Sánchez menys covar" que obri "una etapa de diàleg que culmuni amb la celebració del Referèndum que reclama el 80% de la societat catalana".\nLa Consellera i exdiputada al Congrés, Teresa Jordà, va animar als votants a fer d'ERC primera força dels comicis perquè per primera vegada un partit independentista guanyi unes eleccions estatals.


Festival golejador del Sant Pere | Futfem.cat\nSant Pere 8-0 Guineueta\nMasferrer (2' 22' 47') Cristina (10' 80') Tania Martínez (p.44' 55' 65')\n"He de felicitar l'equip. A vegades jugues contra un equip que, a priori, és assequible i això et pot fer sortir més desconcentrat, però avui hem sortit molt concentrades i sent conscients de què havíem de fer", valora satisfet Joan Pont, tècnic del Sant Pere. El seu equip s'ha imposat per 8 a 0 a la Guineueta i continua a la segona posició de la taula. "El resultat podria haver sigut més ampli, hem tingut moltes ocasions i hem fet moltes jugades de perill, en canvi, la Guineueta no n'ha fet cap, no ens han arribat a porteria", reconeix el tècnic gironí.\n"Teníem baixes importants d'última hora i ens han passat factura, però elles han sigut superiors, han sabut jugar i posar intensitat en cada acció. Nosaltres no hem sabut estar a l'altura. Hem sortit desconcentrades, sense actitud, sense intensitat i deixant jugar al rival", afirma Lorena Hernández, segona entrenadora de la Guineueta.\nEl primer gol del partit ha arribat matiner, al minut 2, quan Silvia Masferrer ha aprofitat que la portera de la Guineueta estava avançada i ha xutat des del mig del camp. A partir d'aquí, les de Nou Barris han intentat sobreposar-se al gol inicial, però no han estat encertades: "Hem intentat reaccionar després del primer gol, però no hem encertat les passades. Hem tingut moltes pèrdues de pilota que han provocat contres del Sant Pere i ens hem anat desinflant", reconeix Lorena. A la mitja part el marcador reflectia un 4 a 0 deixant el partit llest per sentència. "Hem dominat des del minut 1 al 90. Hem sabut jugar, trobar espais i circular la pilota per generar les ocasions. No els hi hem donat cap opció", afirma Pont.\nLa segona meitat ha seguit la mateixa tònica que la primera i el Sant Pere ha continuat ampliant la diferència en el marcador. Al minut 90, 8 a 0 amb hat-trick de Silvia Masferrer i Tania Martínez i doblet de Cristina Pont. Un resultat que suposa una injecció de moral molt important pel Sant Pere de cara al duel de la setmana vinent contra el líder de la categoria: "És un bon partit per tenir moral pel partit contra el Sabadell. Serà un partit competit, però tampoc ens hi hem de capficar, sortirem com ho fem sempre: a guanyar", afirma el tècnic del Sant Pere.\nPer la seva banda, Lorena es mostra confiada que aquesta derrota servirà a l'equip de Nou Barris per remuntar i tornar a aixecar el cap: "L'equip marxa dolgut perquè sabien que era un partit difícil. Ara ja pensem en la següent jornada. És una derrota dura, però ens servirà per reflexionar i agafar impuls", conclou l'entrenadora de la Guineueta.


Colau reclama a la Generalitat 30MEUR anuals per a polítiques socials | SER Catalunya | Cadena SER\nColau reclama a la Generalitat 30MEUR anuals per a polítiques socials\nL'alcaldessa de Barcelona ofereix al president Quim Torra treballar per aprovar els pressupostos de la Generalitat i l'Ajuntament\nImatge de Colau i Torra reunits aquest dimarts al Palau de la Generalitat / ACN\n30/07/2019 - 20:36 h. CEST\nL'alcaldessa, Ada Colau, ha demanat al govern català que recuperi la inversió social a Barcelona: que hi dediqui, com a mínim, 30 milions d'euros anuals. Diu que des de 2011, la Generalitat ha deixat d'invertir 280 milions d'euros en aquestes polítiques, una xifra que el Govern no reconeix. En la reunió entre Quim Torra i Ada Colau, l'alcaldessa ha oferit al president treballar per aprovar els pressupostos de la Generalitat i l'Ajuntament per l'any que ve.\nAda Colau assegura que està disposada a renunciar a una part dels diners que la Generalitat ha deixat d'invertir a la ciutat en els darrers 9 anys, però que "el que no pot esperar més és que es recuperi la inversió anual que es feia l'any 2011 i segurament després haurem de parlar d'augmentar-la".\nA l'octubre es reunirà la comissió mixta Generalitat-Ajuntament per parlar d'aquesta i altres qüestions. Però de moment, el conseller de Territori, Damià Calvet, que ha parlat en nom del govern després de la reunió, diu que no comparteix el concepte de desinversió que utilitza l'Ajuntament. Que no està d'acord en el fet que es pugui dir que el govern català ha deixat d'invertir 280 milions d'euros a Barcelona des de 2011. Bàsicament, explica, perquè el càlcul no té en compte "l'escenari econòmic, financer i pressupostari que hem estat vivint en els últims anys".\nResponsabilitats en la inseguretat\nTorra i Colau també han topat a l'hora de parlar de la responsabilitat de l'increment d'inseguretat a la ciutat. L'alcaldessa de Barcelona assegura que la ciutat necessita més agents dels Mossos d'Esquadra i ha criticat que el conseller d'Interior, Miquel Buch, hagi acusat l'Ajuntament d'haver-se relaxat en matèria de seguretat. Damià Calvet ha proposat que alguns dels agents que ara custodien edificis judicials ho deixin de fer per tenir més Mossos al carrer.\nEn el que sí que s'han posat d'acord és en què és necessari treballar per aconseguir que la Generalitat i l'Ajuntament puguin aprovar els seus pressupostos per l'any que ve. I en aquest sentit, s'han compromès a parlar a partir del mes de setembre per aconseguir els suports necessaris, al Parlament i al Consistori, per aprovar els comptes. Diu Colau que no és un canvi de cromos però que els que governen han de prendre la iniciativa per acabar amb el bloqueig de les institucions.\nD'altra banda, Torra i Colau han acordat fer un front comú per reclamar al govern espanyol més inversions en infraestructures. Especialment en Rodalies o el Corredor del Mediterrani.


IB3 | Científics de l’ESA troben aigua líquida a Mart\nCientífics de l’ESA troben aigua líquida a Mart\nPortada > ciència i tecnologia > Científics de l’ESA troben aigua líquida a Mart\nLa troballa recorda al llac Vostok, descobert a l'Antàrtida\nMars Express detecta aigua líquida a Mart. /EUROPA PRESS\nDades del radar recopilats pel Mars Express de l’Agència Espacial Europea (ESA) apunten que hi ha un estany d’aigua líquida enterrat sota capes de gel i pols a la regió polar sud de Mart, segons informa la pròpia ESA.\nEls primers resultats de la nau espacial Mars Express, de 15 anys d’antiguitat, ja van descobrir que existia aigua (en estat sòlid, de gel) als pols del planeta vermell i que aquest gel estava enterrat en capes intercalades amb pols.\nLa presència d’aigua líquida a la base dels casquets polars es sospita des de fa temps, ja que segons estudis fets a la Terra, és ben sabut que el punt de fusió de l’aigua disminueix sota la pressió d’una glacera que ho cobreix. A més, la presència de sals a Mart podria reduir encara més el punt de fusió de l’aigua i mantenir l’aigua líquida fins i tot a temperatures sota zero. Però, fins ara, l’evidència del radar avançat de MARSIS (de la nau Mars Express), el primer radar que alguna vegada va orbitar a un altre planeta, no va ser concloent.\nS’ha necessitat la persistència dels científics que treballen amb aquest instrument d’exploració sotasuperficial per desenvolupar noves tècniques amb la finalitat de recopilar la major quantitat possible de dades d’alta resolució per confirmar la seva excitant conclusió.\nUn reflex identificat\nLa trobada del radar mostra que la regió del pol sud de Mart està composta de moltes capes de gel i pols a una profunditat d’aproximadament 1,5 quilòmetres a l’àrea de 200 quilòmetres d’ample analitzada en aquest estudi. En concret, el radar va identificar un particular reflex brillant sota els dipòsits estratificats dins d’una zona de 20 quilòmetres d’amplària.\nAnalitzant les propietats dels senyals de radar reflectides i considerant la composició dels dipòsits estratificats i el perfil de temperatura esperat sota la superfície, els científics van interpretar aquesta característica brillant com una interfície entre el gel i un cos estable d’aigua líquida, que pot carregar-se amb sal i altres sediments saturats. Però perquè MARSIS pogués detectar aquest pegat d’aigua, necessitaria tenir almenys diverses desenes de centímetres de grossor.\n“Aquesta anomalia sotasuperficial a Mart té propietats del radar que coincideixen amb l’aigua o els sediments rics en aigua”, afirma Roberto Orosei, investigador principal de l’experiment MARSIS i autor principal de l’article publicat aquest dimecres a la revista ‘Science’. “Aquesta és solament una petita àrea d’estudi; és una perspectiva emocionant pensar que podria haver-hi més d’aquestes borses subterrànies d’aigua en altres llocs, encara per descobrir”, afegeix.\nSegons indica Andrea Cicchetti, gerent d’operacions de MARSIS i coautor del document, l’equip ha vist indicis de característiques sotasuperficials interessants durant anys, però no han pogut reproduir el resultat d’òrbita a òrbita, perquè les taxes de mostreig i la resolució de les seves dades eren massa baixes anteriorment.\n“Vam haver d’idear una nova manera d’operació per eludir el processament a bord i activar una major taxa de mostreig i així millorar la resolució de la petjada del nostre conjunt de dades: ara veiem coses que simplement no eren possibles abans”, explica.\nSimilar al llac Vostok de l’Antàrtida\nLa troballa recorda al llac Vostok, descobert a uns quatre quilòmetres per sota del gel a l’Antàrtida, a la Terra. Se sap que algunes formes de vida microbiana prosperen als ambients subglacials de la Terra, però la qüestió és si podrien els pous subterranis d’aigua líquida salada i rica en sediments de Mart proporcionar també un hàbitat adequat, ja sigui ara o en el passat. Si la vida alguna vegada va existir o no a Mart segueix sent una pregunta oberta, i aquesta és precisament la qüestió que continuaran explorant les missions marcianes, incloent la l’orbitador actual ExoMars (Europa i Rússia) i futurs rovers.\n“La llarga durada de Mars Express, i el l’esgotador esforç realitzat per l’equip de radar per superar molts desafiaments analítics, va permetre aquest resultat tan esperat, demostrant que la missió i la seva càrrega útil encara tenen un gran potencial científic”, assegura el científic del projecte Mars Express de l’ESA, Dmitri Titov, que comenta que aquest descobriment “és un punt culminant per a la ciència planetària” que contribuirà a la comprensió de l’evolució de Mart, la història de l’aigua a aquest planeta veí i la seva habitabilitat.\nLes Illes Balears, des de 405 kilòmetres\nL'estació internacional completa 15 òrbites diàries a la Terra i el passat 14 de setembre captà aquestes imatges nocturnes


