Primo de Rivera fa enderrocar les quatre columnes de Puig i Cadafalch a Montjuïc - Wiki\nPrimo de Rivera fa enderrocar les quatre columnes de Puig i Cadafalch a Montjuïc\nLes Quatre Columnes originals\nDemolició de les columnes al 1928\nEnderroc de les Columnes de Puig i Cadafalch al 1928. Font: Tweet PreMsa Història\nDESCRIPCIÓ Les Quatre Columnes, també conegudes com les Columnes de Puig i Cadafalch, són 4 columnes amb capitells jònics que reprodueixen les que van ser aixecades l'any 1919 per l'arquitecte Puig i Cadafalch on actualment hi ha la Font màgica de Montjuïc, a Barcelona. Simbolitzen les quatre barres de la Bandera de Catalunya i inicialment estaven destinades a convertir-se en un dels símbols del catalanisme. Les columnes van ser enderrocades l'any 1928, poc abans d'una visita de Primo de Rivera a la ciutat. Durant la seva dictadura va ordenar eliminar sistemàticament tots els símbols públics de catalanisme, per tal que aquest no tingués el ressò mediàtic que podia donar-li l'Exposició Universal de 1929, que havia de tenir lloc a Montjuïc.\nPel mateix motiu la dictadura va anomenar finalment Poble Espanyol, a la mateixa muntanya, al que s'havia de dir Iberona, en homenatge als Ibers, primers pobladors de les terres catalanes, i va anomenar així la Plaça d'Espanya, col·locant dues torres venecianes.\nCONSEQÜÈNCIES L'any 2010 van ser reconstruïdes, a pocs metres de distància del seu lloc original. Actualment són símbol de la perseverança, la convicció i la fermesa de la llengua, la cultura i la identitat nacional catalana.\nOBSERVACIONS El pas del temps deixà obsolet l'objectiu de dedicar l'exposició exclusivament a les indústries elèctriques, i el 1925 es va decidir que es denominaria Exposició Internacional de Barcelona. El canvi d'objectiu féu que es reorganitzés l'exposició dedicant-la a tres vessants: la indústria, els esports i l'art. En aquest nou període Puig i Cadafalch va ser relegat per les seves idees catalanistes i la seva vinculació amb la Mancomunitat, i l'organització recaigué en mans del marquès de Foronda. Pere Domènech i Roura va ser nomenat director de les obres.\nLa dictadura de Primo de Rivera fou molt agressiva vers el catalanisme, i fins i tot va arribar a modificar els noms de molts pobles: els va castellanitzar i en va arrencar els cartells dels carrers escrits en català. Pel mateix motiu la dictadura va anomenar finalment Poble Espanyol el complex que s'havia de dir Iberona, en homenatge als ibers, primers pobladors de les terres catalanes, i va donar el nom de plaça d'Espanya a la plaça des d'on accedia al recinte de l'exposició. També va fer col·locar dues torres venecianes a l'entrada.\nAmb el temps, Franco fins i tot va arribar a inhabilitar Puig i Cadafalch com a arquitecte.\nVÍCTIMA (JURÍDICA) MANCOMUNITAT DE CATALUNYA\nCATEGORIA VÍCTIMA JURÍDICA ADMINISTRACIÓ PÚBLICA\nAUTOR/S MIGUEL PRIMO DE RIVERA\nQUALIFICACIÓ AUTOR/S PRESIDENT DEL CONSELL DE MINISTRES D'ESPANYA\nSUBTIPOLOGIA (2n nivell) EXHIBICIÓ ALTRES SÍMBOLS\nVIQUIPÈDIA\tN.I.\tQuatre Columnes\nVIQUIPÈDIA\tN.I.\tDictadura de Primo de Rivera: Repressió del catalanisme\nVIQUIPÈDIA\tN.I.\tJosep Puig i Cadafalch\nVIQUIPÈDIA\tN.I.\tDictadura de Primo de Rivera a Catalunya\nTWITTER 09/03/2017\tEnderroc de les Columnes de Puig i Cadafalch al 1928 per ordre de Primo de Rivera pel que representava, la senyera de Catalunya.\nObtingut de «https://wiki.vilaweb.cat/index.php?title=Primo_de_Rivera_fa_enderrocar_les_quatre_columnes_de_Puig_i_Cadafalch_a_Montjuïc&oldid=9721»\nExhibició altres símbols\nDarrera modificació de la pàgina: 6 des 2017 a les 21:12.\nS'ha visitat aquesta pàgina 1.311 vegades.


El país disposa dels actius per optar al reconeixement\nActualitzada 20/06/2022 a les 17:28\nIan Serra Marc Font Andorra la Vella\nLa creació de reserves de la biosfera es formalitza durant la reunió anual del Consell Internacional de Coordinació (CIC) del programa Home i la Biosfera de la Unesco, qui aprova la inclusió d’un territori dins la xarxa mundial de reserves de la biosfera, des d’on iniciarà la posada en funcionament.\nInicialment, les reserves concentren els esforços al desplegament del model de governança i del pla d’acció. El pla d’acció recull els objectius, mesures i accions a assolir durant els propers deu anys, coincidint amb la vigència temporal de la reserva. Al final del període, el CIC valorarà els assoliments per renovar, o no, el reconeixement per al proper decenni. Per aquest motiu, és fonamental involucrar tots els actors interessats pels objectius del pla, per aportar la visió i experiència a l’hora de concretar les mesures adients i viables.\nEn paral·lel, s’inicia la fase de comunicació amb l’objectiu d’informar tota la ciutadania i sectors del territori, per prendre consciència del reconeixement adquirit i generar espais de diàleg i de reflexió al voltant de la reserva.\nAl país ja en tenim un bon exemple, en aquest sentit, des que l’any 2020 Ordino fos declarada reserva de la biosfera. S’ha desplegat el pla d’acció mitjançant l’adopció dels Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) com a eixos estructurals vertebradors. Tanmateix, s’ha iniciat una formació dirigida a tots els col·lectius professionals relacionats amb la gestió del turisme, dotant-los amb eines que els permetin, al seu torn, informar i sensibilitzar els visitants de la reserva.\nL’experiència recollida prop de les 727 reserves de la biosfera d’arreu del planeta apunta clarament al fet que els primers resultats tangibles apareixen un cop la comunitat ha estat minuciosament informada i involucrada, moment en el qual poden iniciar-se accions més ambicioses.\nUn bon exemple d’aquesta consideració el trobem a la reserva de la biosfera de Menorca, que després de 25 anys d’experiència ha creat i consolidat un model turístic abocat al patrimoni així com a la cultura del benestar. Un model turístic econòmicament pròsper i que persegueix l’objectiu de minimitzar els impactes derivats i en definitiva compatibilitzar el desenvolupament social i econòmic insular amb el manteniment i revalorització dels recursos naturals i culturals.\nAmb tot, Andorra disposa dels actius necessaris per optar al reconeixement a reserva de la biosfera, però sobretot, les reduïdes dimensions del país ofereixen una excel·lent oportunitat a l’hora de fer partícip tota la població i construir una consciència col·lectiva que més enllà d’afavorir la consecució dels ODS, serveixi de far per a altres regions en la inqüestionable necessitat d’harmonitzar la sostenibilitat arreu del planeta.\n*IAN SERRA i MARC FONT


MIL DeMONIoS: Àrreu\nPublicat per Lluís Bosch a 23:22\nAnònim 5 de juliol de 2011, a les 0:17\nque boniques, les gotes de pluja, quan sembla que pugen amunt pel vidre (encara que no pugen). continua agradant-me llegir-te. m'agradaria que no fesses tan protagonistes als nacionalistes, però... cadascú escrivim com mos surt.\nhas escrit molt i ben escrit, en estos dies. estos xiquets i xiquetes que te saluden pel carrer també han degut estar molt a gust amb tu. no sé si sobreviurem, ni com, si ho fem, però m'agraden les paraules animoses de la mestra d'anglès.\nbona nit, lluís\nGalderich 5 de juliol de 2011, a les 0:43\nÉs curiós com moltes vegades els professors ens fixem més amb els alumnes més trapelles i que te la fan constantment i al contrari del que es pensen te'ls acabes apreciant. I passat un temps, quan te'ls trobes són els que et venen a saludar com dius més contents que un gínjol!\nEn fi, bon retorn a Barcelona que et ben asseguro que no t'esperarà amb aquest temps fresquet del Pallars...\nUnknown 5 de juliol de 2011, a les 10:12\nNo saps com m'agrada patir una tempesta rere els vidres. Una sensació d'empetitiment i feblesa. I alhora sentir-se protegit. Els trons, els llamps, enmig del camp són terribles, potser de les coses que em poden fer més por. Però les gotes als vidres ens diuen això: que som rere els vidres... protegits.\nDius moltes més coses, dels alumnes que recordes, dels aprenentatges de la vida...\nmiquel zueras 5 de juliol de 2011, a les 13:43\nUn video molt sugerent. Sembla el diari d´en Jonathan Harker quan arriba a la posada de Transilvania amb aquests llamps tan vistossos. Salutacions. Borgo.\nmarta (volar de nit) 5 de juliol de 2011, a les 16:26\nUn altre apunt de carretera i manta, dels que m'agraden. Gràcies pel video. Estimo la pluja! I sobre els nens, m'han fet pena els nens tímids que ni saluden ni somriuren perquè no saben si els recorden


La Fundació Barraquer ofereix prevenció i tractaments a persones en risc d'exclusió - Llobregat Digital\nLa Fundació Barraquer ofereix prevenció i tractaments a persones en risc d'exclusió\nDimarts, 8 de juliol de 2014 a les 13:00h\nLa Taula d’Entitats del Tercer Sector, Creu Roja, Generalitat i les entitats municipalistes FMC i ACM, subscriuen un conveni amb la Fundació Barraquer per a garantir l’atenció ocular necessària a persones en situació de vulnerabilitat.\nLa Fundació Barraquer oferirà seguiment i cures oftalmològiques a persones en risc d’exclusió social a qui la seva situació no els permet vetllar per la salut ocular. Així queda reflectit en el conveni de col·laboració que la vicepresidenta i directora executiva de la Fundació, Elena Barraquer, ha signat amb la consellera de Benestar Social i Família, Neus Munté; el conseller de Salut, Boi Ruiz; l’alcalde de Barcelona, Xavier Trias; la presidenta de Taula d’Entitats del Tercer Sector Social, Àngels Guiteras; el president de Creu Roja a Catalunya, Josep Marquès; el president de l’Associació Catalana de Municipis, Miquel Buch, i el president de la Federació de Municipis de Catalunya, Xavier Amor.\nEl context actual està agreujant les condicions de moltes famílies, que han vist com les seves necessitats han fet un tomb important. En aquest sentit, alguns aspectes com ara la cura de la salut ocular no es tracten amb la urgència i prioritat que caldria.\nDavant d’aquesta realitat social, els signants del conveni consideren necessari garantir l’atenció oftalmològica a totes les persones en situació de vulnerabilitat amb l’objectiu d’assolir el màxim grau possible de benestar social, de salut i qualitat de vida. La prevenció i tractament ocular es durà a terme per la Fundació Barraquer i abasta la detecció precoç d’algunes patologies o complicacions oftalmològiques i, en els casos que sigui necessari, el seu tractament quirúrgic fins l’alta quirúrgica. La Fundació derivarà a l’equip assistencial del Centre d’Oftalmologia Barraquer els pacients adreçats per rebre la valoració del seu cas i el tractament prescrit. Les seves actuacions inclouen una valoració de la qualitat visual; diagnòstic i tractament de casos de patologies oftalmològiques; realització, si fos el cas, de les proves diagnòstiques o tractaments que es considerin necessaris i altres accions de caràcter sociosanitari d’urgència social que es puguin determinar. Les federacions i entitats de la Taula del Tercer Sector Social de Catalunya i la Creu Roja a Catalunya, en coordinació amb els serveis socials bàsics, seran els encarregats de valorar els casos susceptibles de participar en el programa.\nPodran acollir-se als tractaments les persones no empadronades, però que viuen a Catalunya i aquelles que es troben en situació de pobresa o risc d’exclusió social.\nEn aquest sentit, es consideren col·lectius prioritaris les persones que tenen dificultats per buscar els mecanismes per accedir als serveis sanitaris per diverses circumstàncies i pateixen algun problema oftalmològic; infants i joves que pateixen alguna patologia oftalmològica i que es troben en situació d’especial vulnerabilitat i persones en situació d’exclusió social o de pobresa severa que presenten una situació de risc a nivell sociosanitari i que precisen seguiment oftalmològic. El projecte rep el suport de la Generalitat de Catalunya, mitjançant el Departament de Salut i el Departament de Benestar Social i Família, i de l’Ajuntament de Barcelona, l’Associació Catalana de Municipis i la Federació de Municipis de Catalunya.


