Saber més respecte al cognom Talenti és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Talenti sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Talenti.\nEl cognom Talenti en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Talenti, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Talenti és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Talenti\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Talenti en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Talenti, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Talenti que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Talenti, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Talenti. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Talenti és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Talenti del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Talenti en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Talenti poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Talenti és un cognom més freqüent, i en quins països Talenti és un cognom insòlit o inexistent.\nNom de Famille Talenti


Circuit Bucles programa 30 obres de dansa unides pel «desafiament de l'art en moments històrics» - Nosaltres La Veu\nCircuit Bucles programa 30 obres de dansa unides pel «desafiament de l'art en moments històrics»\nEl festival exhibeix peces de xicotet format i duració que es desenvolupen en espais no convencionals\nCircuit Bucles programa 30 propostes unides per «el desafiament de l'art en moments històrics»\nEl Festival de Dansa Circuit Bucles —dedicat a acostar aquesta disciplina a la societat a través d'obres de xicotet format i espais no convencionals de València— se celebrarà del 17 al 31 d'octubre sota el lema «Estraperlo» i amb un fil conductor: «el desafiament de l'art en moments històrics».\nMarcat per segon any per les restriccions anticovid, que exigeixen distància social, aquesta edició pretén «fer reflexionar sobre el desafiament de l'art en períodes històrics com l'actual: la dansa desafia els límits del metre i mig i potser, d'estraperlo, fa que ens toquem», ha explicat l'organització.\nI és que el festival, apunten, «va desafiar la pandèmia el 2020 amb una de les seues edicions amb més públic, un total de 2.000 espectadors, tenint en compte que els aforaments estaven limitats».\nAra, la programació estarà composta per 8 companyies, 3 col·lectius i 9 propostes emergents del País Valencià; 8 companyies estatals; 2 companyies internacionals; 1 projecte social; 5 tallers de formació; 1 trobada de programadors; 2 presentacions de llibres, i música en directe. Un total de 39 activitats integrades en diferents modalitats com «La Ciutat Balla», que es desenvoluparà en 4 centres municipals de joventut del Cap i casal.\nEn aquesta novena convocatòria, el Festival de Dansa Circuit Bucles ha creat la companyia La Taronja Escènica per donar projecció professional a joves artistes. La plataforma farà costat a intèrprets i creadors emergents del País Valencià en el seu procés de consolidació, i oferirà un espai de formació, creació i visibilitat.\nDesprés d'un procés de selecció, i posterior formació de la mà de diferents artistes, els integrants de la companyia interpretaran una peça escènica de curta durada en la qual, a més, un dels components serà qui s'encarregue de la coreografia. Una proposta de carrer que s'estrenarà en la trobada.


Centre Parc del Nord | Patologia ATM i bruxisme\nL’ATM actua com una frontissa lliscant que connecta la part superior de la mandíbula amb l’os temporal del crani. És l’articulació que permet realitzar els moviments de la mandíbula i, per tant, quan funciona adequadament podem parlar, mastegar, deglutir, riure o badallar amb normalitat. Les seves característiques són úniques al cos humà perquè les dues connexions del costat dret i esquerre han de treballar de manera coordinada i simultània. És l’articulació que més utilitzem i mobilitzem a la nostra vida diària.\nDe vegades, aquesta articulació bucal anatòmicament tan complexa pot presentar molèsties per alguna alteració en els moviments que realitza. Dolor al mastegar, mal de cap, sorolls a l’articulació, limitació en obrir la boca o, fins i tot, bloqueig de la mandíbula, són trastorns dolorosos que requereixen la intervenció del nostre dentista per aconseguir corregir aquesta disfunció.\nA les consultes del Centre Parc del Nord ens arriben casos de diversa valoració, relacionats amb problemes d’aquesta articulació. En cas de no haver-hi dolor o limitació de moviment és molt probable que el pacient no requereixi un tractament específic. El dolor pot anar desapareixent simplement aplicant gel o ingerint durant uns dies una dieta tova.\nSi l’articulació provoca molèsties l’odontòleg pot administrar al pacient analgèsics. En tots els casos és molt recomanable l’ús de protectors bucals per contrarestar l’efecte del bruxisme. Sovint el tractament es complementa amb fisioteràpia, termoteràpia i, fins i tot, acupuntura.\nExisteixen algunes tècniques de fisioteràpia i osteopatia que són adequades i necessàries per rehabilitar l’articulació i reduir el dolor. Combinades amb un tractament odontològic poden ser beneficioses i millorar la qualitat de vida del pacient afectat. El fisioterapeuta treballarà a les sessions per reeducar els hàbits perjudicials com el bruxisme o les postures incorrectes i afavorir d’aquesta manera a tot el sistema articular del crani. Per aconseguir-ho utilitzarà tècniques com el massatge i l’estirament de la musculatura cervical i facial; la mobilització de la mandíbula amb exercicis també a la llengua, la correcció de la postura, el treball de la respiració i exercicis facials de relaxació.


Tenim un problema... Tant sols una llista transversal garanteix la majoria absoluta ! directe!cat\nPolítica Última actualització Diumenge, 12 de juliol de 2015 05:00 h\nSegons l’enquesta de La Vanguardia, CDC, ERC i la CUP per separat no arribarien als 68 diputats\nNomés una llista transversal independentista que tingués l'aval de CDC, ERC i la CUP tindria possibilitats d'aconseguir la majoria absoluta en el Parlament (entre 68 i 72 diputats), segons una enquesta que publica 'La Vanguardia'. L'escenari canviaria si aquestes formacions es presentessin per separat. En aquest cas, el retrocés conjunt dels partits sobiranistes (que aconseguirien un 44% dels sufragis) rondaria els cinc punts respecte als vots que van obtenir a les eleccions del 2012 i podria suposar la pèrdua de fins a 11 diputats. La llista transversal acosta els independentistes al 50% dels vots i pot deixar sense representació UDC de Duran i Lleida.\n27S, convergencia, Enquesta, Esquerra, La Vanguardia\nLa llista transversal podria deixar UDC de Duran i Lleida sense representació\nL'enquesta que aquest diumenge publicarà íntegrament 'La Vanguardia' té en compte la recent ruptura de CiU. I mostra que, en aquest nou escenari, Unió Democràtica de Catalunya (UDC) es mouria l’entorn del 3%, amb moltes possibilitats de quedar-se fora del l’arc parlamentari.\nLa Vanguardia no pregunta per una llista transversal de societat civil amb el suport de CDC i ERC. Sumaria aquesta llista unitària? Sumaria amb la CUP?\nDe cara als comicis del 27 de setembre, l'enquesta realitzada per Feedback augura que si CDC, ERC i la CUP -que el 2012 van aconseguir el 49% dels sufragis i 74 diputats amb el suport de Solidaritat i UDC- es presentessin per separat reunirien entre 63 i 66 escons.\nLa llista transversal ens acosta al 50% dels sufragis emesos\nEn el segon escenari, que contempla una sola llista sobiranista, el resultat seria d'un 46,7% dels sufragis, una xifra que s'acostaria més al sostre del 2012 (que fins i tot es podria superar si en el còmput del vot nacionalista s'hi afegís Unió, que en aquest escenari podria obtenir dos escons i un 3,3% de les paperetes).\nUn 55% dels catalans donaria suport a una llista unitària amb societat civil, partits polítics i Mas, segons una enquesta de CDC 11.07.2015.\nUn estudi d’Òmnium fa guanyadora la “Llista per la Independència” 05.07.2015.\nFrancesc-Marc Álvaro posa les cúpules d’Òmnium i l’ANC contra les cordes 10.07.2015.\n13 de juliol de 2015, 15.49 h\n13 de juliol de 2015, 14.51 h\nRicard Guasch Barcelona\n13 de juliol de 2015, 14.01 h\nEm sap greu que el Directe.cat es cregui La Vanguardia. És trist que aquest digital li faci el joc.\n13 de juliol de 2015, 11.52 h\n13 de juliol de 2015, 08.17 h\nSi això ho diu la Vanguardia espanyola, sumeu-li un nmínim de 10 més.\naixí doncs, estem en 86 escons. Molt a prop de la majoria qualificada\nÀnim. hi hem d'arribar!\n12 de juliol de 2015, 21.41 h\nLlibertat vs feixisme República Catalana vs Monarquia espanyola\n12 de juliol de 2015, 21.04 h\nNomés règims totalitaris prohibirien votar quan ho sol·liciten 2/3 d'un parlament escollit pel poble i surten milions de persones al carrer.\n12 de juliol de 2015, 21.02 h\n12 de juliol de 2015, 20.59 h\n#52 EL SOUFFLE NAZI SE DESINFLA POR COMPLETO\n27S fem d'unes simples eleccions autonòmiques el referèndum vinculant per la REPÚBLICA CATALANA\n12 de juliol de 2015, 20.50 h\nCadascú de nosaltres té el control del que és el més important: el nostre vot i la nostra capacitat de diàleg amb el nostre entorn. A banda de campanyes grandiloqüents que sembla no arriben, focalitzem-nos en il·lusionar-nos amb el projecte del ... Llegir més


Cultura cooperativa - Coop Maresme\nEl cercle de cultura de CoopMaresme centra la seva activitat en un dels sectors més estratègics de la comarca i neix respatllat per iniciatives expertes com Clack, Folk you, Musicop o el CEO, per donar resposta a les necessitats específiques del sector.\nDes de l’Ateneu creiem que és possible una cultura que dignifiqui les condicions de treball de les seves treballadores, i que a la vegada sigui transformadora i al servei del servei comú. En el sector de la cultura del Maresme, hi trobem una gran diversitat i quantitat d’agents de l’ESS que treballen en xarxa, i apunten cap a un nou espai socioeconòmic de la cultura.\nEl cercle fomenta la intercooperació de les entitats que promouen la cultura i la creació, i posa en funcionament un nou model cultural de caràcter públic-cooperatiu-comunitari, que posa l’èmfasi en la democratització de la cultura.\nDes del cercle de cultura oferim suport tècnic gratuït per a impulsar projectes d’economia social i solidària i consolidar les entitats socials i cooperatives, així com assessorament en la transformació d’associacions i empreses a cooperatives.\nPosar eines, recursos i transmissió de coneixement per donar resposta a les necessitats de les entitats culturals, i fomentar la creació d’un nou model cultural, així con la intercooperació en el sector.\nGestió de projectes artístics, educatius, comunitaris i d’impacte social\nComunicació cultural específica\nSubvencions en projectes culturals i socials\nIntercooperació i enxarxament\nProducció i creació artística, audiovisual i literària.\nModel de negoci en el sector cultural\nDes del Cercle de Cutura es posarà èmfasi en la creació d’eines d’intercooperació econòmica de les entitats culturals i els diferents sectors professionals, tant en la creació d’activitats, la consolidació de propostes així com per a la construcció d’un mercat social a la comarca.\nEl cercle de cultura treballa per a la dinamització i la sensibilització social des d’una perspectiva crítica, feminista, interseccional i transformadora, i ho fa en els diferents subsectors culturals:\nCreació escènica, arts plàstiques i literària\nProducció, direcció i interpretació en música, teatre, dansa i circ // Arts gràfiques, belles arts i fotografia // Editorial, creació literària i traducció // Serveis tècnics (sonorització, il·luminació, backstage)\nAudiovisuals i divulgació\nProducció i direcció audiovisual i altres serveis associats // Comunicació i periodisme cultural // Discogràfica // Indústria cultural\nEducació i gestió cultural\nDocència en l’àmbit de la música, el teatre, la dansa, el circ i les belles arts // Formació i dinamització cultural // Management cultural // Gestió i assessorament de centres educatius de l’àmbit cultural // Art i cultura comunitària\nGaleries, sales, bars // Llibreries // Estudis de gravació // Altres espais de pràctiques culturals