La protecció de les àrees marines: d'excepció a norma – IDEES\nAquest article és un resum actualitzat d’un assaig publicat el març de 2021 durant la Setmana de l’Oceà de Mònaco. Els autors són defensors de l’oceà i activistes amb més de 40 anys d’experiència. Junts formen el Grup Varda per al medi ambient i la sostenibilitat.\nL’any 2021 serà un bon any per a l’oceà? Aquells qui treballem per protegir la biodiversitat marina esperem que sí, després que la pandèmia mundial hagi conduit a la cancel·lació o l’ajornament d’un bon nombre d’esdeveniments potencialment catalitzadors durant el 2020. Però, tenint en compte que la pandèmia s’estendrà fins al 2021 i, possiblement, fins al 2022 si les vacunes resulten menys efectives contra les variants emergents o segueixen sent només un privilegi per als països més rics, aquesta esperança pot desaparèixer ràpidament. Per descomptat, és possible assolir molts acords encara que no se celebrin reunions internacionals de manera presencial, reforçats per successos polítics rellevants com ara l’elecció de Ngozi Okonjo-Iweala (que ha prioritzat la fi de les subvencions perjudicials per al sector pesquer) com a nou Director general de l’Organització Mundial del Comerç (OMC), o el retorn de John Kerry, un mariner i atleta marítim experimentat i apassionat, com a membre de l’equip del president dels Estats Units.\nEn qualsevol cas, el confinament forçat ens ha donat l’oportunitat de seure i reflexionar sobre les campanyes dutes a terme en el passat i les activitats que recolzem actualment, i de plantejar-nos noves idees per al futur de la protecció oceànica, que la Fundació Príncep Albert II de Mònaco ha publicat molt amablement com a contribució independent durant la Setmana de l’Oceà de Mònaco celebrada virtualment el març de 2021, en un assaig titulat Blue Food for Thought 1 — L’Institut Internacional de Desenvolupament Sostenible (IISD) també n’ha publicat un resum al web SDG Knowledge Hub, sota el títol “Blue Food for Thought: Four New Ideas for Protecting the Ocean”. Disponible en línia. . Aquestes idees són el resultat de dècades d’experiència treballant en política oceànica i fent campanyes per obtenir canvis fonamentals en la manera com s’utilitza l’oceà.\nUn dels projectes consisteix a elaborar una estratègia alternativa sobre les àrees marines protegides (AMP), fent de la vida marina i la protecció de l’hàbitat una regla, i no una excepció, almenys a alta mar.\nL’oceà de l’esperança\nEls defensors de l’oceà confien que la Conferència de les Parts en el Conveni sobre la Diversitat Biològica (CBD COP15), a Kunming, Xina, i la 26a Conferència de les Parts en el Conveni Marc de les Nacions Unides sobre el Canvi Climàtic (UNFCCC COP26), a Glasgow, Escòcia, se celebrin durant l’octubre i el novembre de 2021, respectivament. Totes dues reunions internacionals, que havien de ser decisives per desbloquejar els objectius clau de conservació per a la propera dècada, van posposar-se el 2020 2 — En el moment d’escriure aquest article (finals de juny de 2021), el web de la CDB continua anunciant que la COP15 tindrà lloc a Kunming de l’11 al 24 d’octubre de 2021, però és probable que el calendari es canviï aviat. Mentrestant, els plans de la COP26 de la UNFCCC a Glasgow el novembre de 2021 es detallaran en una reunió preparatòria ministerial convocada per la presidència de la COP26 del Regne Unit al final de juliol de 2021. .\nAmb tot, altres reunions clau que també eren a l’agenda del 2020 ja han estat posposades al 2022. La quarta (i esperem que l’última) sessió de la conferència intergovernamental sobre un instrument internacional legalment vinculant quant a la conservació i l’ús sostenible de la diversitat biològica marina a les zones que traspassen la jurisdicció nacional (BBNJ), ha estat reprogramada per segona vegada. Hi ha prevista una conferència d’alt nivell de l’ONU (High-Level UN Ocean Conference) a Lisboa, Portugal, per revisar els avenços en la implementació de l’Objectiu de Desenvolupament Sostenible per a l’oceà (ODS14), que no es durà a terme abans del 2022. I la decisió pel que fa al llançament d’un acord global sobre deixalles de plàstic a la 5a Assemblea de les Nacions Unides per al Medi Ambient (5th UN Environment Assembly) a Nairobi, Kenya, també haurà d’esperar, com a mínim, a l’any vinent.\nA fi de mantenir l’impuls emprès el 2020, algunes reunions multilaterals es van efectuar en línia, però les limitacions inherents a les «reunions virtuals» van impedir arribar als acords que buscaven els activistes. Per exemple, a l’octubre de 2020, a la reunió virtual de la Comissió per a la Conservació dels Recursos Vius de l’Antàrtida (CCAMLR), la Federació de Rússia i la Xina van afirmar que calia aprofundir en més consultes abans que consideressin aixecar la seva oposició a la designació de tres àrees protegides als mars del Sud, al voltant del continent antàrtic, un objectiu que requereix un acord de consens i al qual les altres parts de la CCAMLR hi han dedicat esforços durant anys.\nEl confinament forçat ens ha donat l’oportunitat de seure i reflexionar sobre les campanyes dutes a terme en el passat, i de plantejar-nos noves idees per al futur de la protecció oceànica\nDe la mateixa manera, l’Organització Mundial del Comerç (OMC) no ha seguit el camí per complir amb el mandat de l’ODS14 d’eliminar les subvencions al sector pesquer que contribueixen a la sobrepesca, la sobrecapacitat i la pesca «INDNR» (il·legal, no declarada i no regulada) el 2020. El director general de l’OMC, el doctor Ngozi Okonjo-Iweala, ha convocat una reunió ministerial virtual per al 15 de juliol de 2021 amb l’objectiu de concloure aquestes negociacions sobre les subvencions, però sembla que l’OMC ha reduït les seves expectatives en els darrers dies de preparació. La pandèmia ha permès que tothom aprengui a reunir-se i a parlar en línia, però les negociacions multilaterals requereixen consultes informals que es basen en la presència física per generar confiança i arribar a acords. Sens dubte, un cop hagi passat la pandèmia viatjarem menys per assistir a reunions i conferències, però les reunions físiques no desapareixeran del tot, encara que es mantindran els formats híbrids.\nI el progrés?\nEl 2020 va finalitzar amb la creació d’un informe per part del Panell d’Alt Nivell per a una economia oceànica sostenible, format pels caps d’estat i de govern de 14 països que es comprometien a posar la sostenibilitat al centre de la gestió, producció i protecció de l’oceà. L’economia blava sostenible es considera un component essencial de l’economia verda. En paraules del comissari europeu de Medi Ambient i d’Oceà, Virginijus Sinkevičius: «el verd, sense el blau, és groc».\nI, per iniciar el 2021, l’11 de gener el Govern de França va acollir, en col·laboració amb l’ONU, el Banc Mundial i altres països, la tercera edició de les cimeres One Planet, que aquest cop es va centrar en la biodiversitat, inclosa la de l’oceà. Allà es va crear la Coalició d’Alta Ambició, High Ambition Coalition (HAC), per a la natura i les persones, formada per més de 45 països. La coalició està copresidida per Costa Rica i França i, també, pel Regne Unit, que actua com a copresident d’Oceà per als aspectes marítims de la iniciativa. El seu propòsit és defensar un acord mundial per aturar la pèrdua creixent d’espècies i ecosistemes vitals a la terra i al mar. Els membres de l’HAC aposten per l’anomenat objectiu 30×30, que consisteix a assolir la protecció del 30% del nostre planeta (terra i mar) de cara a l’any 2030.\nL’oceà de la desolació\nVist en retrospectiva, però, costa prendre’s seriosament aquesta nova promesa, perquè el 30×30 no és res més que la reiteració d’un compromís fallit del Conveni sobre la Diversitat Biològica (CBD) de 2010, conegut com Aichi Target 11 per protegir, en un termini de deu anys, el 17% de la terra i el 10% de les zones oceàniques i costaneres. I aquest compromís de 2010 també va ser precedit per un altre que prometia «posar fi a la pèrdua de biodiversitat el 2010», creat a la Cimera Mundial sobre Desenvolupament Sostenible a Johannesburg el 2002 (Rio+10). És, per tant, temptador qualificar-ho tot de simple xerrameca, com va fer la jove activista sueca Greta Thunberg el dia de la cimera One Planet. Per què ens hauríem de creure els governs, aquest cop, si sabem que no van complir la seva paraula quan encara no tenien grans ambicions? La concessió de 61 noves llicències per a l’explotació de petroli i gas en alta mar per part del govern de Noruega poques setmanes després que la primera ministra, Erna Solberg, hagués creat l’informe del Panell d’Alt Nivell per a una economia oceànica sostenible, que ella mateixa havia presidit, també va plantejar qüestions inevitables sobre les veritables intencions dels seus membres.\nDe tota manera, si retrocedim una mica en el temps, la primera Conferència de les Nacions Unides sobre el Medi Humà (Estocolm, 1972), que va desencadenar la gènesi del moviment ecologista modern, va donar el seu fruit. Les lleis ambientals i les regulacions multilaterals contemporànies que van sorgir d’aquella conferència van crear una xarxa de seguretat que ens va permetre guanyar temps per limitar o retardar els danys ambientals. El medi ambient global es troba en una crisi innegablement greu, però és difícil preveure com hauria resultat sense aquesta xarxa de seguretat. En altres paraules, el fet que els esforços realitzats no serveixin per aconseguir allò que voldríem no vol dir que s’hagin desaprofitat. Els èxits poden reforçar-se amb el pas del temps. Tot i que aquest concepte no és nou per als membres de la comunitat política, ens agradaria oferir un exemple històric, atès que conforma una part important de la nostra ideologia sobre les campanyes.\nPoques setmanes després de la Conferència de les Nacions Unides de 1972, es va adoptar el primer tractat mundial per a la prevenció de la contaminació marítima, conegut en aquell moment com el Conveni de Londres sobre vessaments (London Dumping Convention), i un any després també es va promulgar l’anomenat Conveni MARPOL per evitar la contaminació derivada del transport marítim. Després que aquests tractats entressin en vigor, el vessament o abocament de residus dels vaixells no va trigar a ser considerat inacceptable. La conferència de 1972 també va impulsar la creació del Programa de les Nacions Unides per al Medi Ambient (PNUMA) al començament del Programa de Mars Regionals, iniciat a mitjan anys 70, pel qual els estats costaners i els seus científics van començar a treballar junts per protegir els mars que compartien més enllà de les fronteres. Un gran èxit, realment, tenint en compte el context de fa mig segle.\nEl problema de la xarxa de seguretat creada el 1972 és que tenia unes esquerdes massa grans per contenir-hi el flux. I el conveni de Londres encara permetia abocar al mar barrils de residus radioactius i altres residus industrials. Van haver de passar anys de campanyes públiques d’alt perfil, combinades amb una incidència política entre bastidors, abans que les parts dels Països Menys Avançats (PMA) aprovessin el 1993 una esmena vinculant que prohibia l’abocament deliberat de residus industrials al mar. Tres anys més tard, el 1996, es va adoptar el «Protocol de Londres» per modernitzar el conveni i després el va substituir; ara s’anomena simplement Conveni de Londres, després que es retirés la paraula «dumping» (vessament), a fi de reconèixer la necessitat d’allunyar-se de l’abocament de residus a l’oceà, tal com havíem proposat 3 — Vegeu els paràgrafs 4.24 i 4.25 dels informes de la 15a Reunió Consultiva de les Parts del Conveni de Londres, 1992. .\nPerò malgrat els diversos èxits notables (la protecció de l’Antàrtida dels efectes de la mineria el 1991, la prohibició d’incinerar residus al mar el 1990 o la restricció per fer-hi proves d’armes nuclears el 1996, per citar-ne alguns), amb el temps la xarxa de seguretat es va tornar cada cop més fràgil, a mesura que els problemes mediambientals es feien més intractables, per raons que tothom coneix i que no cal que repetim aquí.\nL’objectiu d’assolir la protecció del 30% del planeta l’any 2030 no és res més que la reiteració d’un compromís fallit. Per què ens hauríem de creure els governs si no van complir la seva paraula quan encara no tenien grans ambicions?\nL’any vinent es complirà el 50è aniversari de la Conferència de les Nacions Unides (1972), que va tenir lloc fa mig segle a la ciutat natal de Greta Thunberg, a Estocolm. La ràbia i la preocupació dels joves pel seu futur està més que justificada, i els devem tapar els forats de la xarxa de seguretat i modernitzar la política i la llei mediambientals, adaptant-les als moments crítics que experimentarà el nostre planeta, així com el món natural, segons les conclusions del Grup Intergovernamental sobre el Canvi Climàtic (IPCC) i de la Plataforma Intergovernamental de Ciència i Política sobre Biodiversitat i Serveis Ecosistèmics (IPBES). Això és, evidentment, el que la comunitat oceànica pretén aconseguir.\nÀrees marines explotables (llista inversa)\nMentre els activistes continuen lluitant per aconseguir el reconeixement d’un nombre cada cop major d’Àrees Marines Protegides (AMP) arreu del món, així com una adequada gestió, potser valdria la pena explorar altres opcions, com ara canviar-los el nom i anomenar-les àrees marítimes explotables. Elaborar una mena de llista inversa, segons la qual l’explotació de recursos naturals fos una excepció, i no la norma.\nEn conseqüència, aquells qui busquen llicències per explotar les zones i els recursos oceànics haurien de demostrar a les autoritats competents que les seves activitats no causen danys a la biodiversitat i als hàbitats marins, o, en cas de necessitat, haurien de posar en marxa mesures reparadores. En lloc de demanar als activistes que demostrin que la protecció és viable, els defensors de la indústria haurien de demostrar que l’explotació no suposa cap risc per al medi ambient, que deixa una petjada ambiental insignificant o, com a mínim, acceptable. Aquest nou enfocament traslladaria, en efecte, la càrrega de la prova a les possibles corporacions pesqueres, empreses navilieres o conglomerats miners, que també haurien de demostrar l’absència d’alternatives a les activitats extractives que proposen.\nL’Aichi Target 11 i l’actual campanya 30×30 mostren un consens creixent sobre la necessitat de construir una xarxa eficaç d’àrees marines protegides. Però portar un projecte com aquest a la pràctica sempre requereix molt de temps. Ni tan sols el fet de nomenar una àrea marina protegida garanteix que les espècies i els hàbitats rebin automàticament protecció. Al desembre de 2020, l’ONG especialitzada Oceana va estimar que el 96% dels parcs marins europeus permeten activitats destructives dins dels seus límits. La frase «parcs de paper» s’ha convertit en una expressió habitual a la literatura sobre polítiques ambientals.\nSegons la Base de Dades Mundial sobre Àrees Protegides, que registra la informació presentada per cada país, en més de 15.000 zones protegides hi ha més de 27 milions de quilòmetres quadrats d’oceà. Dit d’una altra manera, gairebé el 7,5% de l’oceà, una superfície de la mida d’Amèrica del Nord, es troba sota algun tipus de protecció. Però el nomenament d’àrees marines protegides pot significar moltes coses diferents. La Unió Internacional per a la Conservació de la Natura (UICN) reconeix tradicionalment sis categories diferents d’àrees marines protegides, que van des de reserves estrictes fins a zones protegides amb un «ús sostenible» dels recursos naturals. Lubchenco et al. (2018) han demostrat que les zones totalment ―o altament― protegides són les eines més efectives per restaurar la biodiversitat marina, però actualment només representen el 2% de totes les àrees marines protegides. L’existència d’espais marins protegits insuficientment eficaços pot deure’s, per tant, a la manca de la capacitat d’un país per fer complir els seus propis propòsits o lleis, com passa, per exemple, amb les àrees protegides de les Illes Fènix (PIPA) a la República de Kiribati al Pacífic sud, un país amb una zona econòmica exclusiva més gran que els Estats Units continentals, abans de l’establiment d’una associació i un fons fiduciari el 2015 per millorar-ne la gestió i el control. També pot deure’s a un laisser-faire deliberat, com en el cas d’alguns parcs marins que no prohibeixen la pesca industrial o, fins i tot, la mineria de fons marins.\nLes negociacions en curs sobre la conservació i l’ús sostenible de la biodiversitat marina més enllà de la jurisdicció nacional (BBNJ) podrien ser una oportunitat per explorar si (i en cas afirmatiu, com) aquesta proposta de llista inversa es podria aplicar a alta mar. Les zones que es troben fora de la jurisdicció nacional, també conegudes com a zones d’alta mar, representen el 64% de la superfície oceànica mundial, que equival al 45% de la superfície terrestre i al 95% del volum de l’oceà. Els activistes han invertit molta energia i recursos en les negociacions del BBNJ durant la darrera dècada.\nPerò, encara que l’acord multilateral que pretenen adquirir en virtut del Conveni de les Nacions Unides sobre la Llei del Mar per millorar el govern i la conservació d’alta mar s’adopti l’any vinent, caldrà un esforç addicional considerable per arribar a un consens sobre les eines de gestió d’enfocament local que calen per implementar-lo, com ara les àrees marines protegides d’alta mar. Encara que les adoptin i entrin en vigor (la qual cosa també trigarà un temps), és improbable que les parts de l’acord del BBNJ arribin a un consens d’un dia per l’altre sobre l’on i el quan s’han de designar i gestionar les àrees marines protegides d’alta mar.\nSi des del principi es pogués pactar que els usuaris de l’espai i els recursos oceànics són els responsables de demostrar que les seves accions no causaran danys indeguts a la biodiversitat marina, s’establiria un poderós precedent que canviaria les normes del joc. Si ens imaginem el futur acord del BBNJ com un tauler d’escacs en què es desenvolupen els esforços de la comunitat internacional per millorar la conservació i la sostenibilitat de la biodiversitat en alta mar, seria molt més beneficiós per a la vida oceànica que la protecció fos el punt de partida, i no l’explotació. Encara que les Organitzacions Regionals d’Ordenació Pesquera (OROP) són les responsables de gestionar les operacions de pesca, la proposta de llista inversa segons l’acord del BBNJ també podria servir per identificar quines operacions són acceptables i quines no. Per exemple, segons l’acord del BBNJ, la llista inversa es podria convertir en una eina eficaç per garantir que l’obligació de dur a terme les Avaluacions d’Impacte Ambiental (EIA) ―recollides a l’esborrany de l’acord― s’apliqui totalment i se’n tinguin en compte les conclusions.\nDe manera alternativa, o addicional, també es podria plantejar una llista inversa en el marc de determinats acords regionals. Per exemple, a la cimera One Planet celebrada el gener de 2021, la Unió per la Mediterrània va anunciar que elaboraria un pla d’acció específic de cara al 2030 que giraria al voltant de quatre pilars, els quals inclouen un major esforç per preservar la biodiversitat marina, la fi de la sobrepesca el 2030, l’enduriment de la lluita contra la contaminació marina i l’ecologització del sector marítim. L’ús del projecte de la llista inversa a l’oceà Antàrtic en virtut de la Comissió per a la Conservació dels Recursos Vius de l’Antàrtida (CCAMLR) també podria ser una solució per eliminar els obstacles al nomenament d’àrees marines protegides en aquesta regió. En lloc de lluitar per arribar a acords sobre la designació d’aquestes àrees, els activistes tan sols haurien d’observar la lluita de la indústria per assolir acords sobre el nomenament d’àrees marines explotables. I, per definició, totes les zones no designades com a zones marines explotables serien zones protegides.\nEn lloc de demanar als activistes que demostrin que la protecció és viable, aquells qui busquen llicències per explotar les zones i els recursos oceànics haurien de demostrar a les autoritats que les seves activitats no causen danys a la biodiversitat ni als hàbitats marins\nAquest enfocament pot semblar descabellat, atesos els obstacles per aconseguir proteccions més modestes. Però, tal com demostren el Conveni de Londres i altres exemples passats, tenir objectius aspiracionals potents (combinats amb campanyes públiques d’alt perfil) pot ser clau per generar el tipus de suport públic i la demanda d’acció que comporta la protecció de l’oceà. Encara amb més raó quan els governs ja s’han compromès a invertir la pèrdua de biodiversitat, etc. Tota crisi pot ser una oportunitat, i trobem un precedent en l’Acord internacional per prevenir la pesca no regulada a alta mar de l’Àrtic Central, motivat pel canvi climàtic i signat el 2018 per Canadà, la Xina, Dinamarca, la UE, Islàndia, el Japó, la República de Corea, Noruega, la Federació de Rússia i els EUA, que impedeix la pesca comercial fins que no hi hagi una gestió i un control basats en la ciència.\nONG, científics, governs i organitzacions intergovernamentals podrien:\nFer pressió per invertir la tendència per mitjà d’una llista inversa segons la qual els extractors i beneficiaris potencials haurien de sol·licitar llicències a les zones marítimes explotables per utilitzar l’espai i els recursos oceànics. Els paisatges marins fora d’aquestes àrees es convertirien, per definició, en àrees marines protegides (AMP).\nPresentar aquesta proposta en el context del Decenni de l’ONU de les Ciències Oceàniques per al Desenvolupament Sostenible sota els auspicis de la Comissió Oceanogràfica Intergovernamental de la UNESCO (2021-2030), les negociacions del BBNJ i els fòrums regionals.\nPlanificar un debat amb l’objectiu de plantejar aquest enfocament preventiu a la conferència d’alt nivell de l’ONU que se celebrarà a Lisboa el 2022, prenent en consideració les deliberacions de la 15a Conferència de les Parts en el Conveni sobre la Diversitat Biològica, referent al projecte de les àrees marines protegides de la campanya 30×30.\nL’Institut Internacional de Desenvolupament Sostenible (IISD) també n’ha publicat un resum al web SDG Knowledge Hub, sota el títol “Blue Food for Thought: Four New Ideas for Protecting the Ocean”. Disponible en línia.\nEn el moment d’escriure aquest article (finals de juny de 2021), el web de la CDB continua anunciant que la COP15 tindrà lloc a Kunming de l’11 al 24 d’octubre de 2021, però és probable que el calendari es canviï aviat. Mentrestant, els plans de la COP26 de la UNFCCC a Glasgow el novembre de 2021 es detallaran en una reunió preparatòria ministerial convocada per la presidència de la COP26 del Regne Unit al final de juliol de 2021.\nVegeu els paràgrafs 4.24 i 4.25 dels informes de la 15a Reunió Consultiva de les Parts del Conveni de Londres, 1992.\nRémi Parmentier és director fundador de la consultora Grup Varda, on desenvolupa projectes en àrees com la governança oceànica, la política marina, l’acció climàtica o la lluita contra la corrupció. Té una trajectòria de més de quatre dècades vinculat als moviments internacionals per al medi ambient: va ser un dels membres fundadors de Greenpeace Internacional, i va impulsar l'obertura de les oficines de Greenpeace a França, Espanya i Amèrica Llatina. Va tenir un paper protagonista en la creació de la Unitat Estratègica i Política de Greenpeace International, que va dirigir com a Director Polític. Durant la seva llarga carrera, ha col·laborat amb diversos governs i organitzacions en fòrums de política internacional, adquirint un gran coneixement en les àrees de desenvolupament sostenible, política ambiental, salut pública, política marina, prevenció de la contaminació tòxica o proliferació nuclear. Parmentier va ser el principal artífex de la prohibició mundial d'abocament de residus nuclears i industrials al mar. L'any 2006, va impulsar la celebració de la primera Assemblea Mundial sobre Treball i Medi Ambient. Més recentment, ha participat en la conceptualització de la Global Ocean Commission i ha contribuït a impulsar campanyes com Because the Ocean initiative o Low Hanging Fish campaign.\nKelly Rigg és directora fundadora del Grup Varda, una consultora que proporciona assessorament estratègic, expertesa i coordinació de campanyes en una àmplia gamma de qüestions ambientals i socials d'àmbit internacional. Durant més de 30 anys, ha liderat campanyes internacionals relacionades amb el clima, l'energia, els oceans o l'Antàrtida, entre d'altres temàtiques. Rigg és especialista en gestió de projectes, coordinació i comunicació d'iniciatives internacionals. L'any 2009 es va unir a la Crida Global per a l'Acció Climàtica, on va exercir de directora executiva durant quatre anys. També ha sigut directora sènior de campanyes a Greenpeace Internacional. Ha liderat la iniciativa de la coalició Deep Sea Conservation per protegir l’alta mar de la pesca de fons destructiva.