Doncs resulta que al 1925, s’estrenava un tema instrumental, per a una pel·lícula de cine mut. Es diu Celos. El compositor, un violinista danès de nom Jacob Gade, no podia imaginar el recorregut d’aquell tango-gitano, com li deien. Quantitat de països se la van fer seva, li van posar lletra i la van cantar en …\nLa cançó que escoltarem va ser composta per Lorenzo Barcelata, mexicà nascut a Veracruz. El primer enregistrament es va fer el 1933 i la primera edició, sortí al mercat discogràfic el 1934, interpretada per Los Hermanos Castilla. És una melodia “classicona”, amb una lletra romàntica fins a la medul·la. Però la versió que us hem …\n« Anteriors 1 2 3 … 34 Següents »


El risc de l'automedicació - Diari de Terrassa\nEl risc de l'automedicació\n14.02.2019 | 04:00\nPatir una disfunció erèctil és un problema freqüent entre la població masculina i cada cop més homes recorren a l'automedicació com a remei contra aquest trastorn, sense ser conscients dels riscos que pot ocasionar a la seva salut sexual.\nQuè condueix els homes a jugàr-se-la en lloc i buscar remeis en un mercat sense control a internet? Els motius són diversos però, principalment, els homes que pateixen trastorns d'erecció prefereixen amagar-los i per no tornar a fallar durant l'acte sexual cerquen solucions ràpides a la seva impotència. El que no saben és que aquests remeis que prometen "curar" la seva disfunció erèctil, des d'antidepressius fins a imitacions de la Viagra, acaben essent pitjor que la pròpia malaltia.\nEntre els principals riscos figuren els possibles contaminants, a més d'interaccions potencialment perilloses amb altres medicaments.\nEl desconeixement dels homes davant d'una possible impotència fa que prenguin mesures desesperades. La dificultat d'assolir l'erecció no només en un moment puntual sinó un cop cada quatre actes sexuals o l'erecció dèbil o menys rígida, persistent durant sis mesos són signes evidents d'una possible disfunció que cal consultar al sexòleg, segons el doctor Benítez de Boston Medical. "Cada cas ha de ser estudiat per un especialista en salut sexual masculina perquè és important conèixer la seva història clínica o patologies que podrien ser l'origen del trastorn", conclou.


Una gramàtica per dir-ho tot (Maria Rodríguez Mariné)\n4 min. Lingüista 17/02/2018 23:29\n651x366 Una gramàtica per dir-ho tot / MAR ROVIRA Una gramàtica per dir-ho tot / MAR ROVIRA\nEnguany fa 150 anys que va néixer Pompeu Fabra, però també en fa 100 que va publicar la Gramàtica catalana, la primera que l’IEC va adoptar com a normativa, amb les posteriors edicions que ell mateix va anar fent fins al 1933. Fabra va morir el 1948 i encara se’n va publicar una gramàtica pòstuma, el 1956, però l’oficial va continuar sent la del 1918/33 fins fa poc més d’un any, quan l’IEC, per fi, va publicar la Gramàtica de la llengua catalana (GIEC). Es tracta d’una obra que vol ser continuadora de la feina ingent de Fabra, però que se’n distancia tant per com presenta la informació com per la manera com tracta la variació lingüística dins la norma.\nLa gramàtica de Fabra responia a la necessitat urgent de difondre la seva proposta codificadora i només contenia l’essencial: les formes i construccions seleccionades per al que ell va anomenar la “llengua literària”, el que ara anomenaríem la llengua estàndard formal. Però a diferència d’avui, a principis del XX el català era viu al carrer però caòtic i molt minoritari en els usos escrits (i el català jocfloralesc era arcaic i estava molt allunyat del parlat). Sense modernitzar-lo i unificar-lo el català no podia guanyar terreny com a llengua nacional.\nUn segle més tard, la GIEC, que ha pogut partir d’estudis lingüístics més aprofundits, respon a unes altres necessitats. Com la gramàtica de Fabra, també prescriu però ho fa tàcitament, a mesura que va descrivint els fets de llengua. Pressuposa que tot el que recull, si no diu explícitament el contrari, forma part de la llengua general i, per tant, és normatiu.\nAquest lligam entre norma i descripció fa que, inevitablement, a la GIEC hi aparegui la variació geogràfica (no sempre ni exhaustivament) però també la variació de registre, és a dir, que no només orienta sobre els usos formals de la llengua, sinó que també pren partit en els col·loquials. A l’època de Fabra, la presència de registres informals en la comunicació d’àmbit general no era ni de bon tros la mateixa que avui. No es pot pretendre que en una ficció televisiva de sobretaula s’utilitzi el mateix registre que en una classe magistral.\nAquest intent de reflectir-ho tot respectant la normativa que parteix de Fabra dificulta la interpretació de la GIEC (que es veu obligada a fer constants matisos: “preferible en els registres formals”, “més corrent i preferible”, “col·loquialment”, etc.) però també flexibilitza la norma. Precisament la nova gramàtica vol fugir de la dicotomia correcte/incorrecte i instaurar la d’adequat/inadequat a la situació comunicativa. És a dir, hi ha formes que poden ser adequades per a un registre col·loquial i inadequades per a una situació més formal.\nAixò dona molta més llibertat a l’usuari, però també li demana un esforç extra, perquè davant el ventall d’opcions ha de ser ell qui decideixi què és més adequat en cada cas, amb la dificultat afegida que en els usos públics la frontera entre formalitat i informalitat cada cop és més difusa. Per acabar-ho d’adobar, sovint no hi ha una sola solució “adequada” a un mateix registre. Per exemple, que la preposició a a “no estava gaire d’acord a tornar...” sigui “preferible en registres formals” no vol dir que en aquests mateixos registres no es pugui mantenir la preposició amb, més natural i espontània. Quina de les dues opcions s’ha d’ensenyar que és la bona a les escoles? Totes dues? Són preguntes que queden en l’aire i que s’espera que responguin versions més resumides, entenedores i prescriptives de la gramàtica.\nEn qualsevol cas, en el joc proposat, les solucions col·loquials són del tot adequades. És més dubtós afirmar amb rotunditat que siguin les úniques adequades. Perquè, de fet, i malgrat que en algun cas potser caldria, enlloc es diu que les formals siguin inadequades als contextos informals.


·....·.·....·.·.·.... A JOC DE DAUS: Quan ja no res ens emocione\nPublicat per Ada a 19:16\nPenso que per cada persona són importants coses diferents, les que li agraden i li transmeten alguna emoció, n'hi ha un gran ventall...\n7 de febrer de 2018 a les 20:02\nTinc bon record d'aquesta pel·lícula, i això que diria que només la vaig veure quan la feien al cinema, i mai més, i ja fa molts anys d'això. Ves que no me la posi algun dia a casa, que la vaig veure a netflix l'altre dia. O era Movistar? Bé, la qüestió és que la tinc a l'abast. Gràcies pel recordatori.\n8 de febrer de 2018 a les 8:47\nEsperem que si, Roser, quan alguna cosa ens emociona sabem que estem vius... gràcies per passar per ací i per comentar!\n9 de febrer de 2018 a les 17:41\nXexu, Doncs jo la vaig veure fa temps i no la recorde ja, però també tinc ganes de re-veure-la perquè ha de ser bonica... Gràcies a tu per saludar!!\n9 de febrer de 2018 a les 17:43\nM'ha agradat molt aquesta conversa, no la recordava gens, però m'ha encantat. Tens raó, perquè ha de ser més important saber coses que emocionar-se? Els millors records són els dels moments que ens hem emocionat. La felicitat és emoció. No hauríem de perdre mai la capacitat d'emocionar-nos o estarem morts per dins...\nManllevo aquesta frase que mig en broma o mig en serio sempre diu un nebot meu que és apassionat del cinema i que s'emociona fàcilment, i quan ho explica diu a qui parla "si algú no s'emociona veient tal escena o tal altra és que està mort per dins. Em va agradar. Hem, hem he, deus ser perquè a mi també m'emocionen moltes coses.\n9 de febrer de 2018 a les 22:30\nqué bé expliquen algunes coses coses els nens, Carme!\n11 de febrer de 2018 a les 11:44\nQuin misteri té el número pi? I la sèrie de Fibonacci?\n1 de març de 2018 a les 15:58\nPer a mi és un misteri que la relació entre el perímetre de la circumferència i el seu diàmetre siga sempre el número Pi; o que els seus decimals siguen infinits i no periòdics, em costa d'imaginar i em sembla una coincidència curiosa... Hans- Henrik Stolum va fer un estudi sobre la longitud dels rius , i va descobrir que el cocient entre la longitud dels rius des del seu naixement fins la seva desenvocadura, i la seva longitud en línia recta, era Pi... Per a mi tot això és un misteri, com també que, per exemple respecte a la sèrie de Fibonacci: a les rames dels arbres, les fulles apareixen en aquesta disposició;les fulles a la tija, als girasols també es veu o inclus al dibuix de la closca d'alguns mol·luscs...\n1 de març de 2018 a les 18:53


Presentem els nostres serveis en el SCEWC 2018 - BGEO - OPEN GIS & WATER SOLUTIONS\nnov. 21, 2018 | Uncategorized\nBGEO va estar present per tercera vegada a l’Smart City Expo World Congress (SCEWC), que va tenir lloc del 13 al 15 de novembre, a Fira Barcelona, per presentar els seus serveis i solucions en el sector de la gestió del subministrament d’aigua. La companyia ocupava un espai de l’estand de l’Ajuntament de Barcelona, organització amb la qual s’han desenvolupat projectes importants.\nL’esdeveniment va començar dimarts i va tenir com a fons la indústria de solucions urbanes intel·ligents. També el dia de la inauguració vam rebre la visita d’alguns membres del govern català, com el president Quim Torra, l’alcaldessa Ada Colau, i el conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró.\nXavier Torret, soci director de BGEO, va intervenir en diferents workshops i xerrades. Va començar el dimarts presentant Giswater al Iwater Hub; mentre que dimecres va ser la presentació oficial de la tercera versió de Giswater a l’Speakers Corner l’Ajuntament de Barcelona, així com a l’estand de la Diputació de Barcelona, gràcies a la col·laboració d’Aigües de Mataró. Finalment, dijous, es va presentar el projecte Sewernet, implementat per BCASA / Ajuntament de Barcelona, i que té a BGEO com a partner tecnològic.\nEl Smart City Expo World Congress 2018 va involucrar a 146 països, 700 ciutats, 844 expositors i 400 oradors internacionals que van compartir la seva visió de com construir un entorn urbà més sostenible i habitable. En termes d’assistència, 21.331 persones van visitar SCEWC. Amb més de 60 esdeveniments paral·lels, aquest espai únic de reunió i plataforma innovadora per a l’acció urbana a tot el món també va ser una gran oportunitat per crear potencialment noves col·laboracions i una font de nous contactes per desenvolupar millor el futur de tots.