99,3% Responsable | Publicada la ‘Guia per a la protecció i promoció dels drets humans en la contractació pública’ en castellà i anglès\nElaborada per Tornos Advocats i promoguda per les entitats Novact, Nexes i Servei Civil Internacional, la “Guia 99,3% Responsable” ofereix a les administracions públiques una eina útil i senzilla per garantir el compliment de la seva responsabilitat com a salvaguarda dels Drets Humans dins d’un marc legal sostenible i viable jurídicament. La versió en català va ser presentada a Barcelona el novembre de 2017 i acaba de ser publicada en anglès i castellà.\nAmb l’objectiu d’oferir a les administracions catalanes una guia legal de contractació responsable, les organitzacions Novact, Servei Civil Internacional i Nexes, han impulsat la “Guia per a la protecció i promoció dels drets humans en la contractació pública”. Es tracta d’un document amb recomanacions i propostes per a promoure la contractació i compra públiques amb criteris ètics per part de les administracions. Amb la proposta de clàusules que promoguin el respecte als Drets Humans, s’espera generar mecanismes dissuasoris a la contractació d’empreses que tinguin vulneracions al llarg de la producció o de la cadena de subministrament dels seus articles o serveis.\nLa ‘Guía 99,3% Responsable’ proveeix d’un marc legal, així com de clàusules per aplicar en totes les fases del procés de contractació pública així com a exemples concrets d’iniciatives que estan en marxa. Com a complement a la guia legal, el projecte ofereix annexos amb casos d’empreses que han vulnerat drets humans, investigats pel Observatori de Drets Humans i Empreses a la Mediterrània.\nLa ‘Guia per a la protecció i promoció dels drets humans en la contractació pública’ forma part del projecte de “Millora dels processos de contractació pública a través de criteris ètics i de respecte als drets humans”. En l’àmbit de Catalunya, el projecte ha realitzat sessions d’assessorament i formació al personal tècnic dels ajuntaments del Consell Comarcal del Vallès Oriental i dels ajuntaments de Granollers, Parts, Cambrils, Vallromanes, la Garriga, Vic, Gavà, Manresa i Terrassa, per tal d’identificar els reptes i mecanismes que tindria una contractació pública responsable i la seva implementació en la tasca quotidiana de les administracions.\nLa coresponsabilitat de les administracions públiques en les vulneracions de drets humans d’empreses proveïdores és un tema que està travessant el debat polític a tots els nivells. Del 15 al 19 d’octubre 2018 tindrà lloc, a la seu de Nacions Unides a Ginebra, la quarta sessió del Grup de Treball Intergovernamental que té per mandat desenvolupar un Tractat Vinculant de les Nacions Unides per a les Empreses transnacionals i altres empreses en matèria de respecte dels Drets Humans, sessió durant la qual tindrà lloc la negociació sobre el borrador del tractat. En el context de l’Estat Espanyol es va aprovar, l’octubre de 2017, el Pla d’Acció Nacional d’Empreses i Drets Humans, una eina que les entitats que treballen en l’àmbit de Drets Humans i empreses consideren insuficient per evitar que es produeixin vulneracions sobre els drets Humans, atès que proposa mesures voluntaries i no vinculants.\nLa ‘Guia 99,3% Responsable’ respon a una demanda de la societat civil i dels ajuntaments de disposar d’eines jurídiques per implementar el respecte dels drets humans en l’àmbit institucional. Ha estat elaborada per l’equip d’advocats ‘Tornos’ i compta amb aportacions d’expertes a escala internacional. Es tracta d’un projecte de les entitats NOVACT, Nexes i Servei Civil Internacional impulsat pel Fons Català de Cooperació per al Desenvolupament, en la seva comissió de Pau i Diplomàcia de ciutats, a través del qual han col·laborat ajuntaments de Catalunya com Sant Boi del Llobregat , Terrassa, Granollers, Montornès del Vallès, Artés, Vallromanes, Esparreguera, Celrà, Sant Just Desvern, Altafulla, Sabadell, Gavà, Vic, Mataró, Santa Perpètua de la Mogoda, al Prat de Llobregat i el Consell Comarcal del Vallès Oriental. El projecte ha rebut el suport de l’Àrea Metropolitana de Barcelona i l’Ajuntament de Barcelona.\nStreaming de la presentació de la guia a Barcelona: https://www.youtube.com/watch?v=apj-YlsK3-A&t=1364s


Una noia de 13 anys denuncia una agressió racista al metro per portar mocador al cap\nEls Mossos investiguen els fets i demanen material gràfic de testimonis per evitar que aquest cas d'islamofòbia quedi impune\nRedacció 17/09/2021 - 14.46 Actualitzat 17/09/2021 - 18.06\nUna noia de 13 anys de Barcelona ha denunciat els insults que va patir per part d'una dona dins del metro perquè portava el mocador al cap.\nEls Mossos estan investigant els fets, que van passar aquest dimarts i demanen material gràfic de testimonis de l'agressió.\n"Em va començar a insultar dient-me: 'Mora de merda. Ves-te'n al teu país. Espanya és un país de llibertat, no has de dur el mocador'", relata Firdaus El Alaoui.\nLa Firdaus tornava cap a casa després de l'institut. Quan era a l'estació de Bac de Roda la dona va entrar al vagó i no la va deixar de molestar fins que la jove de 13 anys va baixar a l'estació de Clot.\n"Em vaig quedar callada, en xoc, en blanc", assegura. Quan va arribar a casa, els seus pares la van consolar i va ser el seu germà qui la va animar a denunciar l'agressió.\nInvestiguem els fets després que aquest matí la víctima hagi denunciat que el passat dimarts, 14 de setembre, va rebre insults xenòfobs a la parada de @TMB_Barcelona de Bac de Roda https://t.co/QHuSVlMb2P\n Mossos (@mossos) September 17, 2021\n"Això no ho hem de deixar passar. A mi també m'han dit 'moro de merda' al metro. Al principi ho normalitzava. A l'institut també hem patit insults o la típica broma de la motxilla relacionant terrorisme amb musulmà", explica el germà de la jove, Ahmed Nasser El Alaoui, que és portaveu de l'associació Joventut Multicultural Musulmana.\nDelictes d'odi que cal denunciar\nEl que li ha passat a la Firdaus El Alaoui són insults racistes que es donen més sovint del que es té consciència. Les víctimes mateix sovint ho normalitzen i no ho denuncien.\nEls Mossos insisteixen que cal fer-ho, perquè no són incidents menors, sinó delictes d'odi.\nEn aquest sentit s'hi ha referit el regidor de Drets de Ciutadania i Participació de l'Ajuntament de Barcelona, Marc Serra: "Es tracta d'un delicte d'odi i per tant hi ha una de les parts que està sent víctima d'una agressió amb motius discriminatoris. Això pot tenir rellevància penal i com a ciutadans tenim l'obligació de poder actuar."\nEl racisme i la xenofòbia són la principal font de discriminació a Barcelona. L'Oficina per la No Discriminació de Barcelona ha obert 125 expedients la primera meitat de l'any, i un 33% han estat per agressions racistes.\nEls Mossos demanen que tothom que presenciï una agressió, tan física com verbal, la gravi amb el mòbil per poder identificar l'agressor i així l'atac no quedi impune.\nRacisme Transport públic Islamofòbia\nUna noia de 13 anys, víctima d'una agressió racista


Roba dona Mallots Adult preus a Bikeinn, comprar, ofertes\nMallots - Edat: Adult ()\n$ 100.4 $77.99\nAle Maculato Micro\n$ 102.52 $74.99\n$ 74.49 $54.49\nA bikeinn, la teva botiga de ciclisme online, disposem de la millor selecció de Mallots d’oferta. Descobreix totes les promocions que tenim preparades per tu de marques exclusives com Sportful, Castelli, Ale, Santini, Rh+, Odlo, Mavic.... Així com també els models més venuts de Mallots. A bikeinn hi trobaràs la combinació perfecte entre qualitat i preu, i sens dubte és la millor opció per realitzar les teves compres de material de ciclisme per internet. A bikeinn, la teva botiga online de ciclisme, sabem com d’important és per tu comprar el millor material. És per això que només et venem els millors productes de Mallots de les principals marques de ciclisme i al millor preu online. A més a més, et garantim la major seguretat al realitzar la compra online, i t’entreguem ràpidament els productes que més necessites sense que t’hagis de desplaçar. Fes la compra des de qualsevol dispositiu i t’ho portem directament a casa! Pots estar segur que amb bikeinn, la teva botiga online de ciclisme, tindràs la oportunitat d’estalviar en totes les teves compres de material de ciclisme. Recorda que t’oferim diversos mètodes de pagament com PayPal, targeta de crèdit o transferència bancària perquè escullis el que més et convingui i facis les teves compres en un entorn 100% segur. El nostre equip d’especialistes de ciclisme t’ajudarà a escollir el model de Mallots que més s’ajusta a les teves necessitats diàries i alhora s’adapta al teu pressupost. Consulta les categories de Roba dona o utilitza el buscador per trobar els productes de Mallots que vols comprar i aprofita tots els avantatges que t’ofereix la botiga online de ciclisme.


CALENDARI D’ACTIVITATS | Associació Empresaris Alt Urgell\nCETAP, plaça de les moges\nEl proper 8 de gener, de 9 a 10:30h, tindrà lloc al CETAP una jornada sobre “Com prestar serveis a Andorra”. La xerrada serà a càrrec de la Gestoria Estañol. L'objectiu és explicar quin són els tràmits i gestions que cal realitzar per poder realitzar feines a Andorra i resoldre possibles dubtes. La jornada és […]\nEl proper 2 d'octubre tindrà lloc una càpsula formativa, dirigida a empreses i autònoms, que continuarà amb el tema de les "Licitacions electròniques en contractes públics". En aquesta ocasió s'explicarà que és el Registre d'Empreses Licitadores (RELI), com formar-ne part, quina finalitat té, ..... i per tant, la seva utilitat per als que habitualment treballen […]\nJornada “Nova llei de Contractes amb el sector públic”\nEl proper 12 de juliol, de 9 a 14, al CETAP, s’ha organitzat una formació sobre la “Nova llei de contractes amb el sector públic” Aquest acte està dirigit a autònoms i empreses que treballin amb l’Administració Pública. Té com a objectius explicar els canvis i novetats en la normativa vigent, en l’àmbit de la […]\nEl proper 21 de juny, a les 20 h, s'ha organitzat una jornada sobre Empresa Familiar, on es parlarà d'aspectes importants per tenir en compte a l’hora de gestionar una empresa familiar, i també en el moment de plantejar el relleu generacional. La ponència serà a càrrec del Sr. Jordi Tarragona (advocat, PDD i PADE […]\nEl proper 20 de juny, de 14.45 a 17.45, al CETAP tindrà lloc una formació on s'explicarà els requisits sanitaris per petits operadors alimentaris, els plans d'autocontrol, la guia de bones pràctiques i es podrà plantejar possibles dubtes o consultes JORNADA "SEGURETAT ALIMENTÀRIA I APPCC" La ponència serà a càrrec del Sr. Ángel del Río […]