Bloc d´un Metge de Família: Risc d’ictus i augment de la mortalitat amb epoetines\nRisc d’ictus i augment de la mortalitat amb epoetines\nEn pacients trasplantats renals el tractament amb eritropoetines s’associa a un augment de la mortalitat, i en pacients amb diabetis i insuficiència renal crònica la darbepoetina alfa augmenta el risc d’ictus, segons els resultats de dos estudis recents.\nEn pacients amb insuficiència renal crònica el tractament amb eritropoetina per aconseguir concentracions altes (de més de 12 g/dL) d'hemoglobina s'ha associat a un augment de la morbimortalitat cardiovascular (Butll Groc 2007;20:5-8).\nEn el tractament de l'anèmia en pacients amb càncer els estimuladors de l'eritropoesi augmenten el risc de tromboembolisme venós i la mortalitat (JAMA 2008;299:914-24).\nEls resultats d’un estudi de cohorts retrospectiu en pacients trasplantats renals suggereixen que el tractament amb eritropoetines per assolir concentracions d’hemoglobina per sobre de 12,5 g/dL s’associa a un augment de la mortalitat (BMJ 2009;339:b4018).\nEn un altre estudi es van aleatoritzar més de 4.000 pacients diabètics, amb insuficiència renal crònica i anèmia moderada a rebre darbepoetina alfa (per assolir una xifra d’hemoglobina de 13 g/dL) o bé placebo (s’iniciava tractament de rescat si l’hemoglobina queia per sota de 9 g/dL).\nDesprés d’un seguiment mitjà de gairebé 2,5 anys, no es van observar diferències en les variables principals combinades de mort o malaltia renal terminal, ni de mort o esdeveniment cardiovascular.\nNo obstant, els pacients tractats amb darbepoetina alfa van presentar més ictus (5%) que els del grup placebo (2,6%) (NEJM 2009;361).\nAquestes troballes confirmen els riscos associats a l'ús d'epoetines en trasplantats renals i en pacients diabètics amb insuficiència renal crònica (BMJ 2009;339:b3825).\nEtiquetes de comentaris: AVC, Ictus, Nefrologia