Càtedra de Pensament Cristià: és imprescindible un canvi de mentalitat i dels consums de la humanitat\nLa situació mediambiental del nostre planeta, de la nostra “casa comuna” ha arribat a un extrem en el qual ja no és possible ignorar per més temps la urgència de prendre mesures per tal de garantir-ne la sostenibilitat. És un problema conegut fa temps, però que fins a la publicació de l’Encíclica “Laudato Si” del Papa Francesc no ha assolit la categoria substantiva que les paraules del Sant Pare aporten, tant per la seva denuncia clara i valenta de les causes del problema com per l’esperit profètic de les propostes que ofereix a la consideració de tothom, independentment de les seves creences. La idea d’una “ecologia integral”, que atén a la idea clàssica de medi ambient però introduint alhora la persona com a element central, ha despertat un debat a escala mundial que de ben segur ha de tenir conseqüències positives (una “conversió ecològica”, com deia el Dr. Lluc Torcal) en un futur no gaire llunyà.\nA l’Encíclica del Papa i les seves implicacions de tot ordre s’hi referí aquest matí l’Arquebisbe d’Urgell en la salutació inicial de la XIII Càtedra de Pensament Cristià del Bisbat d’Urgell, que, amb el títol genèric “Vers una ecologia integral i social”, aplegà a l’Auditori Rocafort de Sant Julià de Lòria prop d’un centenar de persones, entre els quals els alumnes de la DECA. Mons. Vives estava acompanyat a la taula presidencial pel Vicari episcopal per a l’Acció Pastoral i Rector d’Encamp, Mn. Antoni Elvira; els ponents de l’edició d’enguany de la Càtedra (el Dr. Lluc Torcal, Procurador General de l’Orde del Cister, amb la ponència "Una panoràmica de l’estat de la terra a la llum de “Laudato Si” del Papa Francesc"; el Dr. Josep M. Mallarach, Membre de la Comissió d’Àrees Protegides i Política Ambiental (UICN), amb la ponència "El vincle entre naturalesa i espiritualitat. Cap a un nou paradigma"; i pel Dr. Francesc Torralba, professor de la Universitat Ramon Llull i Director de la Càtedra de Pensament Cristià, amb la ponència "Eixamplar el sentit de l’ètica ecològica. La persona humana en el centre de tot"); el Ministre de Salut del Govern d’Andorra, Carles Álvarez Marfany; i el Cònsol Major de Sant Julià de Lòria, que va subratllar la importància del tema tractat enguany, alhora que s’hi va voler referir al llibre “Lideratge ètic. Exemplaritat pública”, que recull les ponències de l’edició de l’any passat de la Càtedra, per afirmar que l’ha ajudat a entendre la responsabilitat que comporta l’exercici d’un càrrec públic.\nDesprés de la presentació inicial, el primer a intervenir fou el Dr. Lluc Torcal, que va voler començar tot precisant que l’Encíclica “Laudato Si” representa “un nou element de la Doctrina Social de l'Església i, per tant, el seu contingut s'ha d'integrar dins del Magisteri de l'Església i no es pot qualificar d'opinió o de concessió a les modes del temps. L'encíclica, com a part de la Doctrina social de l'Església que és, no tracta simplement del problema ecològic i ambiental des d'una perspectiva teorètica sinó que està enfocada clarament a l'acció a través d'un procés de conversió ecològica integral. Aquest procés de conversió obre el cor a una mirada contemplativa capaç de lloar Déu per les seves obres i treballar per la guarició de la nostra casa comuna, del nostre planeta. Aquesta mirada veu l'univers com un misteri que invita a descobrir un missatge d'harmonia universal que evoca el misteri més profund de la comunió i del destí comú de tota la creació. La vida religiosa, vida profètica per excel·lència, està també cridada a viure sota el signe d’aquesta conversió integral”.\nL'Encíclica, continuà el Dr. Torcal, “analitza detalladament tots els vectors ambientals i fa una diagnosi clarivident de la situació en què es troben, les causes que han conduit a la situació actual i algunes de les reaccions que aquestes situacions comporten. En fer aquesta anàlisi detallada, el Papa assumeix com a propi tot el coneixement que la ciència del nostre temps ha assolit sobre l'estat del planeta. Fent això, el Papa està dient que el diàleg de la religió amb la ciència no només és necessari sinó que pot també convertir-se en font de coneixement de Déu i de la seva creació: el llibre de la naturalesa té en la ciència un legítim intèrpret. Aquesta mirada es completa amb la llum que ve de la fe: l'univers és un misteri que invita descobrir un missatge d'harmonia universal que evoca un misteri més profund de comunió i destí comú”.\nDavant aquest diagnòstic, “el Papa proposa una sèrie valenta de línies d'acció que impliquen tots els agents i elements que configuren les societats humanes, entre elles també les religions. L'esperança de la humanitat rau en la seva capacitat de convertir-se i deixar-se educar per engendrar una mirada nova envers la casa comú on habitem que creï una espiritualitat nova, trinitària, forjadora de goig i de pau, que gestioni els recursos naturals tot contemplant-los. L’Encíclica, adreçada als cristians i a tots els homes i dones de bona voluntat, acull el clam de la nostra casa comuna, que és “també com una germana, amb la qual compartim l’existència, i com una mare bella que ens acull entre els seus braços” (LS 1) i enfoca el problema d’aquest clam des d’una perspectiva netament teològica. La voluntat del Papa és invitar-nos a tots plegats a realitzar una conversió ecològica integral (cf. LS 217) que partint de l'encontre amb Jesucrist, deixi brollar totes les conseqüències que es deriven d'aquets encontre”.\nTot seguit intervingué el Dr. Josep Maria Mallarach, que proposà una aproximació al tema central del seminari des del punt de vista de la relació entre natura i espiritualitat: “Actualment, quan el consens científic adverteix que les tendències insostenibles a escala planetària ja han superat un punt de no retorn, la necessitat de donar respostes proporcionades als reptes, sostingudes pels valors més profunds, ha fet redescobrir el paper que les grans religions i tradicions espirituals del món haurien de tenir per fer front a la crisi sistèmica global, de la qual l’ecològica és part. L’extinció massiva d’espècies, la destrucció de sòls i ecosistemes productius, la contaminació de l’atmosfera, l’aire i l’aigua a un ritme i una escala sense precedents històrics interpel·la totes les religions i tradicions espirituals del món i les ha fet cercar, ensenyaments que puguin servir d’inspiració als fidels per revertir les tendències autodestructives. Això ha dut, com no podia ser altrament, a reconsiderar el valor espiritual de la natura. Per això, és tan necessari parlar del vincle espiritual amb la natura. I l’Encíclica “Laudato Si” ens ho ha posat de manifest d’una manera extraordinàriament eloqüent”.\n“La pèrdua del valor espiritual de la Natura -continuà Mallarach- ha estat un procés lent, a l’Europa occidental, nòrdica i central. Tan lent que poques persones s’adonaven de les immenses conseqüències que tindria. Aquesta pèrdua s’ha donat al llarg d’un procés que enfonsa les seves arrels en l’antropocentrisme del Renaixement i es desenvolupa a partir de la difusió i consolidació de les ideologies positivistes i materialistes que sostenen la revolució industrial als segles XVIII i XIX, sobretot en els ambients urbans. La colonització europea del món, gràcies a la seva superioritat tecnològica, ha anat difonent el paradigma materialista arreu, de bracet d’unes tecnologies fascinants, cada vegada més poderoses, sense ser conscients que la seva aplicació sense límits ètics ni morals causaria uns impactes devastadors en la integritat de les tradicions espirituals i de la pròpia natura que ens sosté i nodreix a tots”.\nMallarach recordà que “les reaccions conservacionistes que es varen desenvolupar a Europa a principis del segle XX encara esgrimien valors espirituals, i molt sovint immaterials: estètics, identitaris, culturals, etc. Però tot això es va esvaint a resultes de la difusió gradual del paradigma tecnocràtic mercantilista, fins gairebé desaparèixer després de la II Guerra Mundial. Fou així que la natura va quedar reduïda a un recurs natural, o a l’objecte d’estudi de les ciències positivistes de la Natura, o bé a l’escenari on les societats urbanes desenvolupem les seves activitats de lleure. En tot cas, la natura cosificada, resta despullada de misteri, de presències espirituals i de valors intrínsecs. Sembla que l’omnipresència divina desaparegués del tot. Aquest estat de coses comença a tocar fons a les acaballes del segle XX, quan es fan paleses, en les primeres avaluacions impulsades per l’ONU, les tendències insostenibles planetàries i es pren consciència que el model de desenvolupament material exponencial que Occident ha promogut ens porta de dret cap a la catàstrofe”.\nEnfront d’aquesta realitat, “l’Encíclica “Laudato Si” ens proposa un nou paradigma. Nou en la seva formulació, però profundament arrelat en la tradició cristiana. El Papa Francesc planteja una crítica lúcida i profunda al paradigma materialista tecnocràtic i a l’economia depredadora. Demostra que la justícia social i ambiental són dues cares de la mateixa moneda, que s’han d’abordar simultàniament. Proposa el concepte d’ecologia integral, i reitera que no hem de perdre mai la consciència de la nostra interdependència envers la natura. Diu que l’opció de vida cristiana comporta, necessàriament, la de ser protectors de la natura, de conservar la nostra llar comuna, la Germana Mare Terra, amb paraules de Sant Francesc. Ens convida a la conversió ecològica, a aprendre a viure millor consumint molt menys (aquells, sobretot, que formem part del països rics) i ens diu que hem de recuperar un estil de vida frugal, una mirada contemplativa i que hem de tornar a aprendre a pregar a la natura, amb la natura i per la natura”.\nDesprés de la pausa per dinar, La Càtedra de Pensament Cristià del Bisbat d’Urgell continuà a partir de les quatre de la tarda amb la ponència del Dr. Francesc Torralba.


Agriturismo Baglio Vecchio Castelvetrano Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nC.da Zangara, Castelvetrano, Castelvetrano, Itàlia, 91022 - Veure al mapa\nMés informació sobre Agriturismo Baglio Vecchio\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Castelvetrano, Agriturismo Baglio Vecchio és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Castelvetrano. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa.\nL'ambient de Agriturismo Baglio Vecchio es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, telèfon, aparell de televisió són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com piscina exterior, parc infantil, ping pong, equitació, jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Agriturismo Baglio Vecchio és una selecció idònia per a la vostra estada a Castelvetrano.


Septfontaines (Doubs) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n46° 58′ 55″ N, 6° 11′ 01″ E / 46.9819°N,6.1836°E / 46.9819; 6.1836Coord.: 46° 58′ 55″ N, 6° 11′ 01″ E / 46.9819°N,6.1836°E / 46.9819; 6.1836\nSeptfontaines és un municipi francès situat al departament del Doubs i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 283 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Septfontaines era de 283 persones. Hi havia 110 famílies de les quals 20 eren unipersonals (12 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 35 parelles sense fills i 55 parelles amb fills.\nEl 2007 hi havia 117 habitatges, 106 eren l'habitatge principal de la família, 2 eren segones residències i 8 estaven desocupats. 104 eren cases i 13 eren apartaments. Dels 106 habitatges principals, 93 estaven ocupats pels seus propietaris, 11 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 3 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia dues cambres, 10 en tenien tres, 21 en tenien quatre i 75 en tenien cinc o més. 88 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 46 habitatges hi havia un automòbil i a 53 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Septfontaines el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 170 persones, 132 eren actives i 38 eren inactives. De les 132 persones actives 128 estaven ocupades (66 homes i 62 dones) i 5 estaven aturades (2 homes i 3 dones). De les 38 persones inactives 11 estaven jubilades, 17 estaven estudiant i 10 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Septfontaines hi havia 108 unitats fiscals que integraven 300 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 15.803 €.\nDels 24 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa alimentària, 1 d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials, 3 d'empreses de construcció, 2 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 2 d'empreses de transport, 4 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa financera, 2 d'empreses immobiliàries, 3 d'empreses de serveis, 4 d'entitats de l'administració pública i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».\nDels 4 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era un guixaire pintor, 1 fusteria i 2 restaurants.\nL'any 2000 a Septfontaines hi havia 16 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 871 hectàrees.\nÉvillers (3,9 km)\nAmathay-Vésigneux (4,2 km)\nReugney (4,3 km)\nChapelle-d'Huin (5,6 km)\nLevier (5,6 km)\nLongeville (6,3 km)\nSilley-Amancey (6,5 km)\nSombacour (6,6 km)\nBolandoz (6,8 km)\nBians-les-Usiers (6,9 km)\nGoux-les-Usiers (7,2 km)\nChantrans (7,3 km)\nFlagey (7,8 km)\nLabergement-du-Navois (7,9 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Septfontaines\nRésumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Septfontaines a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Septfontaines a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Septfontaines_(Doubs)&oldid=29124489»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 5 gen 2022 a les 01:23.


El tren d'SFM inclourà trajectes turístics en unir la costa de Llevant i Alcúdia\nOferirà als majoristes viatges complementaris com els que fa el ferrocarril de Sóller\nEl tren públic de Mallorca tindrà un clar component turístic a final de la present legislatura, amb una activitat complementària com la que desenvolupa el tren de Sóller. Així ho manifestà a Diari de Balears el director gerent de Serveis Ferroviaris de Mallorca (SFM), José Antonio Santos. Com ja és sabut, SFM, en execució de la política de transports del Govern de Progrés, té previst potenciar la xarxa ferroviària perllongant la línia actual, limitada al trajecte Palma-Inca, fins a sa Pobla, d'una banda, i a Manacor, de l'altra. SFM calcula que aquestes perllongacions, que no són més que recuperacions d'antigues línies, es podrà realitzar en un termini màxim de tres anys.\nEn un futur més llunyà, el tren podria arribar a Alcúdia pel nord i Artà-Capdepera i a Portocristo pel llevant. D'aquesta manera, dues costes importants des del punt de vista turístic podrien quedar connectades pel tren.\nSegons Santos, «SFM ha d'aprofitar l'avinentesa d'unes línies que travessin Mallorca i enllacin zones turístiques amb importants afluències de visitants. D'aquesta manera, es podrà crear un servei turístic addicional que, fins i tot, tindrà la possibilitat de ser contractat pels touroperadors. Afegit a tot això, l'arribada a Alcúdia permetrà connexions amb Menorca que podrien estar incloses en un mateix paquet vacacional, encara que l'excursió duràs més d'un dia». El responsable de SFM es mostra convençut de la rendibilitat d'aquesta alternativa i considera que podria funcionar en quatre o sis anys com a màxim.\nEn ser un servei públic, SFM no cerca l'obtenció de beneficis, sinó la rendibilitat social. Malgrat tot, Santos indica que «no cercar beneficis no implica una gestió despreocupada. Ans al contrari, la gestió pública ha de ser eficaç i, sense oblidar el caire social, s'ha de fer el possible per reduir dèficits. Una activitat turística pot representar una manera molt pràctica i positiva de millorar la situació econòmica de serveis públics que, com SFM, presenten dèficits o endeutaments».\nEn aquest sentit, SFM rebrà del Govern una injecció de mil milions de pessetes l'any 2000 per pal·liar el seu endeutament actual, que arriba als 3.800 milions.