Rosa María Sardà, molt negativa a televisió: "Tinc càncer i no el puc vèncer"\nRosa María Sardà a 'Lo de Évole' La Sexta\nper Jennifer Navarro Redactora 27 d’abril de 2020 10:15\nRosa María Sardà ha concedit una entrevista a 'Lo de Évole' en la qual ha explicat com està vivint el confinament. S'ha mostrat una mica decaiguda, per la situació general però també pel càncer que pateix des de fa un temps: "Estic malalta, més o menys... Tinc càncer, però no saben on el tinc i s'ho inventen. La malaltia està controlada, però el càncer és invencible. Això no es tracta d'una lluita. És una qüestió que els que s'ocupen del tema tinguin més o menys encert a l'hora de programar certes medicacions. Però no es tracta de cap match per veure qui guanya, perquè el càncer sempre acaba guanyant".\nJordi Évole intentava tranquil·litzar-la i animar-la: "No sempre guanya el càncer, a vegades se'n surt. Em resistiré una mica a aquesta afirmació". Als seus 78 anys, Sardà ha reconegut que no està passant el seu millor moment.\nTampoc no l'ajuda veure com el coronavirus està afectant el país de manera brutal: "No sortirem millors, de tot això. Alguns no deixaran de seguir fent el que sigui per acumular milions. Se seguiran venent armes, explotant a la gent i vindran pasteres plenes de gent que no vol ningú".\nUna entrevista molt dura i sincera que ha demostrat que a vegades costa veure el costat positiu d'aquesta pandèmia.\nTelevisió Jordi Évole Famosos


XXI Festa de les Lletres Catalanes del Vallès Oriental - Òmnium Cultural\nXXI Festa de les Lletres Catalanes del Vallès Oriental\nEl professor de la UAB Jaume Aulet va oferir el 25 de novembre la conferència Josep Carner i la dignitat literària d’un clàssic de la poesia catalana, dins del cicle “De Joan Maragall a Màrius Torres”.\nEl passat dissabte 27 de novembre, Òmnium Granollers-Vallès Oriental va lliurar els premis de la XXI edició de la Festa de les Lletres Catalanes a la comarca.\nL’acte, celebrat a l’Hotel Ciutat de Granollers, va aplegar al voltant de cent vint persones vinculades al món cultural de la nostra comarca i, en alguns casos, dels Països Catalans.\nLa delegada d’IB3 a Eivissa i Formentera, Antònia Castelló, va ser l’encarregada de vehicular les diferents parts de l’acte, que va comptar, entre d’altres, amb l’actuació de la poetessa i cantautora granollerina Ivette Nadal, o amb els diferents parlaments que hi va haver, com ara el de Pere Martínez, president d’Òmnium Granollers-Vallès Oriental; Josep Mayoral, alcalde de Granollers o el de Muriel Casals, presidenta d’Òmnium Cultural.\nEl veredicte, fruit de dos jurats, un de narrativa i un altre de poesia, ambdós conformats en la seva totalitat per dones, és el següent:\nXVIIè. Premi de Televisió “Lluís Diumaró”\n(patrocinat per la família Diumaró, dotat amb 500 €)\n– Declarat desert.\nVè. Premi de Periodisme\n(patrocinat per Elèctrica Canet, dotat amb 600 €)\n– Sr. Eloi VILA, de Sant esteve de Palautordera (Vallès Oriental)\n– Per la seva trajectòria professional en el periodisme i el món audiovisual,\nen els quals la seva vinculació amb el Vallès Oriental ha estat i és una\nrealitat present. Per la seva participació en l’impuls i consolidació tant de\nla premsa comarcal del Vallès, com també d’un periodisme nacional àgil i\ndinàmic, en continguts i registres, que mereix el reconeixement d’un\nEloi Vila Escarré (1972) és periodista i escriptor. Com a periodista ha estat\nredactor i cap de la secció d’esports d’El 9 Nou, i conductor d’un programa\nd’esports i d’una tertúlia cultural a Granollers Televisió. També ha estat durant\n4 anys, redactor del programa "Catalunya Avui" de TVE Catalunya; redactor del\nprograma "Alexandria" (programa literari del Canal 33 de TVC) durant tres\ntemporades; redactor del programa "El Club" (magazine de tarda de TV3) durant\ncinc temporades; director del programa "El Club d’Estiu" (magazine de tarda de\nTV3); o subdirector de "Villaguerrilla" (sèrie d’entreteniment per a TV3 amb\nTeatre de Guerrilla). També és articulista d’opinió d’esports d’El 9 Nou, i\nparticipa com a tertulià als programes "El món a RAC1" i "Tu Diràs", programa\nd’esports presentat per Joan Maria Pou, en la mateixa emisora (RAC-1). Com a\nguionista cal destacar la seva participació a "Sota Terra" (programa\nd’arqueologia de TV3) i de l’últim espectacle de la companyia "Marduix".\nActualment és guionista d’"El Convidat", programa de TV3 presentat per Albert\nOm. El 2009 es va estrenar com a autor literari amb la novel.la L’any del senyor,\nde la qual s’han venut méss de 15.000 exemplars.\nPremi de SOCIOLINGÜÍSTICA\nXè. Premi JAUME CAMP de sociolingüística catalana\n(patrocinat per Ester Camp, dotat amb 6.000 €)\n– Sra. Makiko FUKUDA, del Japó (resident a Catalunya)\n– Pel seu treball Els japonesos a Catalunya i la llengua catalana:\ncomunitat, llengües i ideologies.\n– Aquest premi, instituït l’any 2001 per Òmnium Vallès Oriental i que des\ndel 2009 és convocat conjuntament per l’Institut d’Estudis Catalans i\nÒmnium Vallès Oriental, s’atorga al millor treball d’investigació sobre\nsociolingüística referida a qualsevol àmbit geogràfic dels Països Catalans.\nMakiko Fukuda és professora a la facultat de Traducció i Interpretació de la\nUAB, és membre de l’Observatori CUSC (Centre Universitari de Sociolingüística i\nComunicació de la UB), i del Grup de Recerca Inter-Àsia. Investiga des de fa\ntemps la comunitat japonesa a Catalunya i la seva relació amb les llengües. Són\ntreballs seu ja publicats: Col·legi Japonès de Barcelona. Ideologies lingüístiques\nd’una comunitat expatriada a Catalunya (2004) i Usos lingüístics de les famílies\nde l’Escola Complementària de Barcelona (2005).\nXXè Premi juvenil de poesia Pedra de l’Encant\n(patrocinat per Joaquima Canal, dotat amb 450 €)\n– Montserrat BASTONS, de Sant Feliu de Pallerols (Garrotxa).\n– Menció pel treball: Laberint de Creta (lema: atzar)\nMontserrat Bastons (1986), és Llicenciada en Filologia Clàssica per la UB on\nactualment cursa també estudis de Filologia Catalana. És professora de\nsecundària en ensenyament de llengües (català, francès, grec, llatí), i ha tingut\nexperiència docent també a Malabo (Guinea Equatorial, en ensenyament\nprimari (estiu 2007). Té ja obres publicades, Bocins de vida, (2004), Llàgrimes\nverdes (2006) i El camí de la veu (2008). Ha estat guardonada en diversos\ncertàmens literaris: 3r premi exaequo Marti Dot (St. Feliu de Llobregat, 2004), 1r\npremi exaequo de Poesia Festa Major de Gràcia (Barcelona, 2005), 2n premi\nFrancesc Candel (Barcelona, 2006), premi de poesia "Terra de Fang" (Deltebre, 2006),\n1r premi St. Antoni (El Perelló, 2007), premi “Viola de Plata" als Jocs Florals Lliçà\nde Vall (2007), i 1rr premi de Poesia Francesc Candel La Marina (Barcelona,\nPremi comarcal de poesia\n(patrocinat per la Mútua del Carme, dotat 901 €)\nXXIè. Premi nacional de poesia\n(patrocinat per Estebanell Energia, dotat amb 1.803 €)\n– Sr. Joan GUASP, de Consell (Mallorca)\n– Obra: Blai Bonet i del món (lema: Mapamundi).\nJoan Guasp, nascut el 1943, ha alternat des de jove periodisme i literatura però\nés, sobretot, autor teatral. Té escrites més de trenta obres, de les quals vint de\npublicades. També ha escrit i publicat narrativa infantil i per adults. En poesia té\ntres poemaris guardonats i publicats. Una de les seves facetes més originals és la\nd’aforista. L’any 2000 va fundar al seu poble el Museu de l’Aforisme, únic al món\nd’aquestes característiques, i ha publicat cinc llibres d’aforismes. En teatre, ha\nescrit per a infants i joves. Col·labora habitualment a la premsa escrita de\nMallorca. És premi Lluís Carulla d’Actuació Cívica 2009 per la seva tasca en favor\nde la cultura catalana.\nXXè. Premi juvenil de narrativa\n(patrocinat per Fundació Caixa Sabadell, dotat amb 601 €)\n– Sra. Gemma ROMEU, de Tona (Osona)\n– Obra: Focs Follets.\nGemma Romeu, té 17 anys i és estudiant de 2n de batxillerat a l’IES Tona. Des\nde ben petita escriu contes i històries, i fa uns anys s’ha iniciat en el món de la\nliteratura escrivint obres en prosa i també en poesia. És aficionada també a la\nmúsica, i toca la flauta travessera des de fa cinc anys. Ha rebut ja alguns premis\nliteraris com el primer premi del 20è Concurs de Narrativa Infantil i Juvenil de\nRoda de Ter (2009), accèssit al premi de narrativa La Font del Ferro de Tona\n(2008), premi de poesia La Font Morta de Tona (2009), i el premi de poesia\nPedra de l’Encant d’Òmnium Vallès Oriental (2009).\nPremi comarcal de narrativa\n(patrocinat pel Consell Comarcal del Vallès oriental, dotat amb 601 €)\nXXIè. Premi nacional de Narrativa JOSEP SAPERAS\n(patrocinat per la família Saperas, dotat amb 6.010 €)\n– Sr. Baltasar CASANOVA, de Deltebre (Montsià).\n– Obra: Salabror de Riu.\nBaltasar Casanova, nascut a la Cava el 1949, és mestre de primària i a\nsecundària, en les especialitats de llengües (català, castellà i francès) i educació\nfísica. d. Física. Té diverses obres publicades en narrativa i poesia: Des de les\nquatre carreteres (1996), “….històries del Delta (1998), Història de la Parròquia\nde La Cava (1999), Cercle en aigües tranquil·les (2001), Arri, matxo, entra fora\n(2002), Vocabulari de Boca (2003), El darrer Llaüt del Delta,(2004). FFinalista del\npremi Josep Cid i Mulet de narració (1990), ha obtingut els premis Terra de Fang\nde narració (1998) i Vila de Santa Bàrbara de poesia (1999). És col·laborador en\nmitjans de comuniació com Diari de Tarragona, Ràdio delta, Ebre Informes,\nL’Estel, NovaCat, entre d’altres.\n« Vidreres acollirà l’exposició ‘Realitat i Vitalitat de la Llengua Catalana’ a partir del dia 26 de novembre\nÒmnium posa a la venda el llibre amb imatges de la manifestació del 10 de juliol »