llibreria 22: Gironell: “Intento millorar l'ofici com ho feia el pare”\nGironell: “Intento millorar l'ofici com ho feia el pare”\nLa Llibreria 22 de Girona es va omplir ahir amb motiu de la presentació del cinquè llibre de l'escriptor besaluenc, ‘L'últim abat', que segons Terribas el confirma ja com un bon escriptor\nMartí Gironell, ahir, entre Iolanda Bustos i Guillem Terribas\nFoto: JOAN CASTRO / ICONNA.\nVa ser una presentació atípica, amb el xampany servit al principi i no al final. I, a més, un deliciós xampany de saüc, per cortesia de la xef i escriptora Iolanda Bustos i el seu restaurant La Calèndula, a l'Eixample de Girona, on fa cuina botànica, amb herbes i flors. No és una tria casual: Gironell es va inspirar en un dels menús de La Calèndula per descriure l'àpat que reuneix a la novel·la presentada ahir l'últim abat del monestir de Sant Benet de Bages, Pere Frigola, i Luis Cebollos, abat general de la Congregación de la Observancia de Valladolid, aliada amb Felip II per intentar castellanitzar els monestirs catalans en la segona meitat del segle XVI. Per al febrer vinent, La Calèndula preparara un sopar inspirat en L'últim abat, la quarta novel·la històrica de Gironell i el seu cinquè llibre, preferiblement en maridatge amb vins del Bages, una comarca on, tal com va apuntar Bustos, hi ha moltes saüqueres que s'utilitzaven per elaborar aquest tipus de beuratges des de l'antiguitat.\nLa novel·la que Gironell va escriure en part durant un enclaustrament parcial –i, segons el llibreter Guillem Terribas, amb unes comoditats impròpies d'un monjo, aspecte sobre el qual no es van posar gens d'acord amb Gironell– a l'antic monestir i ara complex turístic de Sant Benet de Bages, té aquest tipus de detalls que serviran no només per convertir el llibre en un best-seller sinó també per promocionar la cuina botànica o el vi i les belleses naturals del Bages: l'editorial Columna ha posat a la venda a l'Fnac una edició especial del llibre acompanyada d'una ampolla de vi d'aquesta denominació d'origen, i la faixa vermella que envolta el llibre amaga la participació en el sorteig de vint rutes literàries, guiades per Gironell, pels escenaris de L'últim abat.\nTornant a la presentació d'ahir a la 22, plena de lectors fidels, familiars i amics de Gironell, uns quants arribats de Besalú, Terribas va recordar que, dels últims cinc guardonats amb el premi Néstor Luján de novel·la històrica, tres han estat gironins: Gironell, per La venjança del bandoler (2008); Núria Esponellà, per Rere els murs (2009), i, recentment, Miquel Fañanàs –ahir entre el públic– per La bruixa de pedra, que es presenta avui a Girona. Tot plegat per reivindicar que ells també són autors “nacionals” –tant com els barcelonins–, no “locals”.\nTerribas, que sempre és un dels primers lectors de les novel·les de Gironell, quan encara les està elaborant, coneix prou bé l'autor per dir-li amb tota la confiança que L'últim abat és, amb diferència, el millor dels seus llibres. “Ara ja comences a escriure molt bé i fas unes reflexions polítiques i socials que no hi eren als llibres anteriors”, li va dir. “Intento millorar l'ofici com ho feia el meu pare quan treballava de fuster”, va respondre l'escriptor.\nXavier Castillón, publicat en El Punt-Avui 17.11.12\nL´últim abat´de Martí Gironell surt del monestir per presentar-se a Girona.\nL'escriptor de Besalú va dur a la 22 el seu nou llibre, escrit durant llargues estades a Sant Benet\nMartí Gironell i Guillem Terribas, dos vells\nconeguts retrobats ahir.\nVa ser el passat mes de juliol quan Martí Gironell va deixar el monestir de Sant Benet, al Bages, on va passar llargues estades durant el procés d'escriptura del seu nou llibre; i ahir, va arribar el torn que fos el seu protagonista, L'últim abat, qui en sortís per presentar-se en societat a Girona només un dia després d'arribar a les llibreries.\nLa 22 va omplir-se per conèixer de primera mà les experiències de l'escriptor de Besalú, un supervendes gràcies a El pont dels jueus i La venjança del bandoler, i que amb títols com els esmentats s'ha consolidat com un autor de referència del gènere històric. Fent broma, però, va augurar que vendria ben pocs exemplars del seu nou llibre: i és que va apuntar que al llibreter Guillem Terribas L'últim abat li havia agradat molt, "i sempre diu que quan a ell li agrada un llibre no es ven gens".\nGironell va explicar que va ser en el procés de documentació de la que era fins ara la seva última novel·la, L'arqueòleg, quan va topar gairebé per casualitat amb el protagonista del llibre presentat ahir a Girona: l'abat benedictí Pere Frigola, que va ser el darrer en regir el monestir on Gironell va allotjar-se, fins que el recinte va clausurar-se el 1776.\nUna feliç coincidència va permetre posteriorment aquest peculiar mètode d'escriptura, i convidat per Sant Benet de Bages a allotjar-s'hi, l'escriptor va aprofitar la possibilitat d'endinsar-se en la història des del lloc dels fets.\nLa novel·la, "que parla de la corrupció, de la relació entre religió i política i de l'empenta de la Inquisició", presenta tres abats units contra l'ànim espanyolitzador de Felip II i la congregació de Valladolid, que escanyaven els monestirs catalans per obligar-los a tancar les portes i ubicar-hi posteriorment religiosos castellans.\nÉs en aquest marc on Frigola, "un monjo que ha d'actuar com a senyor feudal", es veu immers en una fosca conxorxa; i alhora, sotmet amb mà de ferro els convilatans apujant-los els impostos per poder aixecar, pedra a pedra, el derrocat monestir.\nMarta Pallarés, publicat en el Dari de Girona, 17.11.12\nPublicat per Llibreria 22 a 11:42\nEtiquetes de comentaris: Diari de Girona, El Punt-Avui, Guillem Terribas, Joan Castro, Marc Marti, Marta Pallarès, Martí Gironell, Últim Abat, Xavier Castillón