Emotiu comiat d'Helena García Melero a un tertulià mort de TV3\nBarcelona. Dissabte, 17 de Juliol 2021. 12:43\nDur revés el que en les últimes hores ha encaixat Helena García Melero, una de les presentadores estrella de TV3. Així ho ha revelat ella mateixa a través de les seves xarxes socials, compte de Twitter, amb un emotiu alhora que trist missatge per acomiadar-se d'un company seu per qui sentia molt respecte, estima i admiració. Un escrit de cinc frases que no ha passat desapercebut per als seus seguidors, més de 20.000, els qui no han dubtat a donar-li el condol i dedicar-li missatges d'ànim en aquests durs moments.\nParlem de la mort del doctor en Economia i Dret, el català Josep María Gay de Liébana, qui va perdre la vida divendres 16 de juliol als 68 anys d'edat després d'una llarga lluita contra el càncer. Una mort que moltíssimes persones del món de la comunicació van lamentar a través de les seves xarxes socials. Ja que el català, a més d'exercir de professor a la Universitat de Barcelona també participava en nombrosos programes de ràdio i televisió, entre ells Tot es mou, analitzant l'actualitat econòmica, entre d'altres coses. Foto d'Helena García Melero i Gay de Liébana de l'any 2018:\nHelena García Melero i Gay de Liébana, TV3\n"Deies que vivies en temps de prorroga i, amb tot, sempre ho feies amb aquell entusiasme, amb aquella simpatia i amb aquell afecte". Així comença l'escrit que Melero va compartir en el seu compte de Twitter durant el migdia de divendres 16 de juliol quan faltaven pocs minuts perquè el rellotge marqués les dues. "Sempre amb una paraula amable, sempre de bon humor," afegeix la de Barcelona, recordant els moments agradables viscuts amb l'expert en economia i el fàcil que era treballar amb ell, ja fos en persona als platós de TV3 o mitjançant una connexió via Skype.\n"Ens deixes un llegat carregat de lliçons estimat Josep María", sentència Melero, trencada per la pèrdua del seu estimat company. Un trist comiat que acompanya d'una captura de Liébana en la qual presumeix del millor dels seus somriures, mentre llueix una camisa blau clar, una americana blau marí i una corbata de ratlles, fent gal·la del bon gust que tenia sempre a l'hora de vestir. "Un gran senyor, m'ha dolgut molt", "Tot un senyor i bona persona" o "Bona gent, que descansi en pau" són alguns dels comentaris que s'acumulen a la publicació més trista de Melero. Un comiat que ha estat compartit més de 25 vegades i acumula més de 500 'm'agrada'. Parlem d'això:\nPerfil de Twitter d'Helena García Melero\nLa presentadora de la cadena pública catalana no només es va acomiadar de l'expert en economia a través de les xarxes socials, sinó que hores més tard ho va fer en el programa que presenta, Tot es mou. Lluint una bonica camisa de màniga curta color negra, en senyal de dol, i visiblement afectada per la pèrdua, Melero va afirmar: "Avui és un dia difícil per a tots els que hem compartit moments i hores de plató amb Josep María Gay de Liébana".\nTot seguit va destacar d'ell que a més de ser "economista, advocat i professor", també era "amic però sobretot una gran persona amb un tracte exquisit, amb moltes ganes de viure i sempre ple d'energia". Des d'ENBlau, el nostre més sentit condol. Descansa en pau.\nTelevisió Helena García Melero i la dura imatge de Barcelona que no aconsegueix oblidar Arnau Vila


Assemblea de Joves de València.: La CAJEI porta el missatge de la independència i el socialisme a Torrent\nLa CAJEI porta el missatge de la independència i el socialisme a Torrent\nMés de tres centenars de persones vingudes de diferents comarques del territori, es van manifestar el passat 25 d'abril pels carrers de Torrent (l’Horta Sud) sota el lema “La nostra terra, el nostre poble” en un acte convocat per la Coordinadora d’Assemblees de Joves de l’Esquerra Independentista(CAJEI). Com ja és habitual, la coordinadora juvenil ha irromput un nou 25 d’abril als carrers del País Valencià per clamar contra les agressions lingüístiques, culturals i de classe que pateix el nostre poble d’ençà de la desfeta d’Almansa.\nLa manifestació va començar a les 12:00 hores a l’estació de metro de Torrent-Avinguda, situada a l’avinguda del País Valencià, i va fer camí pel carrer del Mossén Sacra, Plaça Major i carrer del Fra Lluís Amigó.\nUn dels moments més emotius de la marxa es va viure a l’alçada del monument als llauradors de l’horta, on la CAJEI va dipositar una corona de llorer amb la inscripció “La CAJEI als nostres llauradors”. Amb el toc de la Muixeranga de fons, el jovent independentista i socialista ha volgut recordar el treball diari dels treballadors i les treballadores del camp valencià, amenaçat pels projectes especulatius que constructores i classe política han fet brotar amb intensitat els darrers anys.\nLa plaça propera a l’Institut Tirant lo Blanch fou l’escenari on se celebrà l’acte polític que va cloure la mobilització. En aquest espai, va intervindre Pau Alabajos, portaveu del Col·lectiu Safranar, associació torrentina que promou la lluita per la conservació de l’horta de Torrent i\nque s’encarrega d’organitzar diferents actes de caire cultural i reivindicatiu durant tot l’any. A continuació, va parlar Àlvar Lloris, membre de l’Assemblea de Joves de l’Horta Sud (L’Aixada). En la seua intervenció, L’Aixada va reivindicar “la capacitat de l'horta valenciana amb més de mil anys d'existència d'adaptar-se als nous temps i continuar sent productiva i productora dels millors productes del mediterrani”.\nTambé es va fer una menció especial als 35 treballadors de la comarca (28 de Torrent) que van perdre la vida en l’accident de metro del 2006 i es va denunciar que, hores d’ara, el president de la Generalitat Valenciana encara no haja rebut els familiars per donar-los explicacions.\nEl darrer parlament va ser el d'Hèctor Serra, portaveu de la CAJEI al País Valencià, qui va presentar la generació de joves actual com “la generació de la crisi econòmica, la de la bombolla immobiliària, la dels 700 euros, la que no arriba a eixos 700 euros, la del Pla Bolonya i la de la directiva del retorn d’immigrants”. Tot i això, el portaveu va contrarestar aquestes paraules tot afirmant que, per aquells motius, el jovent actual és “la generació del canvi i la que ha de conduir cap a la revolta nacional i social”.\nLa CAJEI va fer un al·legat ferm a favor de la lluita per la independència i el socialisme com a única via per escapar del sotmetiment dels Estats espanyol i francès sobre els Països Catalans i per la dignificació social del poble treballador. En aquest torn de paraula, el portaveu de la CAJEI no va voler oblidar els presos i les preses polítiques catalanes, les víctimes de la repressió i el control social imposat per les forces d’ocupació, les lluites per l’alliberament\nnacional i social d’altres pobles d’arreu del món i les víctimes de violència per raó de sexe i gènere.\nPublicat per AJ València dimarts, 28 d’abril de 2009 a 0:13 Etiquetes de comentaris: Actes Realitzats


Junts denuncia el govern d’Amposta al GAIP per falta de transparència - Canal 21\nJunts denuncia el govern d’Amposta al GAIP per falta de transparència\nJunts per Amposta denunciarà davant de la Comissió de Garantia del Dret d’Accés a la Informació Pública (GAIP) la negativa del govern municipal de facilitar als grups de l’oposició, de manera automàtica, tota la informació sobre els temes que es tracten en junta de govern local. El portaveu de Junts, Manel Masià, lamenta la “falta de transparència” del govern d’Esquerra d’Amposta, ja que se’ls està dificultant l’accés a una informació que hauria de ser pública per al conjunt de la ciutadania.\nD’altra banda, Masià ha explicat que encara no han començat a debatre sobre les noves ordenances, impostos i taxes municipals, abans de l’aprovació del nou pressupost. Segons el portaveu de Junts, es podrien abaixar els impostos amb la implantació de criteris com el nivell de renda. Quant al pressupost, ha pronosticat que ara els republicans voldran “maquillar” els comptes de l’Ajuntament.\nA més, Masià ha qüestionat la decisió de l’equip de govern d’ajornar la 60a edició de la Fira de Mostres, amb el pretext de fer abans les obres de millora del pavelló firal.\nPer últim, Masià ha volgut fer d’altaveu de les queixes veïnals del Poble Nou del Delta. El portaveu de Junts per Amposta ha defensat que Poble Nou puga constituir-se en entitat municipal descentralitzada, a partir de la convocatòria d’una consulta.\nTags: AmpostaDestaquemFira de MostresJunts per AmpostaManel MasiàMontsiàPoblenou del DeltaPolítica\nEntrevista a Manel Masià, portaveu de Junts per Amposta\nEl PSC reclama a la Generalitat que deixi invertir per salvar el Delta\nTemps afegit. 18 d'octubre del 2021\nERC reclama ajudes directes a l’Estat per pal·liar els danys de les catàstrofes naturals


El Consell Municipal de Benestar Social celebra la seva Comissió Permanent\nInici / Tercer sector al dia / El Consell Municipal de Benestar Social celebra la seva Comissió Permanent\n17.10.2019 | Nota de premsa del Consell Municipal de Benestar Social\nEl Consell Municipal de Benestar Social inicia el curs amb una nova sessió de la Comissió Permanent coincidint amb l’inici de mandat.\nEl Consell Municipal de Benestar Social (CMBS) ha iniciat el curs 2019-2020 amb una primera sessió de la Comissió Permanent, on s’ha presentat la nova Tinenta d’Alcaldia Laura Pérez qui presidirà el Consell en aquest mandat. Durant la sessió s’ha presentat, també, la nova Comissionada d’Acció Social Sònia Fuertes, qui donarà suport a la tinenta i col·laborarà amb els temes que deriven de l’Àrea de Drets Social, Justícia Global, Feminismes i LGTBI.\nAmbdues han destacat la importància dels espais participatius i han transmès el seu compromís a continuar treballant amb la tasca del Consell: la capacitat de resposta conjunta entre l’Ajuntament i les entitats socials als problemes de la ciutadania amb espais de coproducció.\nTeresa Crespo, la vicepresidenta associativa del Consell, ha remarcat la funció del Consell i la importància de generar un espai de treball propositiu i col·laboratiu amb el nou govern per tal de construir conjuntament una ciutat més justa i equitativa.\nD’altra banda, en la sessió, s’ha comunicat que s’obrirà un nou Grup de Treball que entomarà el repte d’adaptar el Consell al nou Reglament de Participació Ciutadana. El grup realitzarà una tasca col·laborativa que tindrà com objectiu millorar el funcionament i la participació.\nEls Grups de Treball han iniciat, també, el seu calendari de treball. Durant la sessió, les diferents coordinadores i coordinadors han explicat la feina desenvolupada durant l’anterior curs i han pogut presentar els nous temes que entomen aquest any.\nPel que fa al Premi Montserrat Roig 2019, s’ha valorat molt positivament l’anterior edició i s’ha anunciat que enguany s’afegeixen dos subcategories, quedant de la següent manera:\n1 Premi de 8.000€ en la categoria de Periodisme Social\n1 Premi de 8.000€ en la categoria de Comunicació Social\n3 Premis de 8.000€ cada un en la categoria a de la Promoció de la Investigació Periodística en l’àmbit del benestar social a Barcelona.\nFinalment la secretària del Consell va fer la presentació del Pla del treball del Consell Municipal de Benestar Social pel nou curs 2019-2020.\nEtiquetes: Barcelona, CMBS, Consell Municipal Benestar Social\nVII Congrés Internacional de Dependència i Qualitat de Vida, 29 i 30 d’octubre\nJornada sobre asil i refugi a la Unió Europea, 4 de novembre