Reformes de locals i oficines després del Coronavirus - FS New - Reformas Integrales\nCom serà la tornada definitiva a la feina? En què es concretarà aquesta “nova normalitat” quan parlem dels nostres espais de treball? Passat el primer embat del coronavirus al nostre país, són molts els interrogants sobre com haurem d’adaptar-nos a la nova situació a partir d’ara.\nLa “represa de l’activitat ha guiar-se pel principi de minimització de el risc“, segons ens indicava el Ministeri de Sanitat en la seva guia per a centres de treball sobre mesures per a la prevenció de contagis del COVID19 d’abril de 2020.\nExtremar les mesures d’higiene és una de les principals mesures de prevenció davant la COVID19, juntament amb el manteniment de la distància de seguretat de dos metres entre persones.\nAixò comporta, necessàriament, un replantejament dels nostres espais de treball incloent no només la distribució de mobiliari, prestatgeries o passadissos sinó la disponibilitat de productes i mecanismes de desinfecció i fins i tot, en alguns casos, obres de reforma que permetin adaptar-se a la “nova normalitat”.\nEn qualsevol cas, l’espai d’oficines i locals haurà de ser replantejat per poder adequar-lo a les noves necessitats i reforçar la seguretat del personal que hi treballi.\nEls centres de treball hauran de ser espais segurs però també versàtils i adaptables als canvis que vagin esdevenint-se i a les noves relacions i dinàmiques de treball que s’estableixin. Això, a més, haurà de compatibilitzar-se amb l’eficiència energètica i el respecte al medi ambient .\nUn repte, sens dubte, que haurà de ser abordat des del principi, si volem preparar la nostra empresa per a la realitat que sorgeix després del pas del coronavirus.\nSeguretat i desinfecció: sistemes d’ozó\nL’ozó pot ser usat com a desinfectant de superfícies, materials, equips i mobles, etc. gràcies a la seva potent capacitat virucida i bacetircida, que li permet inactivar la majoria de virus en pocs minuts.\nEls sistemes d’ozó permeten generar ozó en el mateix lloc on s’ha d’aplicar, sense necessitat d’emmagatzemar-i transportar-lo.\nHem de comptar, però, amb el assessorament d’experts per conèixer les diferents opcions que existeixen per a cada tipus de local. En el cas d’espais de menys de 40 metres quadrats i alçades per sota dels 3 metres, com moltes oficines i despatxos, per exemple, es recomanen generadors que siguin de baixa producció i concentració de ozó per a ambients poc contaminats.\nHi ha, per tant, opcions específiques per a diferents tipus de locals com:\nLocals dedicats a la bugaderia que permeten subministrar aigua amb ozó a rentadores tèxtils o bugaderies industrials.\nIndústries alimentàries, restaurants, bars, menjadors, etc.\nAmbients de menys de 40 metres quadrats, amb persones, com despatxos, botigues, sales d’espera, etc.\nAbans d’adquirir i instal·lar aquest tipus de sistemes, cal assessorar-se adequadament per assegurar-se, d’una banda, que compleixen amb la normativa vigent i, de l’altra, per conèixer tots els requisits per a la seva instal·lació i ús.\nPer això, us recomanem que us poseu en contacte amb els nostres experts, que us poden ajudar a conèixer els usos d’aquests sistemes i a triar el més adequat per a cada tipus de local.\nA FSNew treballem amb empreses especialitzades com O + Depurnord, experta en tractament d’aigües, producció de les centrals de purificació d’aigua i que disposa d’una secció dedicada als sistemes d’ozó.\nUn altre element fonamental per a la seguretat dels espais de treball és la ventilació. A la guia del Ministeri de Sanitat abans esmentada s’indica que s’han de fer tasques de ventilació, com a mínim, de forma diària i que s’ha de reforçar la neteja de filtres i augmentar el nivell de ventilació dels sistemes de climatització.\nPer tant, cal que les empreses revisin no solament l’estat actual dels seus sistemes de climatització, sinó que estableixin nous protocols, si cal, per garantir el manteniment adequat d’aquests sistemes ara i en el futur.\nMesures per al distanciament\nNo obstant això, a més de les mesures preventives que tenen a veure amb la higiene de locals, superfícies i ambients, els espais de treball requeriran que es pugui mantenir la distància interpersonal de dos metres que estableix el Procediment d’actuació per als serveis de prevenció de riscos laborals enfront de l’exposició a la SARS-CoV-2.\nEn molts casos, això requerirà reformes de major o menor envergadura. El primer pas serà, sempre, l’anàlisi dels riscos que el nostre actual espai suposa per a les persones que han de transitar-hi: treballadors, col·laboradors, clients, etc.\nHi ha multitud de mecanismes que poden ajudar-nos, des de canvi de distribució de l’espai i mobiliari fins obres de reforma que permetin espais més diàfans en els quals sigui més fàcil mantenir les condicions de seguretat.\nA més, per reforçar la seguretat de clients o treballadors també és recomanable plantejar la instal·lació de vidres, mampares de separació i altres elements físics que actuïn a mode de barrera.\nLa Guia de bones pràctiques per als establiments del sector comercial recomana, per exemple, l’ús de mampares de plàstic o elements físics que assegurin la protecció de venedor/client i que siguin fàcils de netejar i desinfectar. De la mateixa manera, les guies elaborades per la Secretaria d’Estat de Turisme en coordinació amb el Ministeri de Sanitat també recomanen a establiments com ara hotels instal·lar separacions físiques en espais sensibles com la recepció..\nAra que hem de replantejar, necessàriament, els nostres espais de treball, és el moment per implantar millores en tots els aspectes que puguin beneficiar la salut de les persones que desenvolupen en ells la seva activitat.\nUna manera de fer-ho és emprant el mètode Friendly Materials, que ajuda a avaluar com i en quina mesura els materials de construcció que fem servir afecten la salut de les persones.\nPer analitzar si un material és o no friendly, es valora la seva resistència a agents físics o químics, la seva toxicitat en cas d’incendi o la seva composició química, entre d’altres factors.\nSi vols més informació sobre què són i com identificar els materials friendly, no dubtis a posar-te en contacte amb el personal assessor de FSNew.\nSi alguna cosa ens ha ensenyat la crisi sanitària del COVID19 és que les empreses han d’estar preparades per al canvi i convertir els seus espais de treball en espais versàtils, capaços d’adaptar-se als nous temps.\nUna manera de fer-ho és donant el salt a la domòtica, que no només millorarà el confort de les persones que treballen en els nostres locals o despatxos, sinó que, a més, minimitzarà el seu contacte físic amb superfícies d’ús comú com ara interruptors, poms de portes, comandaments, persianes, etc.\nEls sistemes domòtics permeten l’automatització de la majoria d’aquests usos: sistemes d’il·luminació intel·ligent, obertura i tancament de portes i persianes, programació de sistemes de climatització… Amb això, aconseguirem reduir el risc de contagi per contacte amb superfícies contaminades alhora que incrementarem el confort i arribarem a una major eficiència energètica.\nCom reformar el local o despatx per protegir-nos del Coronavirus?\nFSNew ofereix un servei integral en relació amb la construcció i reformes que inclou un estudi previ que identifiqui les necessitats reals dels clients.\nAquest no és un moment per a la improvisació. Per això, no podem llançar-nos a reformes precipitades que ens puguin deixar en una situació compromesa. Ben al contrari, és moment de deixar-se assessorar i d’invertir en seguretat i benestar.\nDesprés de l’estudi de necessitats, els experts de FSNew elaboraran un projecte a mida que es fixi com a objectiu aconseguir la màxima seguretat amb la major rendibilitat i sense costos innecessaris.\nPoseu-vos en contacte amb els nostres experts perquè puguem assessorar-vos\nNo us quedeu amb dubtes


IB3 | Frederick Medina disputa el Nacional de parabàdminton\nIB3 Notícies > esports > Frederick Medina disputa el Nacional de parabàdminton\nFrederick Medina disputa el Nacional de parabàdminton\nUn accident de trànsit li va canviar la vida. Va quedar peraplègic. Durant la recuperació ha descobert aquest esport.\nUn accident de trànsit li va canviar la vida. Va quedar peraplègic. Durant la recuperació a l’hospital nacional de Toledo, va descobrir el parabàdminton.\nÉs la història de superació de Frederick Medina.\nAquest cap de setmana, participa al campionat d’Espanya de Parabadminton que se celebra a Toledo. Ho fa en la modalitat individual i en parella.\nTambé hi serà és un altre mallorquí, Ruben Nova, el futbolista de l’Andratx, que al mes de juliol va tenir un accident de moto. Tots dos varen coincidir a l’hospital de Toledo.


Lleida ret homenatge als deportats víctimes del nazisme - Teleponent\nInici Societat Lleida ret homenatge als deportats víctimes del nazisme\nLleida ret homenatge als deportats víctimes del nazisme\nCol·loquen al carrer Joan Baiget la primera llamborda de les onze que hi ha previstes ubicar davant dels habitatges on van viure els lleidatans empresonats\nLleidatans i lleidatanes hen depositat flors a terra tot just s'ha colocat la llamborda\nLleida ha retut homenatge als seus ciutadans, que van ser deportats als camps de concentració nazi, amb un acte que ha tingut lloc aquesta tarda i que ha consistit en la col·locació d’una llamborda al carrer Joan Baiget, 1, on va viure Miquel Sol Torres.\nAquesta és només la primera de les onze llambordes del Projecte Stolpersteine, que hi ha previst col·locar enguany a la ciutat, davant de l’últim domicili conegut on van viure les persones que van morir o ser empresonats en els camps d’extermini durant la Segona Guerra Mundial.\nL’acte, que ha estat conduit pel tinent d’alcalde Joan Gómez, ha comptat amb la participació de la directora general de la Memòria Democràtica de la Generalitat, Gemma Domènech, i els representants del Centre Excursionista i del Comitè Internacional de Mauthausen, Joan Ramon Segura i Josep San Martín, respectivament. El tinent d’alcalde ha posat de manifest la necessitat d’homenatges com aquest per no oblidar la història i no repetir els mateixos errors.\nLa Paeria, que està treballant entorn el foment de la Pau i la recuperació de la Memòria Democràtica, a fi de sensibilitzar la ciutadania vers la Cultura de la Pau i el respecte als Drets Humans, va firmar l’any passat un conveni de col·laboració amb l’Amical de Mauthausen i el Centre Excursionista per desenvolupar el Projecte Stolpersteine, mitjançant el qual es pogués retre homenatge a les persones de Lleida deportades als camps de concentració.\nDes de l’Ajuntament es va iniciar tot un procés d’investigació per determinar i verificar quines persones de la ciutat podrien entrar en el projecte de les llambordes Stolpersteine. Al final, després de tot un procés de consulta en diversos arxius, es va determinar que hi ha uns 45 lleidatans i lleidatanes que podien tenir la seva llamborda als carrers de la ciutat. Una vegada recollida aquesta informació, va ser tramesa al Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya que actua com intermediària amb l’artista Gunter Demnig a Alemanya.\nDonada la gran quantitat de demanda de llambordes que s’ha produït en els darrers temps, ha estat impossible aconseguir-les totes enguany i, al final, han atorgat 11 unitats a Lleida. Les 10 que avui no s’han instal·lat ho seran durant el 2019 en altres jornades a determinar, malgrat que mentrestant restaran exposades a la planta baixa de la Paeria.\nEl Projecte Stolperteineç\nL’artista alemany Gunter Demnig és el creador del projecte llambordes Stolpersteine. El va desenvolupar als anys 90 per retornar, de manera simbòlica, el nom i els cognoms de les diverses víctimes del nazisme deportades als camps de concentració que van patir una total deshumanització en convertir-se en simples números d’identificació.\nLes llambordes Stolpersteine són col·locades davant de l’últim domicili conegut on va viure la persona deportada, perquè els vianants, en ensopegar amb elles, puguin llegir el text escrit damunt la planxa de bronze que conté algunes dades i dates de qui està dedicada. Aquest fet d’inclinar-se per llegir és un senyal de respecte cap a les víctimes. La primera llamborda es va col·locar l’any 1995 a la ciutat alemanya de Colònia i en l’actualitat ja se n’han instal·lat unes 70.000 a tota Europa i Amèrica Llatina.\nEls onze lleidatans\nLa llamborda escollida per ser col·locada avui ha estat la de Miquel Sol Torres, nascut a Lleida el dia 5 d’octubre de 1897. Miquel Sol va ser mestre republicà i va desenvolupar el càrrec de director administratiu de la Casa de la Beneficència de Lleida durant la República.\nEs va exiliar a França i va entrar a formar part de la xarxa Ponzán, que ajudava a fugitius dels nazis a passar a Espanya. L’any 1942 va ser detingut i després de passar per diversos centres de detenció és traslladat al camp de Buchenwald (Alemanya). Seria assassinat el dia 25 d’abril de 1945, pocs dies abans de l’alliberació del camp pels aliats.\nLes altres 10 llambordes que es col·locaran a Lleida estan dedicades a Ramon Alandí Qui, deportat a Ravensbrück, Peret Barbaroja Sala (Mauthausen-Dachau), Josep Casas Ezequiel (Mauthausen-Dachau), Enric Curià Garius (Mauthausen-Dachau), Josep Estrada Fabregat (Mauthausen-Dachau), Domènec Miñano Lozano (Mauthausen-Hartheim), Josep Pach Roselló (Buchenwald), Pau Pinós Abad (Mauthausen), Manolo San Martín Santamaría (Mauthausen) i Josep Teixidó Badia ((Mauthausen-Gusen).\nDurant l’acte també han participat dos alumnes de l’Institut Guindàvols, que han llegit una carta de Margarida Sol, la filla de Sol Torres, en la qual fa una semblança de qui va ser el seu pare.\nArticle anteriorEl Consell Comarcal de l’Alt Urgell aposta definitivament pel projecte de Museus a la carta\nArticle següentL’Ajuntament de Lleida crea la Borsa Jove d’Habitatge