Per anar i venir de festa molt segurs\nUn bus pensat perquè els més joves vagin de festa amb totes les garanties. Un servei públic per assegurar que la festa acabi sempre bé. Un autobús nocturn que passa per 7 municipis de l’illa i que ajuda també a connectar tota la gent jove de Menorca. Per anar i tornar de festa amb total seguretat, res millor que el Bus Nit. Veure\nUn bus exclusiu de Menorca per anar a unes festes úniques al món que se celebren durant l’estiu a tots els municipis de l’illa. Unes festes que comencen amb Sant Joan i acaben a Maó amb les festes de Gràcia i que tenen el jaleo com a gran protagonista. Per anar i tornar de les festes de poble amb total seguretat, res millor que el Jaleo Bus. Veure


IB3 | Els veïnats d’Arquitecte Bennàzar a l’espera de l’inici de les restriccions\nPortada > societat > Els veïnats d’Arquitecte Bennàzar a l’espera de l’inici de les restriccions\nA la zona de Son Gotleu, can Capes, la Soledat Nord i son Canals ha baixat el número de positius en una setmana\nA partir de les 10 del vespre, entren en vigor les noves restriccions de mobilitat a una part de l’eixample de Palma. Arquitecte Bennàzar, la plaça de Toros i altres zones veuran limitades les activitats, tal com es va fer fa una setmana a la zona de Son Gotleu. Els veïnats amb els quals hem parlat veuen les mesures amb bons ulls si això ajuda a contenir l’expansió de la pandèmia. Amb tot, reconeixen que hauran de canviar d’hàbits. Altres ciutadans es queixen de l’increment de restriccions que s’estan aplicant darrerament.\nUna de les mesures que afectaran la zona bàsica de salut d’Arquitecte Bennàzar és sortir de la barriades afectades a menys que sigui per un motiu justificat com ara anar a fer feina o a l’escola. També es recomana no sortir de casa a no ser que sigui imprescindible i es limiten les trobades familiars a un màxim de 5 persones. Els bars i restaurants tenen l’aforament limitat al 50% i han de tancar a les 22h. Se suspèn l’activitat a gimasos i llocs de culte.\nA Son Gotleu, can Capes, la Soledat Nord i una part de son Canals farà avui una setmana que s’apliquen aquestes restriccions. El portaveu del comitè balear de Malaties Infeccioses, Javier Arranz, ha dit que en aquestes zones la xifra de nous positius ha baixat de 66 a 44 aquesta setmana. Ha afegit que s’haurà de veure l’evolució de les dades els pròxims 7 dies abans de decidir si es perllonguen les restriccions.\nMentrestant, en aquestes barriades aquest divendres hi continuam trobant gent al carrer sense la màscara. De fet, en la darrera setmana s’han aixecat més de 200 actes per incomplir les mesures de seguretat, sobretot per fumar i no dur la mascareta.\nGrans i petits asseguren que només surten de casa per fer allò que és imprescindible, com és anar a comprar o a classe. A pesar d’això, pels carrers principals hi continua circulant molta gent i les terrasses d’alguns bars són plenes. Una imatge que canvia segons ens endinsam a Son Gotleu, on hi ha locals que han notat la baixada en la clientela.\nAltres establiments que estan situats a la frontera entre barris asseguren que molts veïnats continuen entrant i sortint de les zones afectades, tot i que la mobilitat està restringida. Per això veïnats i comerciats demanen més presència policial per assegurar que es compleixen les restriccions.


Olèrdola estrena carrossa per la cavalcada de Reis — Ajuntament d'Olèrdola\n08:47 del 18 de maig de 2021\nOlèrdola estrena carrossa per la cavalcada de Reis\nOlèrdola estrena carrossa per la cavalcada de Reis El primer punt del recorregut és Can Trabal, a les 18:15, per seguir a Sant Miquel, Sant Pere i Can Torres. A Moja no hi ha cavalcada i els Reis estaran al Local Nou a les 19:00h http://www.olerdola.cat/news/olerdola-estrena-carrossa-per-la-cavalcada-de-reis http://www.olerdola.cat/news/olerdola-estrena-carrossa-per-la-cavalcada-de-reis/@@download/image/cavalcada.jpg\nEl primer punt del recorregut és Can Trabal, a les 18:15, per seguir a Sant Miquel, Sant Pere i Can Torres. A Moja no hi ha cavalcada i els Reis estaran al Local Nou a les 19:00h\nL’Associació Cavalcada de Reis d’Olèrdola ja ho té gairebé tot a punt per acompanyar als Reis Mags d’Orient en la seva estada al municipi, dissabte 5 de gener. Aquest any, la principal novetat serà l’estrena d’una nova carrossa, realitzada gràcies a la feina voluntària de veïns i aportació econòmica de col·laboradors, sota la direcció artística d’Àngels Vinyals.\nEl primer punt del recorregut de la cavalcada serà a Can Trabal, a les 18.15. Tot seguit, els màgics personatges i la seva comitiva es desplaçaran fins al local social Rossend Montané de Sant Miquel, a les 19:30. A la sala de la Societat de Sant Pere Molanta, es preveu que els Reis Mags hi arribin a les 20.45h. Després de repartir els regals, es dirigiran cap a Can Torres.\nA Moja, els Reis compten amb el suport del Grup de Joves. No hi haurà cavalcada i la recepció als infants tindrà lloc al Local Nou, s’estima que a partir de les 19:00h.