La Reciclària - Espai a vic per la reconversió!\nBENVINGUTS A LA RECICLÀRIA\nUN ESPAI = DIFERENTS USOS\nLa Reciclària és un espai de vida atípic, enfocat als canvis que podem fer en el nostre dia a dia, per viure amb respecte amb els nostre veïns, amb el nostre planeta i amb nosaltres mateixos.\nCom? Menjant amb consciència, retornant a les activitats manuals, a l’ús col·lectiu i a la transmissió de coneixements.\nPerquè? Per tenir la possibilitat de dur una vida més sana i plena.\nA La Reciclària volem que t’hi puguis sentir com a casa teva!!\nLa reconversió està en marxa!\nCuina vegana, vegetariana, mediterrània, del món! De proximitat, coneixedora de la relació entre alimentació i salut, preocupada pel medi ambient i pel futur del planeta. Que recicla, no malbarata i contribueix a viure en un món més sostenible. Sucs verds, batuts, cafes, tes, liquats, esmorzars, dinars, berenars i sopars.\nEl nostre taller està obert a tothom, perquè tinguis un espai per arreglar la teva bici, el teu electrodomèstic petit o fins i tot per al nino que li falta un ull. Deixa de preocupar-te per si tens les eines o no, a la Reciclària les trobaràs!!\nA través dels nostres tallers creatius, on hi aprendràs i desenvoluparàs idees de tot tipus. Culinàries, artesanals, que cuidin el medi-ambient.\nApren i evolua participant a les conferencies que proposem.\nI pròximament a La Reciclària…\nCarrer del Dr. Candi Bayes 32\nRemei, Osona, Barcelona\nDilluns a dijous: TANCAT\nDivendres: obert de 17.00h a 23.00h\nDissabtes: obert de 10.00h a 23.00h\nDiumenges: obert de 10.00h a 19.00h\nDIVENDRES 24 DE JUNY: obert de 10.00h a 23.00\n937 828 522\n660 84 68 23\nAlta subscriptor llista distribució\nResponsable del tractament: La Reciclària, S.L.U.\nFinalitat: enviament d’informació de la Reciclària.\nTrobareu més informació a Política de privadesa\nAquest lloc web fa servir cookies. Si hi segueix navegant considerarem que n’està acceptant el seu ús. OkMés informació sobre les cookies


La Seu d’Urgell ret homenatge als urgellencs i urgellenques morts durant la pandèmia - FÒRUM.ad\nLa Seu d’Urgell ret homenatge als urgellencs i urgellenques morts durant la pandèmia\nEl 14/07/20 22:10\nHomenatge als difunts de la Seu d’Urgell durant la pandèmia de Covid-19. Foto: Ajuntament de la Seu d’Urgell\nAquest dimarts al vespre ha tingut lloc a la sala Sant Domènec de la Seu d’Urgell un acte en memòria als urgellencs i a les urgellenques que ens han deixat durant la pandèmia global provocada per la Covid-19, i que familiars i amics no van poder acomiadar-se a causa de l’estat d’alarma. Sota el títol ‘Amb tot el cor’, l’Ajuntament urgellenc i la ciutat han volgut fer arribar l’escalf a les famílies afectades.\nL’homenatge ha comptat amb la presència de més d’un centenar d’urgellencs i urgellenques que han volgut assistir en aquest comiat dedicat als seus éssers estimats, així com professionals de la sanitat, dels serveis socials i voluntaris de la Seu d’Urgell que han treballat a primera a línia durant la pandèmia. L’acte, que ha estat encapçalat per l’alcalde de la Seu d’Urgell, Jordi Fàbrega, juntament amb bona part de l’equip de govern municipals, i regidors i regidores de la Corporació, ha comptat amb les intervencions de Mateu Ubach, psicòleg, i Ramon Aril, en representació dels familiars dels difunts homenatjats.\nL’alcalde urgellenc ha volgut agrair “en nom de l’Ajuntament de la Seu d’Urgell de tota la ciutat, a tots aquells que no heu estat confinats perquè la vostra tasca era tan essencial que no us heu pogut aturar. Totes elles imprescindibles, totes, des dels professionals sanitaris, als cossos d’emergència, els qui heu garantit que tinguem menjar a les botigues, Internet a casa, que les administracions funcionessin amb teletreball, la neteja (tan i tan important…). Tots vosaltres he aconseguit que el món s’aturés perquè era imprescindible per frenar el virus, però que alhora no ens faltés de res”.\nUna altra intervenció ha esta la de l’urgellenc Ramon Aril que ha dirigit unes paraules com a veí de la ciutat que va perdre la seva mare durant la pandèmia. “La meva mare tenia la malaltia de l’oblit però sembla una paradoxa que al final de la seva vida vam ser nosaltres que la vam haver d’ignorar. És difícil assumir que no la podràs veure en el seu llit de mort, que la seva última mirada no serà per als seus familiars, que no li podràs fer l’últim petó…” Aril ha volgut tancar el seu parlament tot reivindicant que “aquest homenatge valgui per reivindicar la memòria dels que ens han deixat i també perquè als que ens hem quedat ens ajudi a conservar-ne aquesta memòria”. La seva intervenció ha finalitzat amb uns versos del poeta lleidatà Màrius Torres que va morir també tot sol.\nEn finalitzar l’acte, les famílies han recollit una rosa blanca en memòria dels seus éssers estimats difunts.\nAquest acte públic ha tingut un aforament limitat, tot complint amb les mesures de seguretat marcades per la normativa sanitària vigent: el públic ha estat assegut a una distància de 1,5 metres entre cadira i cadira; s’ha facilitat gel hidroalcohòlic a l’entrada i sortida de la sala i tothom ha portat mascareta posada.\nNotícia Anterior: Les autoritats sanitàries confirmen tres nous casos de Covid-19\nSegüent Notícia: El Copríncep episcopal agraeix la feina feta al comú d’Escaldes-Engordany, centrat a reactivar l’economia


* Anul·len oficialment la Trobada al Canigó. Sembla que enguany, serà molt difícil que hi hagi el recorregut que cada any fan els voluntaris per fer arribar a Catalunya Sud la Flama del Canigó la vigília de Sant Joan. Malgrat que es pogui anar d’excursió a la muntanya en grup de menys de 10 persones, Radio Arrels ha confirmat que s’ha anul·lat la tradicional trobada al Canigó per pujar els serments i després baixar la Flama. Sembla que, els organitzadors han demanat permís a la prefectura per poder pujar tres persones amb la Flama, encendre un foc i baixar el 23 de juny. De moment però la prefectura no ha contestat.\n* Els duaners han fet dues importants confiscacions de cànnabis en una mateixa setmana. Segons ha comunicat la direcció de les duanes de Perpinyà, Aquesta passada setmana els duaners, en dues operacions, han confiscat 791 quilos de cànnabis. La primera operació va tenir lloc a l’A9 la nit de dimarts a dimecres, on van confiscar 384 quilos amb un valor ‘al mercat’ de 672.000 €uros. Va ser el l’aire de repòs de Salses, on en un registre a un camió de matricula espanyola, que transportava palets d’oli d’oliva. van fer el descobriment. El xòfer del camió de 43 anys, va ser lliurat a la policia judicial de Perpinyà. La segona operació va ser dijous passat , aquesta vegada van ser els duaners del Pertús, que van descobrir en un camió de matricula polonesa que transportava refrigeradors i blocs de gel. . Malgrat l’apilament de mercaderies, els duaners van descobrir quatre caixes de palets encobertes, que contenien nou bosses d’herba de cànnabis. Aquesta vegada hi havia 407 quilos, d’un valor al mercat de 712 000 €uros. El xòfer del camió de 32 anys, també va ser lliurat a la policia judicial.\n* A Oceja reelegit el batlle sortint Roger Ciurana i l’oposició, dimiteix en bloc. Primer conflicte a Catalunya Nord, en la constitució dels consells municipals. A Oceja el passat dissabte el batlle, Roger Ciurana, va ser reelegit. Cal recordar que, l’actual batlle, va ser elegit a mig mandat després del decessès de Daniel Délestré. L’oposició que havia aconseguit 10 regidors va decidir dimitir en bloc, deixant a l’actual batlle amb 13 regidors.\n* Segona volta de les eleccions municipals a Perpinyà. Segons el diari l’indepéndant, podria haver-hi tres llistes a la segona volta a Perpinyà.\nAixí doncs és poc probable que passi com fa sis anys, quan l’actual batlle va aglutinar tots els vots dits ‘republicans’ per fer barrera a Louis Aliot. Sembla que l’actual vice-presidenta de la regió Agnès Langevine, no es retiraria. De moment, Clotilde Ripoull que va arribar en sexta posició a la primera volta amb un 6%, ja a anunciat que li dona suport. Per la seua banda, Romain Grau, també podria passar a la segona volta.\n* S’haurà d’esperar a principis de juny, si no ho aclareixen abans, per saber quantes llistes es presentaran ja que, aquesta vegada , la Fidelíssima podria -amb més facilitat- tenir un batlle d’extrema dreta.\n* El nostre vídeo d’avui és el documental fet pel grup Txarango.\nIntitulat ‘De vent i Ales‘ el grup explica que : ‘és un petit treball documental, autoproduït artesanalment, que recupera algunes de les vivències i llocs on hem escrit les cançons del nostre quart i últim treball. s un cant d’agraïment a la vida. A deixar-se emportar pels seus camins. A estendre fort les ales i a fluir amb el vent. A viure aprenent a escoltar-la i a escoltar-nos, confiant en tot allò que sovint te preparat per a nosaltres. Un treball que tanca més de 10 anys de viatge, des del més profund dels agraïments, conscients del nostre privilegi, feliços d’haver pogut compartir tantes i tantes coses‘.\n'De vent i Ales' documental\nBrigada de Perpinyà\nBrigada duaners del Pertús


La mel amb pol·len derivat de blat de moro transgènic requereix autorització per vendre's en la UE | Consumer\nLa mel amb pol·len derivat de blat de moro transgènic requereix autorització per vendre’s en la UE\nEl dictamen de l'advocat general del TUE no té caràcter vinculant, encara que les seves recomanacions se segueixen en el 80% dels casos\nLa mel que conté pol·len derivat de blat de moro transgènic requereix una autorització per poder comercialitzar-se en territori comunitari per tractar-se d’un aliment elaborat a partir d’un organisme genèticament modificat, tal com ha dictaminat l’advocat general del Tribunal de Justícia de la Unió Europea (TUE), Yves Bot. L’opinió de l’advocat general no té caràcter vinculant, encara que el TUE segueix les seves recomanacions en el 80% dels casos. Els jutges han començat a deliberar i la sentència es dictarà en un moment posterior.\nAquest dictamen es refereix al cas d’un apicultor alemany que produeix mel per a la venda en els voltants d’uns terrenys que són propietat de l’estat federat de Baviera. En ells es conrea blat de moro MON 810, autoritzat en la Unió Europea (UE) des de 1998 amb finalitats de recerca. En 2005 es va detectar ADN d’aquest blat de moro transgènic i proteïnes modificades genèticament en el pol·len de blat de moro recol·lectat en ruscs propers a aquests terrenys. En algunes mostres de mel es van detectar quantitats molt petites d’ADN MON 810.\nEn considerar que la presència de residus de blat de moro modificat genèticament afavoria que els seus productes d’apicultura no poguessin comercialitzar-se ni consumir-se, l’apicultor va iniciar accions legals contra Baviera davant els tribunals alemanys. La justícia germana va preguntar llavors al TUE si aquesta mel requereix autorització. En les seves conclusions, l’advocat general assenyala que tant la mel on es pot detectar pol·len derivat del blat de moro MON 810 com els complements alimentosos que contenen pol·len derivat d’aquest mateix tipus de blat de moro són produïts a partir de transgènics.\nBot precisa que un aliment que contingui material procedent d’una planta modificada genèticament, s’inclogui de manera intencionada o no, ha de qualificar-se sempre d’aliment produït a partir de transgènics. El risc que un aliment modificat genèticament pot comportar per a la salut humana és independent que el material procedent d’una planta modificada genèticament s’introdueixi de manera conscient o no, assegura.\nL’advocat general afirma que la presència no intencionada en la mel, fins i tot en ínfimes quantitats, de pol·len derivat del tipus de blat de moro MON 810 dona lloc al fet que aquesta mel requereixi una autorització de comercialització. Referent a això, el fet que el pol·len en qüestió procedeixi d’un transgènic l’alliberament intencional del qual en el medi ambient s’ha autoritzat i la circumstància que altres productes derivats d’aquest transgènic puguin ser legalment comercialitzats com a aliments no són determinants, ja que la mel que conté pol·len d’aquest tipus no està coberta per una autorització concedida.\napicultura maíz-ca miel-ca polen-ca transgènic