Un concurs de logotip i una campanya a les xarxes socials enceten els 50 anys de l'Escola Setelsis | Nació Solsona\nUn concurs de logotip i una campanya a les xarxes socials enceten els 50 anys de l'Escola Setelsis\nper Redacció , Solsona, 18 d'octubre de 2017 a les 20:17 |\nLes activitats entorn del 50è aniversari de l'Escola Setelsis van avançant. Les dues primeres accions que es fan públiques són el concurs del logo del 50è aniversari i la campanya #50anysEscolaSetelsis#joambEscolaSetelsis #jovaigestudiaralEscolaSetelsis a les xarxes socials. A continuació us donen a conèixer les bases del concurs del logo i us animem a participar-hi:\nBases del concurs de logotip en commemoració del 50è aniversari de l’Escola Setelsis\n- L’objectiu del concurs és seleccionar el logotip que commemori el 50è aniversari de l’Escola Setelsis.\n- Entenem com a logotip el distintiu gràfic que identificarà el 50è aniversari de l’Escola Setelsis.\n- El logotip ha de ser gràfic, concís, que es pugui conèixer fàcilment i identificable amb la nostra escola.\n- Pot participar en el concurs tothom qui tingui o hagi tingut relació amb l’Escola Setelsis.\n- El fet de participar en aquest concurs suposa l’acceptació d’aquestes bases, així com la conformitat amb les decisions del jurat. Tots els logotips que no compleixin les bases s’exclouran del concurs.\n- Les propostes hauran de contenir un dibuix que es relacioni clarament amb la nostra escola amb el text: ESCOLA SETELSIS 50è ANIVERSARI.\n- El procediment d’elaboració dels originals és lliure, sempre que no presentin cap dificultat per a la seva reproducció. També caldrà presentar una versió en blanc i negre, a l’efecte de reproduccions a diaris, fotocòpies, etc.\n- Els participants es responsabilitzen que no hi hagi drets de tercers i seran responsables de qualsevol reclamació per autoria o plagi.\n- La composició del logotip es presentarà en un full DIN-A4, i en suport digital amb les diferents versions del logotip i amb el format adequat per adaptar les mides a les necessitats.\n- Els treballs s’han de presentar de manera individual. Cal presentar-los juntament en un sobre tancat, dins del qual hi figuraran les dades del concursant (nom i cognoms, adreça postal, adreça electrònica i telèfon de contacte). A la part externa del sobre cal indicar el lema del treball: ESCOLA SETELSIS 50è ANIVERSARI i el pseudònim, que també s’indicarà al dors de l’original.\n- Es pot presentar un màxim de dues propostes per persona.\n- Els originals s’han de presentar en horari escolar o per correu postal a:\nEscola Setelsis, Avinguda Cardenal Tarancón 20, 25280 Solsona\n- El període de presentació comença el dilluns 16 d’octubre i finalitza el divendres 1 de desembre de 2017 a les 5 de la tarda.\n- El logotip serà publicat com a imatge de l’Escola Setelsis durant el 2018, any de la commemoració.\n- El Jurat estarà format per la comissió del 50è aniversari.\n- El logotip guanyador quedarà en propietat de l’Escola Setelsis.\n- Es podran fer els ajustaments que es considerin oportuns per a l’acompliment adequat de la imatge a la impressió.\n- El Jurat es reunirà el dia 4 de desembre de 2017.\n- El guanyador del concurs tindrà el reconeixement de la Comunitat Escolar el darrer dia lectiu del mes de desembre.\n- L’Escola Setelsis es reserva el dret de modificar aquestes bases sense previ avís.\nSocietat, Escola Setelsis, logotip, concurs


CURRÍCULUM - Hopscotch International Preschool\nA Hopscotch, tots els mestres són parlants nadius d'anglès (també bilingües) i es comunicaran amb els nens en anglès. També oferim classes d'espanyol per a parlants no nadius. Fem referència al currículum Early Years Foundation Stage (EYFS) del Regne Unit per estructurar l'aprenentatge dels nostres infants. A continuació, es mostra un desglossament de les set àrees principals d’aprenentatge.\nEducació personal i social\nUtilitzem la rutina i el reforç positiu per proporcionar als nens un marc per desenvolupar hàbits saludables. Encoratgem els nens que reconeguin les conseqüències de qualsevol comportament negatiu, fagin servir bones maneres i siguin considerats i amables amb els altres. A través del joc acuradament estructurat, els nens aprenen a interactuar en grup, a distingir les necessitats pròpies ia desenvolupar un sentit de la diferència entre el bé i el mal. El nostre entorn basat en el joc, els ajuda a desenvolupar les seves habilitats cognitives, de resolució de conflictes, resolució de problemes i autocontrol. Ens enfoquem en la intel·ligència emocional i el desenvolupament de l'empatia i el respecte pels altres i la confiança per desafiar i qüestionar. Enfocant-nos a l'esforç sobre l'habilitat, encoratgem els nostres infants a desenvolupar un equilibri saludable d'autoestima, independència i confiança.\n“El període mes important de la vida d’un nen no es la dels estudis universitaris, sinó la primera edat, des del naixement fins als sis anys..”\nCommunicació i llenguatge\nEscoltar i respondre els senyals verbals i socials és un component clau en el desenvolupament de bones habilitats de comunicació: els nens tenen oportunitats al llarg del dia per millorar aquestes habilitats en una varietat de situacions basades en el joc. Fem servir ‘Letters and Sounds’ perquè els nens obtinguin reconeixement de so, amb habilitats auditives agudes, els nens poden aprendre a llegir de manera més efectiva pel fet que poden distingir entre certs sons i sorolls. El llenguatge es desenvolupa com un mitjà d'expressió poderós a través de cançons, contes i converses tant amb companys com amb adults.\nA una edat primerenca, el desenvolupament físic és extremadament important. Motivem els nostres nens a utilitzar els seus cossos de manera independent, desafiant i interessant a través d'activitats com a sessions diàries de Ioga. Aquests poden millorar la flexibilitat, la força central, la coordinació i la consciència corporal i, a més, millorar-ne la concentració i el sentit d'atenció plena. Comptem amb un ballarí professional al personal, que ofereix classes un cop per setmana als nens. El nostre espai interior i exterior ha estat dissenyat per estimular els nens a superar els límits, assumir riscos i desenvolupar el moviment. Usant material de joc natural, els nens tindran l'oportunitat de descobrir el seu entorn i aprendre sobre la importància de mantenir-se saludables, actius i en sintonia amb la naturalesa.\nTenim excel·lents resultats en prelectura i reconeixement de lletres. Fem servir Jolly Phonics, un mètode d'alfabetització en anglès (líder al món) que ensenya els nens a llegir i escriure usant fonètica d'una manera divertida i multisensorial.\nLa interacció amb la narració oral de contes i els llibres anima els nens a desenvolupar un sentit narratiu, es basa en la seva capacitat per estructurar oracions correctament i enforteix les seves habilitats per recordar. Les rimes i cançons infantils desenvolupen la consciència de la rima i el ritme (un component essencial per a una bona ortografia a l'edat adulta). Tots aquests elements no signifiquen gaire per si sols, però, combinats amb un narrador entusiasta i entretingut, encenen un amor per la lectura de per vida que alhora motiva els nens a aprendre a llegir tan aviat com puguin.\nPer desenvolupar la comprensió i el pensament matemàtic, els nens primer han de desenvolupar un fort sentit dels patrons; això els pot ajudar a reconèixer les diferents seqüències involucrades a comptar. Aquí a Hopscotch comptem amb personal especialitzat en Matemàtiques, que també dirigeix tallers per a pares sobre els millors mètodes per donar suport a l'aprenentatge dels seus fills. Donem suport al sentit numèric d'hora a través de rutines diàries, rimes i cançons d'acció, jocs circulars i mitjançant l'ús d'objectes concrets. També fem servir tecnologia per introduir la codificació a iPads i trencaclosques Tangram per desenvolupar la resolució de problemes, el pensament crític, les habilitats espacials i un sentit intuïtiu de la geometria.\nEstem compromesos a proporcionar un entorn d'aprenentatge que animi els nens a experimentar amb la seva creativitat natural. Oferim oportunitats perquè els nens s'expressin mitjançant l'art, la dansa, el moviment i el joc de rols, i creiem que l'expressió artística és molt més un procés que no pas un producte. Com a escola ecològica, preferim utilitzar materials reciclables i naturals i reutilitzar la quantitat més gran possible d'articles d'un projecte a un altre.\nLa música construeix el desenvolupament general del cervell i crea vies al cervell que milloren el funcionament cognitiu d'un nen. El llenguatge, la lectura i les habilitats matemàtiques, en particular, es desenvolupen mitjançant activitats musicals. A Hopscotch comptem amb un especialista en música al personal dedicat a crear un ambient ric en música on els nens escolten i fan música.\nEntenent el món\nEl nostre objectiu és donar suport als nens en la cerca de donar sentit al seu entorn, local i global. Es fomentarà la curiositat natural dels nens per qüestionar les fonts i els orígens dels aliments que mengen, els objectes amb què juguen i l'entorn que exploren. Se'ls anima a aprendre i comprendre les seves pròpies diferències i explorar la diversitat com una part bonica del seu món.