La por al coronavirus buida els supermercats | Diari La República Checa\nLa por al coronavirus buida els supermercats\nLes autoritats sanitàries i governamentals demanen la màxima col·laboració de la ciutadania per fer front a la crisi provocada pel Covid -19. Tot i les recomanacions, és difícil adaptar-se a l’escenari d’un estat d’alarma. Les restriccions tenen com a principal objectiu evitar la propagació i el contagi del coronavirus.\nEn aquests moments, a Espanya hi ha confirmats 5.753 casos i 136 morts. Davant aquestes xifres, s’aconsella responsabilitat i sentit comú. Per evitar situacions de pànic o histèria col·lectiva, les autoritats reiteren que l’abastiment de productes alimentaris està assegurat. D’aquesta manera, es pretén posar fi a les imatges d’autèntiques bogeries als supermercats i centres comercials.\nEl govern espera que els ciutadans siguin exemplars i que entre tots podem sortir d’aquesta situació d’excepcionalitat. S’insisteix que el millor antídot per frenar la pandèmia és quedar-se a casa i seguir les instruccions de les autoritats sanitàries. En cas de dubtes podrem consultar la plana web del departament de Salut o de la Protecció Civil.\npreviousEl ministre Marlaska controlarà els Mossos durant l'estat d'alarma\nnext👮🏽♂ El ministro Fernando Marlaska es fa càrrec dels Mossos durant l'estat l'alarma


La Xarxa de Convivència de Roses, premi estatal d’Emprenedoria Social ·\nLa Xarxa de Convivència de Roses, premi estatal d’Emprenedoria Social\nMohamed el Amrani, president de Xarxa de Convivència, rebent el guardó de mans de la Infanta Elena\nL’Associació Xarxa de Convivència de Roses va rebre divendres el premi dels “V Premios Jóvenes Emprendedores Sociales” que atorga anualment la Fundació Universitat Europea de Madrid i la International Youth Foundation\nEl projecte rosinc de la Xarxa de Convivència de Roses ha estat seleccionat entre més de 100 projectes per un jurat d’excepció amb epresentants de diversos sectors del món de l’emprenedoria social del país.\nLa Infanta Elena va ser l’encarregada de presidir l’entrega d’aquests guardons que van dirigits a joves emprenedors que promouen accions orientades a solucionar i millorar situacions socials a Espanya.\nEn total van ser 10 el projectes guanyadors, impulsats per joves emprenedors socials entre 18 i 29 anys d’edat, i entre els qual es troba la Xarxa de Convivència, fundada i presidida pel rosinc Mohamed El Amrani, qui va ser l’encarregat de recollir el premi.\n“Campeones de la solidaridad que han sido capaces de combinar los hechos y los sueños y nos han enseñado que una sociedad mejor es posible”, va afirmar el president de la Universitat Europea de Madrid, Miguel Carmelo, en l’acte de lliurament que va comptar també amb la presència de la secretaria d’Estat en Educació, Montserrat Gomendio.\nAquests guardons, a més, tenen l’objectiu de fomentar la creació de la xarxa d’emprenedors socials més gran del món: agents de transformació social, que impulsen el desenvolupament social i promouen accions positives. Tots aquests emprenedors un cop reconeguts entren a formar part de la International Youth Foundation.\nL’acte es va celebrar al “Hub Madrid”, un espai compartit de treball on 230 emprenedors i professionals duen a terme tasques molt diverses emmarcades en diferents àmbits, des del social i la sostenibilitat fins la tecnologia, la cultura o l’educació.\nLa Xarxa de Convivència de Roses es va formar ara ja fa tres anys degut a la inquietud dels joves que la formen. Ganes de millorar, de créixer i de seguir desenvolupant les tasques que es duen a terme dia a dia, han fet que l’Associació hagi guanyat aquest premi tant important.\nTags: Infanta Elena, Mohamed El Amrani, Premis d'Emprenedoria Social\nPrevious Els Mossos d’Esquadra de Girona i Figueres detenen 3 conductors, un sense permís, l’altre anava begut i un tercer amb el tacógraf manipulat\nNext El cafè Si Us Plau de Roses lliura els trofeus del XXII Campionat d’escacs


La Marató 2020 - AMPA Karmel Terrassa\nOBJECTIU ACONSEGUIT: molts més de 200 participants de totes les edats.\nGràcies per la vostra participació, i gràcies per les vostres fotos i els vostres missatges, ens encanta saber que heu passat una bona estona tot col·laborant amb una bona causa, i gràcies a aquesta col·laboració heu fet possible la donació de 2.500 €, que de ben segur ajudaran a eliminar aquest maleït COVID-19.\nRecordeu que aquest joc seguirà actiu durant un temps per als que no l'heu pogut fer.\nVolem donar un especial agraïment a Raul D. per idear i crear aquest joc, fent així possible la participació de l'AMPA a La Marató d'aquest any!\nFins a l'any vinent.\nUn any més, des de l'AMPA volem aportar el nostre granet de sorra a La Marató, que enguany donarà suport a la recerca per erradicar la COVID-19.\nAquest any no és possible organitzar un campionat de futbol, ni un concurs de pastissos, ni una rifa, ni activitats per als més petits, ni ... res de res on ens puguem trobar per passar una bona estona plegats alhora que contribuïm a una bona causa. Però si que volem proposar-vos una activitat que podreu realitzar en família o en petits grups d'amics, que us animarà a donar un tomb per la ciutat i investigar una mica.\nAquest any es tracta d'un joc que han realitzat alguns pares i mares de l'escola especialment per l'AMPA i La Marató 2020, i que depenent del nombre de persones que l'aconseguiu completar fins al 20/12/2020 generarà una major donació a La Marató 2020.\nHem decidit destinar un màxim de 2.500 € (del pressupost no utilitzats d'activitats de l'AMPA d'aquest any) per fer una aportació a La Marató 2020, ja que creiem que és un bé per a tots els alumnes i famílies de l'escola. Però per donar aquests 2.500 € és important que ens impliquem tots, que tots formem part d'aquesta acció, ja que la COVID-19 només saturarà si tots posem de la nostre part. Per això la donació es farà en funció del nombre de participants que aconsegueixin completar el joc:\nFins a 100: 1.000 €\nFins a 200: 1.750 €\nA partir de 200: 2.500 €\nSi tens algun dubte, contacte amb la comissió de La Marató de l'AMPA a: lamarato@ampakarmel.cat\nAjuda'ns a superar els 200 compartint aquest joc amb tots els teus familiars i amics, perquè entre tots ho aconseguirem!\nAra només et queda jugar i completar el joc fent clic a:


24 minuts enrere\n(Dijous, 23 juny) Aquest dijous, 23 de juny, comencen les mesures per regular el trànsit per accedir a Formentor. Enguany, les restriccions no han pogut començar el 15 de juny, com era habitual, a causa de les obres que Autoritat Portuària duia a terme, en l’àmbit de la seva competència, al darrer tram de la carretera d’accés a Formentor. Aquestes obres consistiren en la restitució del mur que es va enfonsar fa uns mesos. No obstant, ahir mateix, tal i com es va acordar, la intervenció, per poder recuperar la normalitat, va finalitzar.\nDurant el període de les restriccions, l’accés a l’Ma-2210 estarà restringit de les 10.00 a les 22.30 h. Com a novetat respecte de l’any passat, l’horari de la limitació s’ha ampliat de les 19.00 a les 22.30 h. S’estableixen dos nivells de restricció per on només podran circular vehicles autoritzats, transport públic, serveis d’emergències i bicicletes. El primer nivell comença al port de Pollença i es perllonga fins a la platja de Formentor. El segon, des de la platja de Formentor fins al far. Des del Consell de Mallorca s’ha habilitat una web específica amb tota la informació: https://formentor.conselldemallorca.cat/es/\nEl conseller Sevillano ha explicat que «la implementació d’aquestes mesures es fa per qüestions de seguretat vial, així com per a la protecció territorial i mediambiental d’un indret tan sensible. Volem protegir Formentor dels excessos i de la massificació. Volem que la gent pugui gaudir d’un espai tan meravellós com és Formentor, però s’haurà de fer d’una manera més sostenible i respectuosa amb el mediambient, com és ara el transport públic o la bicicleta».\n«A més a més, hem augmentat l’horari de restricció fins les 22.30 h per evitar les aglomeracions i els problemes d’incivisme que varen sorgir l’any passat per anar a veure de forma massiva la posta de sol. Es podrà continuar gaudint d’aquesta experiència, però s’haurà de fer en transport públic, com ja he dit: tant per qüestions de seguretat com de protecció mediambiental» ha afegit el conseller Iván Sevillano.\nMesures de la DGT\nEls vehicles que compleixen amb els requisits per poder circular per la zona restringida han de demanar l’acreditació amb una antelació mínima de tres dies hàbils. Podeu demanar informació a: formentor@dgt.es.\nTRAM 1. Formentor platja (del PK 2 al PK 8,7)\nPel que fa a l’acreditació en aquest primer tram, es pot sol·licitar amb una antelació de tres dies hàbils abans d’accedir-hi o després, dins dels 3 dies hàbils següents d’haver-hi accedit, justificant l’aparcament legalment establert mitjançant el tiquet de pàrquing. Per això, i per a més informació de les justificacions de tiquets admesos al tram comprès entre el quilòmetre 2 i el 8,7, cal enviar un missatge al correu electrònic ticketsformentor@dgt.es indicant en l’assumpte «Formentor platja».\nLes persones residents poden obtenir les autoritzacions, les dels visitants i les dels serveis que s’han de prestar en la seva propietat. Amb la novetat que enguany les persones residents ja acreditades en anys anteriors disposaran d’una aplicació de la DGT en la qual podran sol·licitar autoritzacions directament i obtenir-les en temps real a partir del correu electrònic que hagin acreditat prèviament amb aquesta finalitat. Se’ls informarà des del correu electrònic: formentor@dgt.es.\nTram 2. Far de Formentor (del PK 8,7 al PK 19,6)\nEn el segon tram, que va des de platja al far de Formentor, obtindran autorització sempre de manera prèvia i les persones que ho demanin rebran la informació mitjançant el correu formentor@dgt.es. D’aquesta manera, se’ls indicarà què han de fer per obtenir l’autorització. Enguany, si són residents ja acreditats, podran sol·licitar autoritzacions directament i en temps real mitjançant l’aplicació indicada. Se’ls informarà quan contactin amb el correu formentor@dgt.es.\nFormentor far i Formentor platja\nLa forma més segura d’accedir-hi mentre es mantinguin les mesures de reducció del trànsit és en bus llançadora. També, l’Agrupació de Trànsit de la Guàrdia Civil controlarà la zona per constatar que els vehicles que hi circulen compleixen amb la normativa i estan aparcats a les zones permeses.\nEs recomana utilitzar el transport públic de les Illes Balears (TIB) per accedir a la península de Formentor. El TIB ofereix la línia de bus 334: Alcúdia – port de Pollença – far de Formentor. La línia té aturades al mirador del Colomer, platja de Formentor, cala Figuera – cala Murta i al far de Formentor. Les persones usuàries que arriben en cotxe al port de Pollença poden aparcar als vials de servei de la ronda de circumval·lació, on hi ha disponibles tres aturades de bus en sentit Formentor: Estació (45051); Bóquer i Can Sigala.\nHi haurà un servei cada 35 minuts i la línia funcionarà amb 7 busos de 12 metres. Al tram entre la platja de Formentor i el far pujaran dos busos junts, per donar la màxima capacitat possible a la línia. Comparat amb l’any passat, l’oferta augmenta de forma important de 14 anades i tornades l’any 2021 fins a 20 anades i tornades aquest estiu. L’any passat la darrera sortida del far estava programada a les 18.20 h mentre que enguany aquesta darrera sortida serà a les 21.50 h per cobrir tot l’horari ampliat de les restriccions.\nEl Departament de Mobilitat i Infraestructures del Consell de Mallorca també ha treballat per reforçar aquesta mesura a través de la senyalització (indicació de prohibició d’accés, cartells d’informació, senyals de perill, identificació de prioritat…). A més, hi haurà informadors en els punts de la restricció per solucionar els dubtes dels conductors que vulguin accedir al far i els recordaran el correu on poden demanar més informació: formentor@dgt.es. També ha començat una campanya de difusió i d’informació de les restriccions i de com accedir al far, als mitjans de comunicació i al web del Consell. Podeu consultar tota la informació a la web habilitada pel Consell Insular de Mallorca: https://formentor.conselldemallorca.cat/es/\nLa península de Formentor és un paratge de protecció especial, declarat Patrimoni Mundial de la Humanitat. Per això, les diferents administracions implicades en la seva gestió, el Consell de Mallorca, el Govern de les Illes Balears, la Direcció General de Trànsit, la Guàrdia Civil, l’Autoritat Portuària i l’Ajuntament de Pollença, han unit esforços per millorar la mobilitat en aquest espai emblemàtic.\nDg juny 26 , 2022\nEls canvis de la nova Llei de Trànsit aprovada al Congrés\nLa biblioteca digital de Mallorca ja és una realitat\nEs posa en marxa la prova diagnòstica de la COVID a través de BITCita\nPrecintada la finca de Gabellí Petit per evitar aglomeracions a les fonts Ufanes