Serveis Web Directory: ODP.org > World > Català > Economia i empresa > Serveis Directory\nDirectory of Serveis Resources\nHome > World > Català > Economia i empresa > Serveis\nMútues i assegurances mèdiques\nEmpresa arenyenca de treballs verticals. Operacions en alçada, per muntatges i construccions, amb serveis realitzats a diversos països com l'Estat Espanyol, Xile o Itàlia.\nServeis i assessorament en anàlisi social aplicada a l'alimentació, el consum i el medi ambient.\nCadena d'establiments varis (botigues, restaurants, hotels o gasolineres). Línia empresarial, ubicació dels centres per tipus de negoci i notícies de l'empresa.\nBen-Net Neteges i Manteniments, S.A\nServeis de neteja i manteniment de tot típus de dependències. Especialistes en netejes técniques. Control de supervisió i qualitat i Iso 9001 i Iso 14001.Servei a tot Catalunya i Comunitat de Madrid.\nRecuperació de residus, recuperadors i gestors de residus, gestió integral de residus, valorització de material recuperable, política mediambiental, equips de compactació, sistemes d'aspiració, cintes transportadores, contenidors de 1 a 30 m3, destrucció confidencial de dades.\nServeis de compravenda o d'activitats d'oci i culturals adreçades als subscriptors del diari «El Punt».\nEmpresa de custodia de documents, gestió i digitalització de documentació empresarial.\nGabinet de projectes culturals. Partners, projectes i contacte.\nEmpresa d'enginyeria dedicada als serveis d’enginyeria, els serveis d’instal·lacions i manteniment de gasos combustibles i de instal·lacions energètiques en general, la construcció industrial en totes les seves basants, i les gestions sistemàtiques de llicencies en organismes oficials.\nEmpresa amb seu a Ripollet, però que ofereix serveis a tot el Vallès i ara arreu, amb la implantació tecnològica. Serveis, pressupostos, catàleg i tanatoris. Assegurances, situació i notícies.\nEmpresa ubicada a Reus dedicada a la realització d'estudis socials, d'opinió i de mercat. Informació dels serveis, clients, estudis, indicadors, enllaços i contacte.\nEscuraxemeneies i neteja industrial.\nEmpresa dedicada a l'enginyeria topogràfica i especialitzada en les diferents tècniques de mesura i de càlcul en el sistema GPS.\nEmpresa de defensa contra plagues d'Igualada: anàlisis i determinació de les afeccions parasitàries dels vegetals, diagnosi i mitjans de lluita i tractaments fitosanitaris.\nEmpresa dedicada fonamentalment al projecte, la construcció i el manteniment de parcs i jardins, tant privats com públics. Ofereix els seus serveis a tot Catalunya i al Principat d'Andorra\nEmpresa de serveis ambientals amb experiència en els camps de l'assessoria, la comunicació i l'educació ambiental. Novetats, activitats i contacte.\nLlicències i permisos d'Activitats\nllicencies activitats, ambientals, obres, projectes legalitzacio instal.lacions, pla emergencia, autoproteccio, normativa i ajuntaments.\nServei integral en el subministrament de maquinària i complements per al sector d'hostaleria i l'alimentació\nMonereo, Meyer & Marinel·lo Advocats\nDespatx d'advocats fundat el 1989 amb oficines a Barcelona, Palma, Berlín i Madrid.\nMúsica per a cerimò0nies\nGrup compost per pianista i soprano que actua en esdeveniments a tot Catalunya.\nRoca i Junyent Advocats Associats\nGabinet d'advocats especialitzat en diverses disciplines. Presentació i professionals que hi treballen.\nEmpresa dedicada a la gestió, l'assessorament i la formació en el sector esportiu.\nEmpresa encarregada de dur a terme la gestió de llars d'infants i escoles bressol. Actualment tenen en funcionament diverses escoles bressol. Informació de cada escola, matriculació, situació, horaris, calendari del curs, educadores, fotos, activitats, extra-escolars, i altres.\nServeis a empreses i institucions per tal d'organitzar activitats culturals.


El camioner mort en precipitar-se per un pont a Oliana és un veí de 45 anys de la Seu d'Urgell | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl camió va caure des de 30 metres en un pont.\nDg., 07/10/2018 - 12:31\nEl camioner mort en precipitar-se per un pont a Oliana és un veí de 45 anys de la Seu d'Urgell\nAgències / Foto: Bombers de la Generlaitat\nEl conductor del camió que va morir dissabte a la matinada a Oliana en precipitar-se amb el vehicle de gran tonatge per un pont des d'una alçada de 30 metres és P.S.G., un veí de 45 anys de la Seu d'Urgell de 45 anys i de nacionalitat espanyola, segons ha informat aquest diumenge el Servei Català de Trànsit (SCT).\nEl cos de l'home, que estava a l'interior de la cabina que havia quedat submergida al riu Segre a una profunditat d'uns quatre metres, va ser recuperat cap a les set del vespre, segons els Bombers de la Generalitat. En aquest accident, que va tenir lloc cap a dos quarts de sis de la matinada al quilòmetre 144 de la C-14, hi van treballar unitats de rescat subaquàtic GRAE dels Bombers de la Generalitat i dels Mossos d'Esquadra.\nA causa del sinistre la C-14 es va tallar en els dos sentits de la marxa, posteriorment es va donar pas alternatiu als vehicles, i a les cinc de la tarda es va restablir la circulació.\nArran de la incidència, es van activar tretze patrulles dels Mossos d'Esquadra, onze dotacions dels Bombers de la Generalitat i dues ambulàncies i una unitat de suport psicològic del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM). Les causes del sinistre encara s'estan investigant.


30.000 persones visiten l’exposició sobre Cervantes al Museu del Castell de Peralada - El Gerió Digital\nLa col·lecció ha estat exposada des de l’abril de 2016 fins a l’1 de maig\nDivendres, 28 d'abril de 2017 09:15h\nLa col·lecció cervantina va ser iniciada per Miquel Mateu i Pla (1898-1972), compta amb 5.000 volums i és una de les més importants en mans privades. Amb l’exposició d’enguany, Comissariada per Inés Padrosa, la Biblioteca del Castell de Peralada es suma a les manifestacions commemoratives dedicades a Miguel de Cervantes Saavedra (1547-1616) en el quart centenari de la seva mort amb els objectius de mostrar els principals tresors bibliogràfics de la col·lecció cervantina peraladenca, difondre l’obra cervantina en la seva totalitat i la iconografia generada, i donar una visió de la universalitat de la llengua espanyola.\nEl visitant tindrà ocasió de veure la interpretació del cavall imaginari Clavileño, obra de l’artista Antoni Federico, que dóna la benvinguda a l’exposició bibliogràfica i museogràfica i, tot seguit, fer una passejada per la literatura del Segle d’Or, coetània de l’escriptor, contemplar obres d’autors que l’influenciaren com Boccaccio, Lope de Vega, i Garcilaso, així com Tirant lo blanc. També gaudir de l’explicació de diferents episodis de la seva vida com la participació a la Batalla de Lepanto o el seu captiveri i contemplar múltiples interpretacions figurades del seu retrat.\nD’entre les edicions del Quixote -tot diferenciant les més populars dels segles XVI i XVII, de les més sumptuoses aparegudes a partir del segle XVIII- cal ressaltar l’exemplar més antic que correspon a l’edició valenciana de 1605; l’edició prínceps de la segona part impresa a Madrid el 1615; la primera i segona part de la de Barcelona de 1617 o la segona part apòcrifa, escrita sota el pseudònim d’Alonso Fernández de Avellaneda (Tarragona, 1614). Entre les obres monumentals es mostra l’editada en castellà a Londres el 1738, la de la Real Academia de Joaquín Ibarra de 1780 i la de Madrid de Sancha de 1797.\nAltres tresors a contemplar corresponen a les edicions de La Galatea, de les Novelas ejemplares, Numancia, o bé de la novel·la pòstuma Persiles y Segismunda.\nCom a biblioteca especialitzada en història de l’art es mostrarà l’evolució iconogràfica dels protagonistes de la novel·la – Don Quixote i l’escuder Sancho Panza -, i de les escenes més representatives i es comprovarà la plasmació d’aquesta iconografia en algunes obres d’art en diferents tècniques com la pintura a l’oli de Sert; les aquarel·les de Tusell; els gravats de Coypel; els gravats de Coypel, els de Van der Banck, els de José del Castillo, els de Johannot, els de Doré o els de Pinelli o bé les litografies de Salvador Dalí.\nLa iconografia cervantina va ser una de les primeres en entrar en el món del merchandising i encara es manté. Altres aspectes desgranats en l’exposició són la repercussió i ràpida difusió de l’obra cervantina en el món gràcies a les nombroses traduccions en les més diverses llengües i mitjançant l’adaptació del text per a infants i adolescents. No s’ha volgut prescindir de mostrar rareses i curiositats, algunes úniques, com la dedicatòria quixotesca de Salvador Dalí a Miquel Mateu – dibuix que s’ha convertit en el logotip de les actuacions del Grup Peralada –, a qui defineix com a “Quixot de Portlligat”, el manuscrit en armeni o les impressions sobre suro realitzades a la vila baix empordanesa de Sant Feliu de Guíxols.


Les agrupacions de JxCat del Prat, Gavà i Viladecans rebutgen l’ampliació de l’aeroport\nControvèrsia en el partit de Puigdemont pel projecte pactat entre el Govern i Aena\nAccepten les inversions però rebutgen l’ampliació de la pista i defensen alternatives per augmentar vols\nAcusen Aena de «jugar brut» i critiquen que el Govern hagi fet l’acord sense «transparència informativa»\nEfe / Alejandro García\n05 de d’agost del 2021. 17:09\nA mesura que passen el dies després del pacte entre governs per ampliar l’aeroport de Barcelona, se succeeixen les posicions de rebuig fora i també dins dels partits del Govern. Després de la posició crítica d’ERC al Baix Llobregat, i el rebuig d’alcaldes implicats com l’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, i el regidor del Prat, Lluís Mijoler, aquest dijous han sigut les agrupacions de Junts per Catalunya (JxCat) del Prat, Gavà i Viladecans les que, en un comunicat conjunt, han dit de forma contundent no a l’ampliació.\nEl comunicat és inequívoc i rebutja tant les formes com el fons de l’operació. «Sí a les inversions, no a la destrucció de la Ricarda», afirmen. El text lamenta la falta de concreció d’«un model aeroportuari de país». Exigeixen la protecció dels espais naturals i s’oposen a «qualsevol projecte d’ampliació de la tercera pista», com proposa Aena. Recorden la protecció que disfruten aquests espais naturals per part de la Comissió Europea i pronostiquen que Europa no acceptarà el projecte, ja que ja va advertir les institucions implicades de «reiterats incompliments» en les mesures de protecció mediambiental.\nMillorar les operacions amb més eficiència\nLes agrupacions de JxCat a més insisteixen que hi ha prou marge per millorar la capacitat operativa de l’aeroport –el nombre d’operacions per hora– «millorant l’eficiència dels processos actuals, tal com afirmen els experts».\nJoc brut sense transparència\nEl comunicat parla de «xantatge» d’Aena a la Generalitat i als ajuntaments afectats, i acusen l’ens públic aeroportuari de «jugar brut» amb la informació. I critica que els implicats –Govern i Estat– hagin arribat a un acord sense la «transparència informativa requerida» com sí que passa en altres models europeus, que han portat a terme debats oberts i participatius, com és el cas del Regne Unit i els Països Baixos.\nL’entorn de Puigdemont confia en la seva posada en llibertat\nEl PP, Cs i Vox demanen que Puigdemont sigui jutjat ja a Espanya i no indultat\nEl comunicat finalitza demanant un projecte que blindi els espais naturals, un sistema que connecti amb Reus i Girona, mitjançant un model aeroportuari propi de Catalunya. Per això els integrants del partit en aquestes poblacions miraran de «reconduir» la situació.\nAquesta presa de posició respon a un malestar que fa setmanes que està instal·lat en les agrupacions de JxCat en aquests municipis, que ja van emetre al juny un contundent comunicat. També existeixen dirigents de la formació crítics amb el projecte d’ampliació, contra els qui han mostrat el seu recolzament entusiasta, com és el cas del diputat i exconseller d’Empresa Ramon Tremosa, o l’exlíder de la Cambra de Comerç, i també diputat Joan Canadell. El partit tenia previst celebrar al juliol un consell nacional –el màxim òrgan entre congressos– on aquesta qüestió hagués sigut a sobre de la taula. Finalment la reunió es va posposar al setembre. Jordi Sànchez, secretari general de la formació, té pendent una visita a l’espai natural de la Ricarda, amenaçat per la possible ampliació.\nAeroport de Barcelona El Prat de Llobregat Govern AENA Govern Viladecans Gavà Jordi Puigneró