L’Ajuntament de Palamós atorga la Beca Cooperativa La Equitativa 2019-2020 a un projecte sobre el patrimoni etnològic immoble de Palamós\nPalamós.- “Inventari del patrimoni etnològic immoble del terme de Palamós” és el títol del projecte que ha guanyat la 10a edició de la Beca Cooperativa La Equitativa 2019-2020.\nAquest projecte treballarà en la identificació i el coneixement dels béns que conformen el patrimoni etnològic immoble de Palamós i incidirà en la documentació i l’enregistrament dels testimonis de les activitats vinculades a aquests béns. L’autor és Jaume Badies Mata, arqueòleg i investigador.\nEl treball guanyador Inventari del patrimoni etnològic immoble del terme de Palamós és un projecte amb notable interès per al municipi de Palamós pel fet que suposarà la reunió en un únic document de l’inventari dels elements que componen el patrimoni etnològic immoble del municipi.\nLa recerca té, a més, la voluntat de centrar-se en l’estudi de la memòria que acompanya aquests béns, de recollir i documentar els testimonis que sustenten i justifiquen l’existència d’aquests elements immobles.\nEl desenvolupament del projecte, que es realitzarà al llarg dels anys 2019 i 2020, comportarà treball de camp i permetrà conèixer l’estat de la qüestió dels elements que constitueixen el patrimoni etnològic immoble de Palamós.\nL’autor del projecte és llicenciat en Geografia i Història per la Universitat de Barcelona i màster en Museologia i Gestió del Patrimoni Cultural en aquesta mateixa universitat. Té una àmplia experiència en l’àmbit de la gestió del patrimoni cultural, especialment l’etnogràfic, així com en la recerca.\nLa dotació de la Beca és de 3.100 euros, i té caràcter bianual; pren el nom de l’antiga societat Cooperativa La Equitativa de Palamós i està organitzada pel Servei d’Arxiu Municipal.\nArxivat com a: Cultura, Gavarres, Història, Medi ambient, Patrimoni, Societat Etiquetat com a: ajuntament de Palamós, beca, cultura patrimoni, Gavarres, historia, inventari, natura, Palamós CF, patrimoni etnològic


Com triar un restaurant per a una primera cita - Cites Masculines\nCom triar un restaurant per a una primera cita\nEl xef i escriptor nord-americà James Beard va dir una vegada: 'El menjar és el nostre punt comú, una experiència universal'. En poques paraules, tothom menja. I per a alguna cosa així com a primera cita on el menjar és la peça central, què mengeu, com el mengeu i on el mengeu, permet a una dona conèixer un tros de la vostra psique.\nHi ha pràcticament centenars a milers d’opcions de restaurants en qualsevol ciutat o ciutat. Els nois, quan planifiquen una primera cita, tenen en compte alguns dels nostres consells sobre com triar un lloc ideal per menjar.\nper què els nazis van triar l’esvàstica?\nSi us preocupa especialment la primera cita, trieu un restaurant on el menjar no sigui l’únic punt central.\nPodria ser kitschy com el de Dave & Buster, on podreu prendre una cervesa i jugar a jocs arcade abans de seure a menjar. O pot ser més exclusiu com una graella hibachi japonesa verdures, arròs fregit, marisc i filet es cuina al davant mateix.\nSi us quedeu sense coses per parlar, sempre podeu centrar-vos en les habilitats culinàries del xef i en els formatges curts.\nTant se val si el vostre restaurant de cadena preferit ofereix vins de casa per dos. Trieu un restaurant amb un toc únic.\nPot ser una experiència de granja a taula on el menú canvia en funció dels aliments locals de temporada o un maridatge de set plats i vins en un lloc històric. pensió .\nSigui com sigui, penseu en el restaurant que trieu abans de decidir-vos per la cuina quotidiana i estàndard.\nDerrugeu les parets del vostre cafè o bistrot tradicional i demaneu menjar per emportar per fer un pícnic a la platja o al parc. Feu una comanda per endavant i assegureu-vos que el menjar viatjarà bé fins a la vostra destinació.\nQualsevol dama quedaria impressionada per la cura de triar l’aire lliure com a primera cita. No us oblideu d’una manta, un esprai d’insectes, un obridor de vins i ampolles, aigua i sal i pebre. A gerro de roses i gemmes tampoc no faria mal.\nQuan trieu un restaurant per primera vegada, mantingueu-vos allunyats de restaurants de la cadena antiga i avorrits que ofereixen especials de happy hour i aperitius gratuïts amb fajita que escolliu.\nels científics descobreixen idiomes perduts al monestir egipci\nEn lloc d’això, reflexioneu sobre una experiència gastronòmica única, desinhibida i plena de vida.\nels peixos suecs provenen de Suècia\nels nens solen ser exigents amb els aliments de gust fort perquè\nquan donar el vostre número de cites en línia\nvenent territori de louisiana als estats units\ncronologia de la història de la religió a Amèrica\nel que fa que l'home vermell sigui racista vermell\nmapa dels plans actuals a l’aire


Relat "En Butxaca i en Ratllat"\nInici > detall del relat: En Butxaca i en Ratllat\nEn Butxaca i en Ratllat\n- Valoració de 2.13\nAvui me'n vaig de casa. Hi he viscut vint-i-tres anys. Els pares m'han abraçat i la mare ha plorat una mica, però sé que plorarà molt. Ho sé. Ahir vam fer un àpat especial, tot el que m'agrada més era a taula. Vaig parar-la per darrer cop com a fet quotidià. Vaig treure les escombraries per darrer cop com a rutina diària. Quan sigui a l'àtic que he llogat amb la Cristina ja vindran aquestes coses!\nLa mare va plorar perquè sóc el petit, el darrer que deixa el niu. Haurà d'esperar que li entrin néts. Què farà, sense un nen amb qui jugar? És tan nena, ella! Els darrers anys s'ha anat pensint. Jo m'he fet gran, no em calen contes a la nit ni històries inverossímils com quan em portava al darrere de la bicicleta cap a escola. Fa temps, d'això. Al pati feiem dibuixos sobre les rajoles amb guixos, pedres i fulles. Observàvem els núvols i reiem amb les formes estrambòtiques que prenien. Ella em va ensenyar que si són blancs són de nata i estiràvem braços i obríem mans per agafar-los i menjar-ne qui més guanya i tip es tira pets.\nQuan tots eren fora, he caminat per la casa plena de records amb un silenci solemne. Les llàgrimes feien força per no ser dèbils.\nHe entrat a la meva habitació, petita. Cada vegada més petita. Sobre el llit que mai es feia, descansant contra el coixí....en Butxaca i en Ratllat! Els peluixos més antics, de la meva edat. Quantes aventures van protagonitzar acompanyats per la veu apassionada de la mare, amb moviments destres. Per acabar fent-me companyia al llit abans del petó de la bona nit.\nI les llàgrimes per fi han fet la seva feina.\nbloodymaruja | 31-05-2012\nMolt i molt bé en Butxaca i en ratllat!\nAnaïs | 30-05-2012\nNena, li haurem de donar les gràcies al "buf!" el relat és dels nous més comentats...\nperò bé, ni buf, ni baf, a mi em va agradar aquest text, i punt.\nValoració mitja: 2.13


TRIBUNA BERGUEDANA: RUCADES\nPublicat per Roser Vila Pujol a 19:20\nQuirset 21 de juliol de 2012 a les 20:02\nRealment les coses són diferents segons del costat que es miren...\nEloi 21 de juliol de 2012 a les 20:08\nAl meu poble no fem tantes rucades.\nratipotis 22 de juliol de 2012 a les 15:18\nLa primera vegada que es llegeix un relat dels companys i companyes relataires ho solc fer a corre cuita, és quan el rellegeixo que hi veig connotacions que m'han passat per alt dutant la primera lectura.\nQuirset i Juliet ens podrient donar moltes lliçons sobre respecta i bon viure.\nAriadna 26 de juliol de 2012 a les 22:00\nLa Festa dels Elois, tan berguedana, però vista des de l'altre banda, la dels pobres animals que l'han de suportar.\nRoser Vila Pujol 28 de juliol de 2012 a les 22:09\nSí, la majoria de coses tenen dos costats el bo i el "dolent". La Festa sol agradar a tothom, però realment els animals fan una mica de pena pel fet que no són capaços de canviar la situació.


Ana María Aldon, parella del torero, assegura que Ortega Cano no es pronunciarà al respecte perquè encara no ha vist el documental de Rocío Carrasco\nper Lorena Peña 20/04/2021 08:45h\nGloria Camila i el seu pare, José Ortega Cano, han gaudit aquest dissabte, 17 d'abril, d'una vetllada en un centre comercial de Madrid. Ara bé, la sorpresa ha arribat quan s'han topat amb Fidel Albiac. Així doncs, Albiac, que necessitava anar a la farmàcia Fuente del Fresno, no esperava trobar-se amb la família Ortega Cano en el mateix centre comercial. Tot i això, les dues famílies no han creuat mirades i han fet tot el possible per dissimular.\nFidel ha continuat fent cua a la farmàcia, mentre el torero, la seva filla i el nuvi de Gloria han recollit les seves pertinences i han marxat del recinte. No obstant això, és possible que aquesta no hagi estat la primera vegada que es troben en el mateix lloc, ja que les dues famílies viuen molt a prop.\nAmb tot això, la premsa ha volgut parlar amb Ortega Cano per saber com ha estat aquest retrobament, però no s'ha pronunciat al respecte. De fet, tota la família del torero ha decidit callar i no opinar sobre la sèrie documental 'Rocío, contar la verdad para seguir viva'.\nEl fill d'Ortega Cano està ingressat en un centre psiquiàtric\nJosé Ortega Cano ha preferit no pronunciar-se sobre la polèmica que ha iniciat Rocío Carrasco, però sí que li ha dedicat unes paraules al seu fill José Fernando, qui fa cinc anys que està ingressat en un centre psiquiàtric. Així doncs, el torero desitja que el seu fill torni ben aviat a casa per estar amb la família.\nJosé Fernando haurà de fer front a un judici contra la seva parella, Michu, per no respectar la llei | Instagram\nNo obstant això, el fill d'Ortega Cano podria romandre molt més temps en el centre psiquiàtric si no aconsegueix guanyar el judici que té pendent contra la seva parella, Michu. Cal recordar que l'any 2017, José Fernando va trencar l'ordre d'allunyament per poder veure a Michu.\nRocío Carrasco no dona més oportunitats\nLa dona de Fidel Albiac té molt clar que farà tot el possible per tacar la imatge de totes aquelles persones que li han fet mal. De moment, ja ha parlat del seu exmarit Antonio David Flores; el seu tiet, Amador Mohedano; els seus germans, Gloria Camila i José Fernando; el vidu de la seva mare, José Ortega Cano i els seus fills, Rocío i David Flores.\nLa filla de Rocío Jurado ha trencat el seu silenci i ha confessat que Ortega Cano no va portar-se bé amb la seva mare. Per aquest motiu, Rocío Carrasco no vol saber res del torero i fins i tot ha afirmat que «no vull que formi part de la meva vida». A més, ha assegurat que Ortega Cano sabia com es comportava Antonio David Flores amb ella i, tot i això, segueixen sent amics.\n«Ortega era conscient de certs episodis del meu embaràs i alguns més... Això no deixa de fer-me mal en el sentit que jo a José sempre vaig tenir-li afecte. Parlo en passat... Perquè ara no vull que formi part de la meva vida», ha sentenciat la mare de David i Rocío Flores.\nAna María Aldon, actual parella del torero, ha confessat que José Ortega Cano no es pronunciarà al respecte i fins i tot els metges li han recomanat que no miri el documental.