La lectora corrent: Tot passejant per Leiden\nFantàstiques observacions, els arbres m'encanten!\n11 de març de 2012 a les 19:29\nGràcies, Marta i Joana. Els arbres "amb bufanda" em van semblar molt originals. I els signes per advertir els propietaris dels gossets, també.\n14 de març de 2012 a les 16:29\nM'agraden veure les fotos d'un lloc nou:)


Ferrer i Guàrdia, o Gaietà Ripoll... | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\n30 d'Octubre de 2013, per Jordi Martí Font\nL'Escola Moderna va ser un moviment de pedagògic llibertari basat en uns principis completament allunyats de la pedagogia majoritària de l'època, de forma especial de la que s'aplicava a les escoles religioses. Per Ferrer, la base de l'educació havia de ser racional i científica, sense tenir res a veure amb les explicacions ni místiques ni sobrenaturals pròpies de les escoles religioses. L'Escola Moderna situava, al costat de la intel·ligència, el desenvolupament del caràcter de l'infant, basat en la voluntat i en l'equilibri entre el cap i el cos. La moral no podia ser la postració davant d'uns principis religiosos imposats a partir de la por sinó un camí de respecte cap als altres a través del seu coneixement i de la solidaritat, i tot en consonància amb la psicologia dels xiquets i les xiquetes, que aprenien junts, sense separació per raons de sexe. Els càstigs estaven prohibits, i més que cap els físics, que eren la norma de les escoles religioses i d'altres, però també els premis, per tal de no fomentar la competència. Ni exàmens ni separació per sexes situaven l'Escola Moderna en un altre lloc en relació amb la resta d'escoles d'aleshores però també amb moltes d'avui mateix.\nL'any 1855 per primer cop les associacions obreres de Barcelona havien exigit públicament l'escola gratuïta i universal i dos anys després la Llei Moyano promulgava la instrucció bàsica, deixant-la en mans dels ajuntaments, els quals no van poder donar-la perquè no tenien suficients dotacions econòmiques. No serà fins a la revolució de 1868 que serà possible la creació d'ateneus obrers amb projectes pedagògics emancipatoris, espais que posaven l'educació dels infants obrers en el centre dels seus interessos, tot i que en un primer moment fossin només revolucionaris els continguts, sense qüestionar a fons també els mètodes d'ensenyament.\nEl 1873, un jove Francesc Ferrer, de només 14 anys, va entrar en contacte amb els cercles republicans, francmaçons i internacionalistes catalans. Vint anys després, relacionat amb els cercles lliurepensadors de tot l'Estat, Ferrer s'apropà definitivament a les idees anarquistes i plantejà l'educació com a eina transformadora de la societat. És determinant, per entendre aquestes propostes educatives, el seu apropament a les idees de Paul Robin i del seu “Manifest als partidaris de l'educació integral”. Robin, ateu i defensor de la coeducació de sexes, havia treballat amb el ministre francès Jules Ferry, creador de l'escola republicana pública gratuïta i universal, que alhora prohibia impartir ensenyaments a les ordres religioses.\nFerrer no s'atura i continua sempre ampliant els seus coneixements en el camp pedagògic, i si el 1898 havia conegut Ovide Décroly i estudiat les propostes de Pastalozzi i Fröbel, el 1906, l'Escola Moderna ja comptava amb més de mil alumnes repartits en 34 centres, un autèntic perill per a qui l'únic que volia de l'escola era el manteniment del sotmetiment i de l'estructura social classista. És aleshores quan Mateu Morral, bibliotecari de l'Escola, atempta contra Alfons XIII i, aprofitant aquest fet, Ferrer és acusat de complicitat en l'assassinat i és empresonat sense judici durant un any sencer, alhora que l'Escola Moderna és clausurada. El tancament de l'Escola es mantindrà tot i que ell és absolt de participar a l'atemptat. Opta aleshores per l'exili a l'Estat francès, on és acollit com un heroi que s'ha enfrontat a la foscor que representa l'Espanya més clerical i de missa. Visita París, Brussel·les i Londres, escriu “La Escuela Moderna” i la seva influència no deixa de créixer, amb la creació de l'Associació de mestres laics racionalistes. El 1908, per tal d'estendre encara més les seves propostes, crea la Lliga Internacional per a l'Educació Racional de l'Infant i inicia la publicació de “L'École Renovée”. Aquest mateix any, la reacció eclesiàstica es fa sentir a Barcelona, on l'Ajuntament de la ciutat decideix crear escoles municipals que inclouen l'obligació de l'educació religiosa i neguen la coeducació com a conseqüència de les pressions exercides pel bisbe Casañas.\nNo importava que no hi hagués proves suficients, perquè Barcelona estava commocionada i tot valia per trobar la venjança esperada pels manaires de la Lliga Regionalista, de la Patronal, de l'Exèrcit espanyol i de l'Església Catòlica. Tots a una un cop més. En la creació del clima acusatori contra Ferrer no podem oblidar la feina fosca feta per diaris com “La Vanguardia”, “El Correo Catalán”, “El Noticiero Universal” o el setmanari “Cu-Cut!”, proper a la Lliga Regionalista. No cal que m'estengui sobre què era la Lliga, però per a qui no ho sàpiga i en vulgui una explicació ràpida li podria dir que era el partit més semblant entre els que hi havia al que avui és Convergència y Unió.\nFerrer no era catalanista, ni d'esquerres ni de dretes, no era catalanista. Ferrer en l'àmbit nacional si li haguéssim de donar una adscripció podríem afirmar que era espanyol... a voltes nacionalista banal espanyol i altres una mica més espanyol, tot i que ell es deia intetrnacionalista.... i, això sí, defensor de la llengua castellana en l'ensenyament dels infants, mai de la catalana. Cal dir-ho també. No cal amagar el que és obvi. Tot i això no podem oblidar-lo ni menystenir-lo, perquè la seva proposta pedagògica partia de l'internacionalisme, que com a catalans ens situa a la primera línia mundial. Partia de la racionalitat. I reivindicar algú no vol dir, de cap de les maneres, no fer-ne crítica, i jo li faig la crítica de la llengua, és clar. Ferrer va ser defensat, en el moment del seu judici, arreu d'Europa i de bona part del món, el seu nom va acompanyar els revolucionaris de tot el món, des del Mèxic insurgent de Zapata fins a l'Ucraïna de Nestor Makhno, on nombroses escoles prengueren el seu nom durant la revolució llibertària i independentista.\nI aquí mateix! Com si ressuscités per venjar-se i alhora rectificar en aquesta tria lingüística tan desencertada, el 19 de juliol de 1936 el fantasma de Ferrer i Guàrdia mirava com cremava la ciutat des de Montjuïc. Un fantasma? No, dos. Un a Barcelona i un a Valpencia. El de Ferrer i el de Ripoll, perquè Gaietà Ripoll també va ser vist fa poquet pels carrers de València, davant de l'Institut Lluís Vives concretament, corrent davant de la Policia Nacional i ballant de nit en la Primavera Valenciana aquella cançó de La Gossa Sorda que diu “No podran, no sabran aturar l'explosió de colors quan arribe la llum. No sabran, no podran rebutjar l'impacte a la cara de tota la llum”. Sort que som racionalistes i els fantasmes sabem que no existeixen...\nAcabaré aquest intervenció amb una constatació, perquè tota l'obra de Ferrer, tot l'esperit de Ripoll, i tot el catalanisme lingüístic que el segon no defensava ni proposava es van sumar en la creació del Consell de l'Escola Nova Unificada en la revolució de 1936. Quines coses de dir, no? Doncs sí, el primer cop que l'escola en una part dels Països Catalans va ser per a tothom i totdon, ho va ser també amb el català com a llengua vehicular. Era el 1936 i es feia aplicant pedagogies llibertàries d'escola activa de la mà del pedagog anarquista Joan Puig Elies, membre de la FAI, que recollia l'herència pedagògica de Ferrer i aquest cop només en català. El fantasma havia reviscolat...\nVoldria acabar aquesta intervenció amb un crit. Deixeu que cridi ben fort la frase amb què Ferrer es va acomiadar dels que l'anaven a afusellar. Molts diuen que la frase en qüestió era “Visca l'Escola Moderna!” però nosaltres sabem que quan va saber que li volien posar al costat l'avinguda dedicada a Joan Antoni Samaranch va aixecar el puny i el que va cridar va ser, ja ho sabeu, “No passaran! No passaran! No passaran!”.\nJordi Martí Font és escriptor i professor