Desbloquejadors Roblox FPS: es permet l'ús? - Joc\nRoblox és un joc en línia popular i una plataforma de creació de jocs. Permet a la seva base d'usuaris jugar i crear els seus jocs mitjançant qualsevol llenguatge de programació orientat a objectes. Per tant, ofereix als usuaris una àmplia gamma d’opcions de joc per triar al lloc web. Ells poden jugar a jocs creats per altres usuaris i els jocs creats per l'equip de desenvolupament de Roblox. A causa d'aquesta meravellosa característica de permetre als usuaris utilitzar les seves habilitats de programació i disseny, Roblox és considerat com la casa dels jugadors i creadors.\nLa socialització entre jugadors ha anat augmentant, gràcies a Roblox. Amb la seva funció de quadre de xat privat, els usuaris poden interactuar entre ells. Es poden allotjar diversos jocs a Roblox i es poden executar en gairebé tots els dispositius i plataformes populars com XBOX One, MAC, Android, etc.\nAlguns jocs populars jugats a Roblox inclouen:\nSupervivència de desastres naturals.\nTycoon del parc temàtic 2\nPermet Roblox un desbloqueig FPS?\nUn empleat de Roblox confirma que no es prendrà cap mesura de moderació envers aquells que utilitzen el desbloqueig FPS. A més, no es pot prohibir l’ús d’un Roblox FPS, sempre que sigui oficial. Adam Miller, vicepresident de ROBLOX, va garantir personalment la declaració anterior durant una conferència de premsa el 2019. Com es va afirmar, la companyia va prometre llançar un suport de monitorització d’alta freqüència de refresc en els propers anys. El programari de desbloqueig FPS de fonts de confiança és segur i lliure de virus.\nImagineu-vos tenir un monitor de 144 HZ i executar el joc a 60 FPS. Si esteu familiaritzat amb la configuració de Roblox, sabreu que, de manera predeterminada, els jocs que jugueu estan restringits a només 60 FPS. Provoca molt retard. Frustrant no? És la raó per la qual es requereix un desbloqueig FPS. A més d’oferir a l’usuari una experiència de joc fluida, un desbloquejador FPS els converteix en jugadors més consistents i millors. Té un enorme catàleg de jocs adequats per a una gran varietat de jugadors. L’ús d’un desbloquejador FPS proporcionarà als usuaris una experiència perfecta de gaudir de jocs en diverses categories. Sense retards i moviments ràpids, el desbloqueig FPS adequat és tot el que necessiteu.\nPassos per descarregar FPS Unlocker:\nHi ha molts serveis FPS Unlocker disponibles en línia. Podeu veure un canvi en el vostre joc de manera dràstica a través d’aquests serveis. Aquests són ideals per a usuaris que gaudeixen d’una gran quantitat de temps de joc de Roblox. Us recomanem que proveu aquestes proves per obtenir més de 100 FPS. Com més sigui el FPS, millor serà el joc. Aquí hi ha algunes de les millors opcions que us permetran tenir una experiència fluida.\nGithub és una popular plataforma de codi obert on podeu passar molt de temps buscant projectes. Un dels projectes més importants disponibles al lloc web és Roblox FPS unlocker. Aquí hi ha enllaç per al programari. Al lloc, rebreu diverses opcions de descàrrega.\nFPS Unlocker es pot descarregar directament des del lloc web. L’enllaç hi està disponible i el podeu descarregar per a opcions de 32 bits i 64 bits. La majoria dels dispositius moderns funcionen amb l'arquitectura de 64 bits.\nExtraieu el fitxer RAR al dispositiu de l'ordinador per començar amb el procés Zip. Els usuaris poden executar el fitxer. EXE i permet escriure contingut fàcilment.\nVoila! Ara teniu el fitxer FPS Unlocker amb el vostre dispositiu. És bastant fàcil de córrer i no requereix cap esforç. Els usuaris poden gaudir d’un joc ràpid executant aquest fitxer als seus dispositius. És suau i no ocupa recursos.\nÉs segur Roblox FPS Unlocker?\nTot i que Roblox és una plataforma de jocs en línia molt popular, té alguns riscos associats. Aquí hi ha alguns inconvenients més associats a Roblox:\n1. Contingut sense filtrar\nRoblox té usuaris de tots els grups d’edat. A causa del seu abast popular, els usuaris no triguen a descobrir contingut nou. Els jocs creats per determinats usuaris poden incloure contingut per a adults, cosa que fa que no siguin adequats per a nens. A més, no hi ha cap filtració de contingut en funció de l’edat de l’usuari.\n2. Opció de xat privat\nRoblox té una opció de missatgeria privada que està disponible per als usuaris mentre juguen al joc. Qualsevol missatge pot contrarestar la política de la comunitat.\nEs tracta d’una amenaça real. Els moderadors mantenen un control per assegurar-se que no passa a la plataforma.\n4. Noms d’usuari i data de naixement\nEs recomana no utilitzar el vostre nom real mentre es crea un compte. Utilitzeu qualsevol element creatiu que no s’acosti gens al vostre nom real. L’ús del vostre nom real pot proporcionar molta informació. Recordeu, a més, que cal que doneu l’any exacte del vostre aniversari per determinar l’edat. Però sempre podeu afegir informació falsa al lloc web per protegir-vos.\nEl Roblox FPS Unlocker és completament segur per a tothom. No requereix que afegiu cap informació personal. El fitxer també és completament segur de qualsevol virus. Us recomanem que ho proveu avui mateix.\nDesbloquejador Roblox FPS:\nEls fotogrames per segon (FPS) descriuen la fluïdesa d’un joc al PC. Roblox ha restringit la pantalla del joc a només 60 FPS, cosa que pot provocar retards en determinats sistemes.\nLa reducció de la velocitat de fotogrames alentirà el joc o, de vegades, farà que es retardi. Per tant, com més gran sigui el nombre de fotogrames empaquetats en un segon, millor serà l’experiència. Si sou un jugador seriós, és imprescindible jugar en un monitor de qualitat amb un FPS optimitzat. Roblox no té una funció integrada per augmentar el FPS. Es necessita un programari addicional de tercers anomenat desbloquejador FPS per augmentar el FPS. Per tant, en veure més fotogrames a la pantalla, reaccionarem amb més rapidesa a qualsevol canvi que tingui lloc a l’entorn de joc.\nPer què utilitzar el desbloquejador FPS?\nL'única necessitat d'un desbloquejador FPS és amplificar la freqüència de fotogrames per obtenir una millor experiència de joc. Un entorn més sensible al joc ens permet observar millor i analitzar-lo millor en temps real. FPS desactiva la sincronització en V, que l'amplifica automàticament. La sincronització en V és la tecnologia gràfica que s’utilitza per sincronitzar la velocitat de fotogrames del joc amb la freqüència d’actualització d’un monitor.\nOfereix un joc suau i ininterromput per a gràfics o jocs en 3D. No afecta ni millora el color, la resolució i la brillantor de l’ordinador. Més aviat, només resol el problema causat per la freqüència d’actualització divergent del monitor. Tot i això, si la freqüència de fotogrames del joc és inferior a la freqüència d’actualització del monitor, la sincronització en V no ha d’estar activada. Per últim, el joc funcionarà sense problemes, sense retard d’entrada.\nEl desbloquejador Roblox FPS és completament independent per al vostre ús. Podeu utilitzar-lo avui mateix i assegurar-vos que obteniu un servei de qualitat premium de forma gratuïta. Esperem que la guia us ajudi a augmentar el vostre percentatge de fotogrames. És senzill i molt eficaç.\ncom s’obté el descompte dels estudiants en música Apple?\npells de Minecraft desbloquejades a l'escola\nmúsica gratuïta sense descarregar res ni registrar-se\nmillor servei de transmissió per substituir el cable\nmireu programes de netflix en línia gratuïts\ncom aconseguir jocs gratuïts a Xbox Live


Blanc Mobles, campiÃ³ de les 24 hores de voleibol d'Ontinyent - Portal de Xàtiva\nBlanc Mobles, campiÃ³ de les 24 hores de voleibol d’Ontinyent\nLâ€™organitzaciÃ³ destaca que les 24 hores de 2009 han estat un Ã¨xit de participaciÃ³\nLâ€™equip Blanc Mobles sâ€™ha endut el trofeu al campiÃ³ dâ€™aquestes passades 24 hores de voleibol de lâ€™Ajuntament dâ€™Ontinyent. Sense perdre un sol set, els campions arribaren a la final contra â€œBeata primerencaâ€, un equip composat per jugadors del CV XÃ tiva, en el que es presumia el partit mÃ©s interessant del torneig. El partit es va jugar amb molta igualtat de banda de tots dos equips, encara que el saber fer dels de Blanc Mobles va aconseguir que el resultat final els fÃ³ra favorable.\nEn el partit pel tercer i quart llocs, Barredesiertos, composat per jugadors juvenils del CV Canals, batien Regalos Vaello per dos sets a un en un partit emocionant que es va haver de resoldre en el tercer set. Barredesiertos sÃ³n un equip que caldrÃ tindre en compte dâ€™ara endavant, i que segur que en el futur milloraran la posiciÃ³ dâ€™enguany. Per la seua banda, Regalos Vaello continua sent lâ€™exemple clar del nivell de la lliga local, ja que any rere any, aconsegueixen ficar-se en la lluita pels trofeus, enfrontant-se a equips amb gent federada i donant la talla.\nRespecte al torneig en sÃ, Natxo Quesada, cap visible de lâ€™organitzaciÃ³, comentava que â€œha estat un gran Ã¨xit la participaciÃ³ que hem aconseguit enguany, amb 18 equips en total, 12 dels quals estaven composats per ontinyentins i ontinyentines.â€ Quesada tambÃ© espera â€œque algun dels equips que han participat es facen lâ€™Ã nim i decidisquen formar part de la lliga local, per tal de poder gaudir del volei cada dissabte.â€. Finalment, va voler destacar â€œlâ€™equip de les escoles esportives de volei, que han jugat per primera vegada unes 24 hores i han quedat molt contentes.â€\nPublicado el julio 21, 2009 julio 21, 2009 Autor Portal de XàtivaCategorías Deportes, Ontinyent, XàtivaEtiquetas blanc mobles, Ontinyent, voleibol\nAnterior Entrada anterior: Sanitat advierte de la subida de las temperaturas en cuatro zonas climatolÃ³gicas\nSiguiente Entrada siguiente: Moixent: Las actuaciones realizadas en los Ãºltimos aÃ±os no serÃ¡n tan inmorales, segÃºn fuentes cercanas, las mujeres se lo pasaron â€œmuy bienâ€