Mareta, de quina classe som a casa? (David Cirici)\nDAVID CIRICI BARCELONA 04/12/2011 00:00\nEm va contestar que érem de classe mitja. Aleshores jo devia tenir vuit anys i tot just es començava a parlar d'aquesta classe que fins aleshores no tenia nom, i que encara va trigar uns quants anys a ser mitjana en lloc de mitja.\nLa resposta de la mare no em va servir de gaire, perquè és el que deia tothom a l'escola. Però la realitat és que hi convivien nens amb Mercedes, xofer i casa a Palau de Plegamans amb nens de famílies nombrosíssimes, amb pis de lloguer i sense ni cotxe, ni nevera, ni tren elèctric. I en el meu cas, com que sóc el petit de sis germans, amb els llibres, els patins i les pistoles de cowboy heretats.\nAmb el temps, esclar, he pogut entendre que, com altres nens de l'escola, a casa érem fills d'una burgesia vinguda a menys que es va transformar en una classe mitjana encara precària, però amb formació i amb cultura. No teníem nevera però teníem milers de llibres. I això és molt.\nDe sobte a casa els Carbonell, al pis de dalt, es van començar a sentir els crits dels indis, i els trets i cavalls al galop dels cowboys. Havia arribat la televisió. En canvi, des de casa els Wagensberg, al pis de sota, només ens arribava la veu de la mare cridant els nens a estudiar.\nEl Dos Cavalls i la tele\nA l'escola van aparèixer els primers Sis-cents, els Dos Cavalls i els Dauphine, d'uns colors que ja no existeixen, i els nens van començar a parlar de Rintintín i de Bonanza, sèries que jo només podia veure, de tant en tant, a casa dels veïns de dalt. La nevera va ocupar el seu únic lloc possible al passadís, entre llibres, el Nadal del 1962.\nPer fi el 1963 va venir l'aparell de la tele, per anunciar-nos que havien matat en Kennedy. I l'estiu del 1964 vam començar a anar amb un Sis-cents descapotable, que durant molts anys el meu pare també va posar al servei de la cultura, perquè va servir per visitar centenars d'esglésies romàniques. I jo que em marejava!\nA aquesta classe mitjana filla de la burgesia s'hi van afegir, a la dècada dels anys setanta, els assalariats amb bons sous, amb una formació més aviat justeta i amb uns objectius vitals molt lligats a la possessió de cotxes ostentosos i de segones residències, en un procés imparable que als anys noranta es va ampliar amb les hipoteques barates i la xauxa consumista de les grans superfícies i marques populars, i que va culminar a finals del segle, quan més del 65% de la població catalana es podia permetre anar a esquiar, viatjar a Kènia o ser propietari d'una casa aparellada a Sant Fost de Campsentelles.\nAra el pastís es comença a desfer i el gran cuiner del sistema ens diu que, si en volem menjar, haurem de treballar més i millor.


4Actors cèlebres i llistes d'actors\n5Actrius en papers masculins\n6Actors vestits de dona\nCommuta la subsecció Actors vestits de dona\n7Premis als actors\nintèrpret i creative and performing artist (en)\nSembla que el primer actor que registre la història, el 534 aC (probablement el 23 de novembre, a causa dels canvis en el calendari, durant la història, fa difícil de determinar-ho exactament), quan el grec Tespis va representar al Teatre de Dionís, i va ser el primer que va dir paraules com una representació. Abans de la representació de Tespis les històries es cantaven i dansaven en un estil narratiu en tercera persona. En referència a Tespis en refereix als actors, a vegades, com a Tespis. El mite teatral mantén fins avui que Tespis existeix com un esperit maliciós, i dels desastres en el teatre es dona la culpa, a vegades, a la intervenció del seu fantasma. En la Grècia clàssica, només els homes podien ser actors. Es tapaven la cara amb màscares grotesques. Continuaren d'aquesta forma durant l'Imperi Romà.\nActors cèlebres i llistes d'actors[modifica]\nActrius en papers masculins[modifica]\nActors vestits de dona[modifica]\nPremis als actors[modifica]\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Actor&oldid=29981329»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 13 abr 2022 a les 20:55.


Apartment Saro & Tea Tusa Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nApartment Saro & TeaApartamentContrada Torrazza Porto Marina Lotarello (ss113), Tusa, Tusa, Itàlia - Veure al mapaExcepcional9,3Basada en27comentarisApartment Saro & TeaVeure més fotos"La vista des de l'apartament és espectacular"JosepEspanyaVeure més fotosVeure totes les 35 fotos\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartment Saro & Tea és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Castel Di Tusa. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Apartment Saro & Tea ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar, lloguer de bicicletes per garantir el més gran comfort possible als seus clients. L'ambient de Apartment Saro & Tea es reflexa en cada habitació. piscina privada, aire condicionat, balcó/terrassa, aparell de televisió, cuina americana són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen piscina exterior, spa estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Apartment Saro & Tea la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Castel Di Tusa.


Aeroport BCN-Costa Daurada | Diari de Tarragona\nAeroport BCN-Costa Daurada\nDecisions de futur. Ningú diu que resoldre el present sigui fàcil, i menys encara saber on serem d’aquí a vint anys segons el què acabem fent ara\n07/06/2021 07:25 | Actualizado a 08/06/2021 08:15\nDes d’aquest dilluns és festa major. Sí el Procicat diu que ens tornen les festes majors amb les bones dades d’evolució general de la pandèmia, i amb el progrés de la vacunació que fa que a Catalunya ja hi hagi 3 milions de persones que tenen la primera dosi, i que més d’ un milió set-centes mil la pauta completa.\nI amb aquest camí de represa ens van acompanyant debats com el de l’ampliació de la tercera pista de l’aeroport del Prat que un cop més ens demanen celeritat en els determinis. Són cinc-cents metres de pista, i 1.700 milions d’inversió que AENA promet perquè aquest aeroport es transformi en un hub de connexions intercontinentals.\nSón debats prepandèmics, són debats preprocès, són debats ancorats en un model arnat de xarxes aeroportuàries, de xarxes d’infraestructures, i que com acostuma a passar des de Tarragona ens ho mirem com espectadors.\nDe fet és el vell mal d’Almansa que com diu la dita «a tots mos alcanssa». Aquest model de l’Espanya radial, que té com a epicentre Madrid, i que deixa perdre milions i els costos que siguin, ja s’ha vist amb el Corredor del Mediterrani, s’ha vist amb l’AVE, es veu amb AENA i els aeroports.\nAquella «manifestació» dels homes amb corbata que es van reunir el 2007 a instàncies de l’IESE a Barcelona reivindicant la transferència de la capacitat de decisió aèria, que AENA canviés a un model descentralitzat on cada aeroport tingués una gestió, s’ha reproduït ara a instàncies d’ESADE, canviant d’objectiu de pressió.\nSi l’any 2007 la càrrega era el Govern espanyol, ara el 2021 (14 anys perduts) la pressió és sobre el Govern, i les autoritats catalanes. És clar que El Prat s’ha anat situant com un dels aeroports europeus de referència, i que ha arribat als 55 milions de passatgers, i que fins i tot tal com està encara podria traslladar-ne més, però aquesta nova inversió va més enllà de l’arribada de turistes, sinó que busca que Barcelona sigui punt de connexió intercontinental.\nAixò, segons els defensors de l’ampliació, empresaris i camabres de comerç, permetria captar un altre perfil de viatgers d’empreses i inversions, més enllà del turista. Generaria 90 mil llocs de treball directes i riquesa, o com diu l’economista Germà Bel, «podríem portar molta gent a la gana per no ampliar-lo».\nA la contra hi trobem des d’ecologistes, pagesos i municipis de la zona de Barcelona que consideren que ja hem arribat a un límit de moviment, i que aquestes obres de prolongació de la pista 3, i una nova terminal satèl·lit tindrien uns efectes desastrosos per l’àrea d’aiguamolls de La Ricarda, i aquell espai natural.\nAena proposa un intercanvi de terrenys al sud de l’aeroport com a intercanvi d’aquest espai natural protegit perquè la UE no ho bloquegi.\nEl Govern Aragonès-Puigneró, que necessita dels vots de la CUP per mantenir-se, haurà de decidir què fa, i per això ha creat una comissió amb tots els afectats i interessats que hi puguin afegir el seu punt de vista. La decisió va més enllà del creixement lineal de l’aeroport, afecta tot el país.\nI les lliçons de la Covid també s’han de tenir en compte. Per això en aquesta comissió també hi deurà haver representació de les nostres comarques. Això beneficiarà l’aeroport de Reus-Costa Daurada? Seria millor que passés a ser l’aeroport Barcelona-Costa Daurada? Barcelona-Reus? Barcelona 4? Pot ser-ho? Poden funcionar com una quarta pista, ja sigui Reus, ja sigui Girona, si s’opta per no allargar la 3? Que El Prat esdevingui un hub intercontinental ja es beneficiós per l’aeroport de Reus en si?\nLes cambres de Comerç de Tarragona- Reus-Valls demanen visió global, que hi hagi connexió d’AVE entre aeroports, i gestió individualitzada de taxes. Una estació intermodal a l’aeroport de Reus permetria arribar a Barcelona en mitja hora als passatgers que hi arriben. I mitja hora és el que ens trobem també a d’altres aeroports d’Europa.\nUn consell rector per l’aeroport i les decisions en infraestructures, una mirada més estratègica que tàctica. I una sensació de fer tard, de perdre trens i vols. Sense perdre la necessitat d’un futur descarbonitzat i sostenible. Ningú diu que resoldre el present sigui fàcil, i menys encara saber on serem d’aquí a vint anys segons el què acabem fent ara.


El Japó dels samurais als còmics\nUs hem preparat una guia de lectura de còmics sobre el Japó feudal, especialment el Japó dels samurais.\nLa majoria de còmics estan ambientats entre finals de l’època Edo (1603-1868) i a principis de l’era Meji (1868-1912). Un període de guerra entre l’antic regim, el shogunat, i l’emperador. Amb la victòria de l’emperador es va posar fi al feudalisme, el país s’obrí a occident i començà l’Edat Moderna. La pau va portar la desaparició de la figura dels samurais.\nUna gran varietat d’històries, des de les més realistes a les més fantàstiques. Un recorregut per una forma de vida, les seves costums i el folklore de l’època, i una oportunitat per conèixer la figura dels mítics guerrers samurais i els errants ronins.\nDel 15 de gener al 28 de febrer, podeu consultar-los a l'expositor de còmics del replà de planta baixa.\nData de creació: 21/01/2019\nÚltima actualització: 21/01/2019\n5 ronin : los 5 caminos\nMilligan, Peter , Coker, Tomm , Coker, Tomm\nTorroella de Montgrí : Panini, DL 2011\nBarcelona : Edicions 62, 2012\nBarcelona : Planeta Cómic, 2011\nBarcelona : Glénat, cop. 2006\nBarcelona : Glénat, 2005\nLa Madre de las montañas\nBarcelona : Planeta DeAgostini, cop. 2010\nOkko : El Ciclo de la tierra\nBarcelona : Yermo, DL 2016\nOkko : El Ciclo del agua\nBarcelona : Yermo, DL 2015\nOkko : El Ciclo del fuego\nOkko: El Ciclo del aire\nHub , Michalak, Emmanuel , Michalak, Emmanuel\nOkko: El Ciclo del vacío\nBarcelona : Glénat, 2010\nRurouni Kenshin : el guerrero samurai\nBarcelona : Glénat, 1999\nBarcelona : Planeta Cómic, 2018\nBarcelona : Ivrea, 2003