Escola Bressol El Petit Món: de setembre 2013 | Nou Barris\nEl proper 3 d'octubre començarà el curs de piscina de les classes esquirols i cargols. Es durà a terme tots els dijous de 15h a 17h.\nEl material que han de dur els nens/es és:\n- Tovallola de capa.\n- Sabates de piscina (tipus mitjó).\n- Banyador (els nens) i calceta bikini (les nenes).\n- Motxilla impermeable.\nRecordeu que tot ha d'estar marcat amb el nom i cognom del nen/a en un lloc visible.\nAquest dia tots els nens/es han de dur posat el xandall de l'escola.\nPublicado por Petit Mon en 13:13 Cap comentari :\nDilluns 30 de setembre vindrà el pediatre.\nPublicado por Petit Mon en 13:10 Cap comentari :\nUs recordem que el dia 23 de setembre fem pont. Aprofitem per desitjar-vos una bona festa de la Mercè!\nAVANÇAMENT DEL CALENDARI ESCOLAR DE SETEMBRE A DESEMBRE DEL\nEl curs començarà el dilluns dia 2 de setembre.\nEls dies en que la llar romandrà tancada seran:\n11 de setembre (dimecres) Festa nacional de Catalunya\n24 de setembre (dimarts) La Mercè\n1 de novembre (divendres) Tot Sants\n6 de desembre (divendres) La Constitució\n26 de desembre (dijous) Sant Esteve\n1 de gener (dimecres) Any Nou\nNadal 27, 30 i 31 de desembre\nDies que tancarem a les 13h.\n24 de desembre (dimarts)\nAnnex: les classes es reprendran el dijous 2 de gener del 2014.\nPublicado por Petit Mon en 13:22 Cap comentari :\nButlletí setmanal gratuït d'informació sobre activitats per a realitzar amb nens d'entre 0 i 14 anys: www.petitbcn.com\nJocs, actualitat, articles i enllaços d'interés: www.socpetit.cat\nAgenda setmanal d'activitats familiars: www.sortirambnens.com\nGuia d'activitats infantils a Barcelona amb agenda d'activitats (teatre, música, espectacles...): www.petitexplorador.com\nDibuixos per pintar de pel·lícules, transports, personatges Disney: www.pintar.cat\nActivitats educatives per a diferents àrees: http://www.educaixa.com/es/\nJa han passat els primers dies del curs i els nostres petits es van adaptant. Encara continuen alguns plors però també hi ha moments de joc i diversió. A poc a poc es van relacionant i gaudeixen cada vegada més de la seva estança a l'escola...\nPublicado por Petit Mon en 15:43 1 comentari :\nPublicado por Petit Mon en 15:42 5 comentaris :\nRecordeu que oferim un servei de pediatria gratuït. La primera visita serà el dia 16/09/13. Si esteu interessats heu d'informar a la tutora de l'aula. Les visites seran quinzenals i sempre us informarem de la data amb antelació.\nEs important que tingueu present que l'objectiu d'aquestes visites no es fer un seguiment de l'infant sinó oferir un diagnòstic en cas de necessitat, per aquest motiu sempre haureu d'omplir una fitxa indicant la simptomatologia i altres dades.\nREUNIÓ DEL CURS 2013-14\nEstimades famílies de les classes "Cargols" i "Esquirols",\nUs informem que la reunió del curs 2013-14 es farà el proper divendres dia 13 de setembre a les 17 hores.\nEns trobarem a la classe dels cargols us preguem puntualitat i en la mesura de les vostres possibilitats que assistiu sense nens/es.\nPublicado por Petit Mon en 13:32 Cap comentari :\nPublicado por Petit Mon en 16:37 Cap comentari :\nBenvolgudes famílies, avui hem iniciat el curs 2013/14, petits i grans passarem uns dies d'adaptació i pròximament començarem a treballar en el blog on us mostrarem les aventures, experiències i anècdotes i deixant espai als experiments, aprenentatges, coneixements, emocions i diversió. I com no... a la música, la pintura, la psico, les mates...\nBenvinguts a "El Petit món"!!!\nPublicado por Petit Mon en 15:46 3 comentaris :\nBenvolgudes famílies, avui hem iniciat el curs 201...


Pinso Brit Care dog endurance ànec i arròs - Animal Sapiens\nPinso Brit Care dog endurance ànec i arròs\nBRIT CARE ENDURANCE ANEC I ARROS per gossos amb alta activitat.\nEl pinso Brit Care Endurance d'ànec i arròs, aquesta compost exclusivament d'ingredients hipoalergènics - ànec i arròs.\nFórmula per a gossos adults de gran activitat que necessiten aliments fàcils de digerir amb un alt contingut energètic que cobreix els requisits d'alta energia i també protegeix els ossos, els cabells, i les articulacions.\nPinso Brit Care dog endurance ànec i arròs 1kg\nPinso Brit Care dog endurance ànec i arròs 3kg\nPinso Brit Care dog endurance ànec i arròs 12kg\nLa selecció d'ingredients d'alta qualitat garanteix l'elevada tolerància dels aliments i redueix la incidència de reaccions al·lèrgiques. Brit Care conté elements nutricionals que enforteixen la immunitat, contribueixen a la salut general del gos i eliminar el perill de malalties greus. Brit es preocupa per l'organisme del gos i protegeix contra les influències externes.\nBrit Care Endurance d'ànec i arròs és una línia 100% de productes naturals i hipoalergènics.\nCom sabem, el pinso consta principalment d'ànec, que és una font molt desitjable i altament digestible de proteïnes. Sens dubte l'ànec és molt més digerible per als gossos que les altres aus de corral.\nEn conseqüència, el be també ajuda a la regeneració muscular i a un correcte manteniment físic.\nRestauració d'energia. Fórmula hipoalergènica amb alts nivells de proteïnes i greixos per a la regeneració muscular, augment dels nivells d'energia, i òptima condició física.\nGreixos en energia. La L-Carnitina comença l'oxidació d'àcids grassos i la conservació natural dels greixos en energia.\nOssos, articulacions, tendons i lligaments. Amb condroprotectors Omega-3 i Vitamina C garanteixen la flexibilitat de les articulacions. Especialment dels cartílags, tendons i lligaments.\nRàpida regeneració muscular. Els alts nivells de greixos saturats i els aliments per reduir a l'mínim la porció diària. Ajuden a restaurar l'energia sense sobrecarregar el sistema digestiu.\nProducte natural, sense al·lèrgens i substàncies químiques.\nAmb un adequat equilibri de calci i fòsfor contribueixen al correcte desenvolupament dels ossos i les articulacions. Així ajuda a la prevenció dels problemes de creixement de les races mitjanes.\nFarina de carn d'ànec (46%), arròs (30%), greix de pollastre (conservat amb tocoferols).\nPomes seques, oli de salmó (2%), sabors naturals, llevat de cervesa, petxines de crustacis hidrolitzades, extracte de cartílag, Mananoligosacáridos,\nA més d'herbes i fruites, també fructoologasacáridos, yuca achidigera, inulina i llet de card.\nProteïna crua (32%), contingut en greix (22%), humitat (10%), cendres brutes (7%), fibra crua (2%), calci (1.8%) i fòsfor (1.3%).\nTambé conté clorur de colina 700mg, biotina 0.75mg, Vitamina B1 1.2mg, Vitamina B2 4.5mg, niacinamida (3a315) 15 mg, pantotenat de calci 12mg, Vitamina B6 (3a831) 1.2mg.\nA més d'àcid fòlic (3a316) 0.6mg, Vitamina B12 0.05mg, zinc (E6) 100mg, ferro (E1) 90mg, magnesi (E5) 45mg, Iode (E2) 0.8mg, coure (E4) 18mg, seleni (3b8. 10) 0.30mg.\nEl pinso Brit Care Endurance té una energia de 4200kcal / lg., Omega 3: 0,36% i Omega 6: 2.75%\nPinso Dingonatura Natura Diet gos sense cereals pollastre\nPinso Brit Care dog endurance ànec i arròs 1kg Properament disponible Properament disponible Properament disponible\nPinso Brit Care dog endurance ànec i arròs 3kg Properament disponible Properament disponible Properament disponible\nPinso Brit Care dog endurance ànec i arròs 12kg Properament disponible Properament disponible Properament disponible


La Festa Major d’hivern de la Canonja arrenca amb la tradicional baixada de carretons\nEls actes començaran el dijous 18 de gener i aplegaran un gran nombre d’activitats durant dos caps de setmana\nDinar popular de la Canonja CEDIDA\nDimecres, 17 Gener 2018 11:04\nLa Canonja celebrar a partir d’aquest dijous la Festa Major d’hivern dedicada al seu patró Sant Sebastià. El programa d’actes durarà dos caps de setmana entre els quals s’han repartit activitats molt diverses.\nEl programa començarà el dijous 18 de gener amb la tradicional baixada de carretons que aglutinarà a petits i grans per fer una demostració de creativitat i enginy. El divendres a la nit l’orquestra Cimarrón serà l’encarregada de posar la música durant el ball que hi haurà al Poliesportiu Municipal. El dia de Sant Sebastià, 20 de gener, es realitzarà la tradicional processó, un correfoc infantil amb els Diables de la Canonja i el concert de Festa Major amb l’Orquestra Maravella.\nEl següent cap de setmana es realitzaran un campionat d’skate i scooter i a la nit es farà una festa juvenil amb Dj’s i diversos ambients municipals. Els actes clouran el diumenge 28 de gener amb el Cros de Sant Sebastià i l’escudella popular al Poliesportiu Municipal.\nEl Pavelló Sant Jordi de Torredembarra, preparat per acollir les competicions de boxa dels Jocs