Si puge a casa i em gite... - Endrets - Geografia Literària dels Països Catalans\nSi puge a casa i em gite...\nObra:Les veus de la ciutat (p. 88-89)\nIndret:El Foment / Antic Casino\nSi puge a casa i em gite, Assumpció es despertarà i començarà amb les seues preguntetes de sempre. A més, no tinc son, que carall! Santiago encara no deu haver tornat a casa. Bé, al cap i a la ﬁ, ell és home, i m'ha eixit a mi, que em va dir l'altre dia Mauriciet fent-se el graciós: el vaig mirar de cap a peus amb la cara ben llarga, i no li vaig contestar res, perquè si els deixes et pugen a cavall. Les que portaran ja unes quantes sonades són les xicones, que volien ni més ni menys que anar al ball del nostre Casino! ¿Com anava jo a consentir tal cosa? Això podríem fer, home! De cap de les maneres!\nNo sé com ha succeït, la veritat. Ballava amb la donamde Ferraguti ella mateixa és la que m'ha dit: «¿Qui deu ser aquella criatura que va disfressada d'arlequí o d'arlequina? ¿Ho saps, tu? Quina gràcia que té...» La criatura estava amb un grupet de jovenalla que s'havien situat en un costat del saló del Casino i que xerraven i reien amb molta gana. Mentre acabaven de tocar aquella peça de moda avorridíssima, han escampat el vol. Com una il·luminació, m'he imaginat de seguida on havien anat. Per curiositat, només per curiositat, he pujat al primer pis, ben de pressa i com si... ¿com ho diria?, com si fóra xicon i anara a mirar canviar-se les dones a través de les posts de les barraquetes de la platja.\nDalt, tot era fosc i tranquil. En una nit de Carnaval, ningú té ganes de jugar a cartes ni de posar-se a llegir o d'estar-se a les oﬁcines. Però de seguida he sentit passes i una porta que grinyolava. M'he quedat quiet, com un bloc de silenci. ¿D'on provenien aquells moviments? Quan l'acordionista del ball encetava una altra musiqueta horrorosa, he sentit d'entre les portes del fons una rialla suau, preciosa, d'un encant infantil i al mateix temps molt sensual. Em deuen estar espiant, he pensat. Hauria d'haver-ne baixat en aquell moment. Però a pesar d'estar molt avergonyit per la meua curiositat, la sang em botava dins del cap i no desitjava sinó que passara alguna cosa. Com que calculava que estarien per la biblioteca, m'hi he acostat, passa a passa i procurant no entropessar amb res. En entrar a la biblioteca, la penombra no em deixava entreveure res més que els contorns lluents de la taula de lectura i dels armaris dels llibres. Em sentia marejat i em faltava l'aire. M'he deixat caure en la primera cadira que he palpat. Pareixia buit el local i per això he eructat tres o quatre voltes, encara que sense grans sonoritats, com aquell qui no les té totes. M'he trobat millor, prou millor. Quan anava a alçar-me per a intentar obrir una finestra i respirar un poc de nit fresca, he sabut de sobte que hi havia algú darrere meu. M'he girat bruscament: era l'arlequí! Ja m'hi veia més i he distingit que em somreia amb el tros de boca que no li tapava la màscara. Jo estava tan desprevingut que he actuat irreflexivament i l'he abraçat. No es resistia ni de bon tros, i en notar la calentor lleugera del seu cos i la remor de la seua roba d'arlequí, he perdut l'oremus i m'he llançat a besar-li la boca, que s'obria carnosa i humida.\nFaré temps ací i obriré jo mateix la farmàcia.


REIXA: Ciete Calcerrada Fornieles, militant del SRI. Apunts biogràfics d'un comunista, lluitador etern\nCiete Calcerrada Fornieles, militant del SRI. Apunts biogràfics d'un comunista, lluitador etern\n7 vegades detingut i torturat, 25 anys de presó, 4 balazos de la policia\nVaig néixer el 9 octubre de 1958 en un barri chabolista al nord de Madrid. Sóc el tercer de set germans, altres tres més van morir. Tota la nostra família depenia llavors del salari del meu pare, escombrariaire municipal i paleta.\nMolts membres de la meva família van ser comunistes o cenetistas que van combatre en l'Exèrcit republicà. Quan va caure Madrid, van sofrir persecucions, presons i exili. El meu avi matern va estar en camps de concentració i presons espanyoles. Un dels meus oncles va ser deportat dels camps de concentració francesos al camp d'extermini nazi de Mauthausen, del que va sortir viu.\nAls 16 anys vaig començar a treballar en el que sortís: de botons, com ajudant d'un representant o comercial, de mosso de descàrrega en els molls de Atocha, de peó en la construcció o soldador en el metall.\nEn l'estiu de 1977 em vaig organitzar en el PCE(r), la línia de la qual ja coneixia després de la detenció i empresonament d'un familiar meu per militància en la OMLE. Vaig formar part d'una cèl·lula de barri en Palomeras, Vallecas, integrada per joves treballadors. També impulsava un altra cèl·lula a Entrevías, d'obrers de la construcció, antics militants del PCE, que em doblegaven l'edat.\nLa labor política més important que ocupem en aquest temps va ser el desemmascarar, per mitjà de reunions i actes clandestins, les veritables intencions de la maniobra reformista del règim franquista. Especialment actives van ser les campanyes contra el referèndum constitucional i les eleccions generals. També per l'Amnistia i les veritables llibertats polítiques democràtiques o commemoracions de la victòria en les urnes, el 16 de febrer de 1936, del Front Popular. Reivindicàvem així el caràcter popular de la República, per oposició als grups reformistes que, com avui, reivindicaven la república burgesa del 14 d'abril de 1931 .\nPer tot aquest treball polític vaig ser detingut al gener i al març de 1979, en aquelles redades massives com represàlies després d'accions dels GRAPO. En una d'elles arribem a ser detingudes fins a 108 persones, només a Madrid, acusats de militar, simpatitzar o col·laborar amb el PCE(r) o amb altres organitzacions democràtiques com el Socors Roig, les Joventuts Antifascistas, la ODEA estudiantil o Pueblo y Cultura.\nLa immensa majoria dels detinguts eren posats en llibertat sense passar pel jutge si més no; uns altres si eren empresonats o processats per ''desordres públics" o "propaganda il·legal''. Del que ningú es lliurava era de les salvatges tortures que tenien lloc durant 10 dies en els despatxos de la DGS de la Porta del Sol i que el seu objectivo no era altre que aterrorizar a tots els detinguts perquè abandonessin la lluita i, sobretot, es desvinculessin del PCE(r). Així es forjava la "modèlica i pacífica Transició''. I alguns dels homes que la van fer possible des d'aquelles brigades de torturadors ocupen avui importants llocs en la cúpula policial "democràtica"...\nA l'estar fitxat i amb una causa pendent, el servei militar obligatori ho vaig fer en una companyia de càstig, en el Goloso, Madrid. Allí tots els oficials i comandaments militars eren feixistes que es vanaven d'haver pres part d'alguna manera en el procés i els afusellaments dels militants d'ETA i FRAP el 27 de setembre de 1975. I tots els soldats forçosos érem militants de l'esquerra radical i independentista, encara que també havia alguns fitxats per delinqüència comuna o per homosexualitat.\nTant durant la "mili" com després vaig seguir sent candidat per a la detenció en les periòdiques redadas repressives. D'un parell d'elles em vaig lliurar. Encara que una de les vegades, al no estar jo a casa, es van dur al meu germà Javier com ostatge perquè em lliurés i de passada espantar-li. També en aquells dies va ser detingut i empresonat el meu germà Víctor, acusat de col·laborar amb els GRAPO. Anys després els dos van ser també empresonats i van complir llargues condemnes per la seva militància en la guerrilla. També altra germana nostra va arribar a ser empresonada per activitats solidàries de la AFAPP.\nVaig tornar a ser detingut fins a tres vegades més entre 1980-83, rebent idèntic tracte policial, i sent alliberat sense càrrecs. En aquests anys realitzava un treball polític legal en les Comissions de Desocupats de Vallecas i en l'Associació de Familiars i Amics dels Presos Polítics.\nPerò al començament de 1984 vaig haver de pesar a la clandestinitat al no poder ja fer cap activitat política en la legalitat, incorporant-me als GRAPO. Vaig participar en diverses campanyes polític-militars d'aquella etapa: contra interessos francesos, en solidaritat amb els refugiats bascos extraditats, pel desobediència civil i l'impagament dels impostos a Hisenda, pel cobrament de l'impost revolucionari o contra la reconversió industrial.\nEl 5 de setembre d'aquest any 1984 vaig ser detingut a La Corunya després de l'assalt a tirs per la policia nacional al pis en el qual vivia amb Juan García Rueda, militant sevillà de la guerrilla. Ambdós ens trobàvem desarmats i detinguts quan vam rebre nombrosos tirs. Ell va ser executat extrajudicialment allí mateix. Jo vaig resultar greument ferit, rebent quatre balazos. Eren els "anys del plom" del PSOE: amb la guerra bruta dels GAL d'una banda i per un altre amb les eliminacions físiques legals encobertes com "enfrontaments armats". Així, només en els mesos anteriors d'aquest any 84 van ser també assassinats un militant d'ETA en Creus i quatre dels Comandos Autònoms Anticapitalistas, en Pasaia.\nNovament vaig ser torturat: en el pis, en el quiròfan de l'hospital "Juan Canalejo", en l'ambulància que em traslladava fins a Madrid. I fins a en la cel·la de "període" de l'Hospital Penitenciari de Carabanchel. Tots els dies fins que van acabar els 10 d'incomunicació sota la llei antiterrorista obstaculitzen en la meva cel·la per a interrogar-me els torturadors de la Brigada Operativa de Madrid.\nAl desembre de 1984 vaig ser traslladat a la presó de Sòria, on estaven agrupats llavors tots els militants del PCE(r) i dels GRAPO. Durant gairebé cinc anys vaig poder prendre part en totes les activitats polítiques i comuneras del nostre Col·lectiu de presos en aquella presó. Fins al començament de la dispersió i de la vaga de fam que iniciem contra ella al novembre de 1989. Vaig continuar la vaga fins que l'abandonar-vos col·lectivament, al març de 1991. 435 dies. Vaig Ser alimentat per força en diverses ocasions, tant en l'hospital Gregorio Marañón a Madrid com en la infermeria de la presó de Badajoz.\nTambé vaig prendre part en totes les dures vagues de fam del nostre col·lectiu durant aquests anys, en els quals vaig passar també per les presons de Meco, Badajoz, Còrdova i Ocaña I. Vaig Ser excarcerat al gener de 2001.\nVaig tornar a ser detingut, torturat i empresonat divuit mesos després, al juliol de 2002, quan desenvolupava un treball polític i de solidaritat amb els presos polítics a través del Socors Roig Internacional. Vaig Ser condemnat a 11 anys de presó en el judici-farsa que va sentenciar que "tot és GRAPO". Vaig passar prop de 4 anys en la presó de Soto del Real i duc altres tants a la presó de Còrdova.


‘Les Saurines’, la nova producció de l’Institut Valencià de Cultura, arriba al Teatre Rialto – RiberaTV\n‘Les Saurines’, la nova producció de l’Institut Valencià de Cultura, arriba al Teatre Rialto\nPer Ribera Televisió el 9 novembre, 2021 No Comment\nEstarà en cartell del 12 de novembre al 12 de desembre\nÉs un espectacle escrit i dirigit per Mafalda Bellido\nLa nova producció de l’Institut Valencià de Cultura arriba a l’escenari del Teatre Rialto de València, on estarà en cartell del 12 de novembre al 12 de desembre.\nEs tracta d’una obra escrita i dirigida per Mafalda Bellido i interpretada per Arianne Algarra, Raúl Ferrando, Empar Canet, Cristina García, Sergio Ibáñez, Estela Martínez, Fernando Soler i Begoña Tena.\nTot el procés de producció de l’espectacle ha tingut lloc a la ciutat de Castelló i la seua estrena va ser el passat 30 d’octubre al Teatre Principal de Castelló, dins de la política de descentralització i vertebració de la producció i l’exhibició que du a terme l’IVC.\n‘Les Saurines’ també ha estat al Teatre Arniches d’Alacant, on el passat 5 de novembre es va representar inaugurant la XXIX Muestra de Teatro Español de Autores Contemporáneos.\nEn paraules de la seua autora i directora Mafalda Bellido: ‘Les Saurines’ és una comèdia molt dramàtica i un drama molt còmic, que ha pres la seua forma definitiva a peu d’escenari durant els assajos i amb la generosa col·laboració de tots els intèrprets”.\n‘Les Saurines’ és la història d’un poble de l’interior de Castelló que s’ha quedat sense aigua, un tema ben actual en el nostre entorn. També és la història dels seus camps, dels seus cultius i del llegat d’unes dones i un pèndol que travessa unes quantes generacions. I també del que està amagat, dels secrets de família que tard o d’hora ixen, inevitablement, a la llum, com l’aigua d’un brollador.\nTot va nàixer d’una pregunta: per què una dona capaç de trobar aigua no vol compartir la que té quan la sequera castiga el seu poble? I també d’un objecte, un pèndol que hi havia a casa de l’autora, que apreciaven especialment el seu iaio i el seu pare, i ara ella, encara que cap dels tres havia sigut saurí.\nEn aquesta obra plena de secrets trobarem la resposta, una resposta que es troba en l’amor a l’aigua i en la cada vegada més necessària cura de la natura, però la resposta també és una recerca de la pròpia identitat i del pes que el llegat familiar té en les nostres accions, quan a voltes ens nuga i ens impedeix avançar.\n‘Les Saurines’, la nova producció de l’Institut Valencià de Cultura, arriba al Teatre Rialto added by Ribera Televisió on 9 novembre, 2021