Plaça Reial | GROC GRUP AMBIT\nPosted on diciembre 10, 2013 by Groc\nRestauració Façanes Plaça Reial\nHistòria de la Plaça Reial\nPlaza Real 1925\nProjecte plaça: Francesc Daniel i Molina, arquitecte\nProjecte i construcció plaça i edificis: 1848-60\nInspirada en les urbanitzacions franceses d’època neoclàssica, la plaça Reial és l’única de les que es van projectar a Barcelona durant el segle XIX realitzada íntegrament segons el disseny inicial.\nEl 1841 l’Ajuntament convocà un concurs per construir un teatre al lloc de l’antic convent dels Caputxins, desamortitzat el 1835, que des de l’exclaustració complia aquesta funció.\nEl 1848 Francesc Daniel i Molina guanya un nou concurs, ara ja de projectes per convertir el solar en espai públic.\nLa plaça es començà a construir el mateix any, reduint les dimensions de la projectada i donant-li una lleugera irregularitat per tal de millorar l’enllaç amb els carrers preexistents, irregularitats quasi imperceptibles gràcies a petites variacions del mòdul del pòrtic i a la partició de la façana de major longitud mitjançant el carrer Colom, també porxat, que permet una millor connexió amb la Rambla.\nLes obres foren enllestides el 1860 i quatre anys després ho foren també els acabats de les façanes.\nLa façana dels edificis és uniforme, de marcat caràcter academicista, amb un pòrtic amb pilars i arcs de mig punt a la planta baixa, que suporten un ordre gegantí de pilastres corínties de dos pisos d’alçada amb el seu entaulament, sobre el qual s’eleva un darrer pis amb finestres que actua a manera d’àtic lleugerament endarrerit.\nLa façana està decorada amb motius de terra cuita hel·lenitzants, bustos de navegants i d’exploradors americans i escuts aguantats per infants indis.\nEl tractament dels enllaços és de gran qualitat, destacant el passatge Bacardí, cobert amb claraboia i creuat per un pont de ferro i vidre, i el passatge Madoz, tractat com a pati descobert que connecta amb el carrer Ferran mitjançant un pòrtic de tres arcs. Un i altre estaven ja previstos al projecte original.\nL’ornamentació i jardineria de la plaça ha tingut diversos aspectes.\nA final del segle passat, per tal de donar-li una ordenació definitiva, Antoni Gaudí va fer dos projectes successius, un en què la font central estava envoltada de quatre fanals, i un altre en el qual només hi havia dos fanals. Aquest darrer és el que es va dur a terme, i actualment només en resten la Font de les Tres Gràcies i els dos fanals dissenyats per Gaudí.\nRecentment, entre 1982 i 1984, la plaça ha estat restaurada i remodelada amb un projecte dels arquitectes Federico Correa i Alfons Milà. Es van substituir els parterres que subdividien l’àmbit central per un paviment continu de pedra, del qual surten les palmeres que de sempre han complementat la plaça. També es va eliminar la circulació rodada per buscar un tractament de plaça-saló. Paral·lelament es van restaurar les façanes dels edificis que la tanquen i dels passatges.


Geneta | Museu de les Terres de l´Ebre\nEls mamífers carnívors\nTEMA: Els mamífers carnívors\nNom de l’objecte: Geneta\nNúmero de registre dels objectes: 6.545\nDimensions: 46 alçada x 44 amplada x 35 profunditat\nLloc precís: Carretera antiga d’Amposta a Freginals\nLa geneta comuna o gat mesquer (Genetta genetta), és un mamífer carnívor de la família dels vivèrrids. Es creu que la seva presència a Europa és recent, ja que no s’han trobat restes fòssils d’aquesta espècie, motiu pel qual es pensa que va poder ser introduïda per l’home, ja sigui pels fenicis, romans o els àrabs com a animal domèstic per controlar les poblacions de rates i ratolins. La podem trobar a tota la península ibèrica, al sud de França i al nord del Sàhara. A Catalunya està força estesa per tot el territori, tot i que no viu a les zones humides litorals com ara el delta de l’Ebre.\nÉs un animal que recorda a un gat, tot i que té el cap més allargat, la cua més llarga i peluda, i les potes més curtes. El seu pelatge és gris pàl·lid i molt suau, i té taques al cos de color negre i anells a la cua. El cap és petit amb ulls i orelles grans, les potes com els felins tenen les ungles retràctils. És extremadament flexible, el qual li permet entrar en espais molt petits, el seu cos és allargat i elàstic i està molt ben adaptat per trepar.\nLes genetes del nostre país viuen en zones boscoses, amb especial predilecció pels alzinars, zones amb matolls espessos, però també les podem trobar en zones de conreu com hortes, oliverars o tarongerars. Són grans trepadores i s’enfilen als arbres en facilitat, són una espècie molt adaptable a les diferents condicions climàtiques i ambientals.\nLes genetes són molt bones caçadores, de costums nocturns i molt sigil·loses. Maten a les seves preses d’una forta mossegada al coll i tenen una dieta variada, que consisteix en petits mamífers (especialment rosegadors), llangardaixos, ocells, rèptils, amfibis, insectes i, fins i tot, fruits, tot i que sembla ser que la seva presa preferida és el ratolí de camp.\nÉs un animal que té pocs depredadors i es considera que a Catalunya no és una espècie especialment amenaçada. Tot i així els principals factors de risc que presenten les genetes són la caça il·legal, els atacs de gossos assilvestrats i els atropellaments. Precisament l’exemplar que presentem aquí es va trobar atropellat a prop de la població d’Amposta, en la carretera que va d’aquesta població a Freginals.\nAnar a la serra de Montsià o als Ports, a un ambient boscós, i buscar rastres de mamífers. Si volem podem resseguir les vores d’una carretera per poder identificar espècies de fauna atropellada.\nAgafar dos pinzells i diferenciar quin dels dos està fet amb pèl natural i quin amb pel sintètic.\nAconseguir un gat domèstic i comprovar les diferències i semblances que existeixen entre totes dues espècies.


Les 'veus de Castelló a Madrid' recullen les seues actes com a Diputats i Senadors\nLes ‘veus de Castelló a Madrid’ recullen les seues actes com a Diputats i Senadors\nSusana Ros, Germán Renau, Óscar Clavell, Marisa Saavedra i Alberto Asarta, ocupen els cinc escons a l'Hemicicle i Salomé Pradas, Vicente Martínez i Artemi Rallo, són la representació castellonenca a la Cambra Alta.\nVista general de l'hemicicle del Congrés. EFE/Arxiu\nEls cinc representants electes per la demarcació de Castelló, que ocuparan en escons pertinents al Congrés dels Diputats, i els tres respresantants al Senat ja tenen les seues actes. Així, després dels resultats electorals el passat 10 de Novembre i en fer-se efectiva l’acceptació de l’acta, Susana Ros i Germán Renau, del PSOE, Óscar Clavell, com a representant del PP, Marisa Saavedra, per la formació morada d’Unides-Podem i Alberto Asarta, com a representant de Vox, són, oficialment les veus de la província al Congrés dels Diputats a Madrid. Per la seua part, i com a senadors, Salomé Pradas, Vicente Martínez i Artemi Rallo, són ja la representació castellonenca a la Cambra Alta.\nEn una jornada d’entrades i eixides a la Ciutat de la Justícia de Castelló, amb somriures, no massa habituals quan els polítics xafen estes instal·lacions, cada partit, ha aprofitat per a dir la seua.\nPer part dels socialistes, el diputat socialista en el Congrés, Germán Renau, ha manifestat que “per al nostre partit, el partit socialista, que ha tornat a guanyar les eleccions generals a la província de Castelló, és una satisfacció poder comptar amb quatre representants en les Corts Generals”.\n“A partir d’ara s’inicia una etapa en la qual treballarem per portar cap avant les polítiques progressistes, les úniques polítiques que ens fan avançar. Treballarem per la igualtat, per la memòria històrica, per la posada en valor de la despoblació, la millora de les infraestructures, la sanitat. Establirem prioritats econòmiques, socials i mediambientals que uneixen als partits progressistes i la societat civil, per a garantir l’estabilitat durant tota una legislatura, i no deixarem que s’impose el discurs de l’odi”, ha afegit Renau.\nTambé els diputats nacionals del Partit Popular per Castelló han acudit este dimarts a la Ciutat de la Justícia per a recollir les actes que acrediten la seua elecció com a parlamentaris. Óscar Clavell, Salomé Pradas i Vicente Martínez “per a defensar a Castelló”, com han destacat.\nTal com ha explicat el diputat nacional del PP, Óscar Clavell, “ens enfrontem a una legislatura molt complicada que pot suposar un greu perjudici per a la nostra província”, ja que “ens enfrontem a un govern radical i sense projecte que prioritza les butaques a un projecte de futur per a Castelló”.\nClavell ha manifestat que “la província necessita polítiques reformistes, moderades i de futur per a crear oportunitats” i “el que menys mancada li fa a Castelló és un altre Govern de Sánchez que és el que ha paralitzat i bloquejat totes les inversions per a Castelló”.\nPer a això, el diputat nacional ha manifestat que “el PP defensarà la província de Castelló i els parlamentaris del PP defensarem per sobre de tot al territori de manera lleial i constructiva”.\nPer la seua part, la Diputada de Podemos, Marisa Saavedra, penjava orgullosa al seu Facebook la imatge amb l’acta a la Ciutat de la Justícia, acompanyat d’un text on exposava el seu compromís. “Avui he arreplegat la meua credencial de diputada d’Unides Podem, a la Junta Electoral. Amb companys i companyes que han treballat molt per fer-lo possible! Preparada per a una legislatura que esperem que siga llarga i en la que puguem aportar molt per millorar la vida de la gent d’aquest país i de les nostres comarques. Per un país més just, digne i fratern… Endavant!”\nTambé a la web de Vox Castellón, apareixen les fotografies de la recollida de l’acta del Diputat de Vox, Alberto Asarta, i les felicitacions per part del seu partit.


Muguruza escombra Williams i conquesta Wimbledon (7-5, 6-0)\nTennis/Wimbledon.- Muguruza escombra a Venus Williams i conquesta Wimbledon per primera vegada\nE.P. Juliol 15, 2017 6:00 pm\nLa tennista veneçolana, formada a Catalunya, Garbiñe Muguruza ha conquistat el seu primer Wimbledon, tercer ‘Gran slam’ de la temporada, en batre a la final la nord-americana Venus Williams (7-5, 6-0). Aconsegueix, d’aquesta manera, el segon gran campionat de la seva carrera després d’haver assolit Roland Garros l’any 2016.\nAmb aquesta victòria, Muguruza, de 23 anys, ascendeix de la quinzena a la quarta posició del rànquing WTA i s’apropa al seu millor lloc històric, un segon assolit precisament després de guanyar Roland Garros el 2016 a una altra Williams, l’ex número u del món i sis vegades campiona de Wimbledon, Serena Williams, amb qui perdé el 2015 la seva primera final en el torneig londinenc per un doble 6-4.\nArribava a la final amb només un set cedit en tot el torneig -en vuitens davant l’alemanya Angelique Kerber- i no ha defraudat; la de Caracas ha exhibit el seu millor joc, recolzat per una gran seguretat, per fer embogir poc a poc a la nord-americana, que ha perdut l’ocasió de convertir-se en la campiona més veterana sobre l’herba londinenca.\nAmb solvència, Muguruza es s’ha aferrat al seu servei i, fins i tot, ha salvat una bola que li ha permès guanyar confiança, després de patir un moment d’ansietat. Amb 4-5 i dues boles de set en contra, la tennista ha mantingut la calma per pujar el 5-5 al marcador i començar la remuntada. Així, en el següent joc, ha estat capaç de posar-se per primera vegada per davant en la segona de les pilotes de ‘break’, un avantatge que ja no desaprofitaria.\nDesprés d’això, ha confirmat el trencament amb el seu servei per adjudicar-se la màniga en 52 minuts de joc. El cop ha enfonsat moralment la major de les Williams, observada atentament per la seva germana Serena des de les graderies de l’All England Club. Amb el trencament, Muguruza aplanat el seu camí, sense permetre que Venus guanyés cap dels seus serveis en els escassos 25 minuts que ha durat la màniga.\nDavant una rival rendida, la guanyadora de Roland Garros 2016 ha posat la directa per convertir-se, en una hora i 18 minuts, en la segona esportista estatal en aixecar el trofeu britànic, després de Conchita Martínez, la seva entrenadora en aquest torneig i campiona del torneig britànic el 1994.