La imitació en el Mètode Suzuki\nUn rossinyol jove és pres del niu d'uns ocells silvestres i és posat en companyia d'una au mestra. El rossinyol escolta el cant de l'au mestra, al mes ell també està cantant meravellosament. Així és també amb els nens. S. Suzuki.\nQuan ensenyem a un nen a parlar estem disposats a repetir tantes vegades com sigui necessari per a que ell imite. De la mateixa manera, al Mètode Suzuki, es posa l'accent en la repetició i imitació. Els nens escolten una vegada i una altra els enregistraments i toquen les seves peces moltes vegades.\nJa sabem que al Mètode Suzuki els nens aprenen d'oïda mitjançant la imitació, però sabeu perquè Suzuki va considerar la imitació un pilar tan important dins del Mètode?\nSobre el 1885 al Japó, a través de la imitació, la indústria començà a ser molt innovadora. Gràcies a la imitació aconseguiren molts avanços en la fabricació d'articles electrònics i automòbils. La imitació vingué a ser considerada com el primer pas per a aconseguir el desenvolupament creatiu.\nEn la civilització occidental la idea de copiar ha sigut considerada nociva durant molts anys, però tan sols hem de mirar enrere i recordar que, durant el renaixement, en expressionsartístiques com el ballet, l'escultura, la pintura... copiar va ser el procés lògic de les realitzacions.\nHeu anat alguna vegada al Museo del Prado? Allí molts pintors visiten les obres per copiar famoses pintures. Així es comença a estudiar l'art, no penseu?\nAmb el Mètode Suzuki ocorre el mateix. S. Suzuki ens diu que si no copiem les grans execucions musicals no podrem executar la música.


Andorra la VellaJa va passar l’hivern passat, quan Andorra va seguir la recomanació de l’Elisi de mantenir tancades les estacions d’esquí durant la temporada d’hivern. I enguany, tot i que el percentatge de població immunitzada contra la Covid-19 és superior a la dels països de l’entorn, el Principat, tot i haver tingut durant aquests mesos més flexibilitat en algunes mesures restrictives per a la població, acabarà assimilant-les a les dels estats veïns. Això vol dir que, per exemple, si França o Espanya prohibeixen l’entrada a persones no vacunades a certs establiments, com restaurants o discoteques, molt probablement Andorra també els ho acabi prohibint. Així ho ha augurat el cap de Govern, Xavier Espot, en una entrevista realitzada aquest dilluns a RTVA, quan ha explicat que “hem de tenir en compte, particularment durant l’hivern, que si volem que els residents estrangers puguin venir a Andorra, potser ens demanaran que apliquem una sèrie de mesures que ells apliquen a casa seva. Si fos el cas, ens ho plantejaríem”.\n“El dret a la llibertat no és un dret il·limitat quan xoca amb la salut dels demès”, ha argumentat el dirigent, per redundar que “els drets d’alguns acaben on comencen els drets dels altres, per tant, no tanco la porta, durant la temporada d’hivern, que en alguns casos calqui establir algun tipus de restricció”.\nEspot ha estat crític amb aquelles persones que voluntàriament han decidit no rebre el vaccí contra la Covid-19, però que, per contra, tampoc estan disposades a assumir certes restriccions: "El dret a la llibertat és molt important, però finalitza quan comença el d'una altra persona", ha indicat. "Els drets no es poden veure des d'una perspectiva individualista i il·limitada des de la perspectiva pròpia. Sempre hem volgut primar la pedagogia i la divulgació per sobre de la restricció, però també és veritat que en algun moment, potser, alguna restricció sí que s'haurà d'establir", ha sentenciat.\nEn aquest context, ha aprofitat l'ocasió per rebatre els arguments de la consellera general no adscrita, Carine Montaner, respecte de l'efectivitat de les vacunes. Així, Espot ha afirmat que "aquells que diuen no a tot, encara no els he sentit posar damunt la taula alguna solució que tingui com a objectiu superar aquesta triple crisi", referint-se als estralls sanitaris, econòmics i socials.\n"Pinta força millor que l'any passat"\nDe cara a la tornada a les aules, ha indicat que, "de moment, tots els indicis fan pensar que hem d'estar relativament tranquils" davant la possibilitat que sorgeixin nous confinaments. "Pinta força millor que l'any passat", ha afegit. En aquest sentit, ha animat altra vegada els joves d'entre 12 i 16 a què es vacunin sempre que així ho avali el metge referent i ha manifestat que no està damunt la taula la possibilitat d'immunitzar els infants d'entre 5 i 11 anys. "Creiem que la franja a la qual estem proporcionant vacunes és més que suficient", ha dit.\nFinalment, Espot s'ha referit a la represa del judici de l'afer BPA, on ha defensat que la intervenció al banc es va fer en el moment adequat perquè sinó "hagués comportat unes conseqüències molt pitjors". "El Govern i el Consell General, amb les normes que es van adoptar, van actuar correctament. Una altra cosa és que els propietaris majoritaris de l'entitat decideixin reclamar", ha explicat. Amb tot, ha conclòs que qui té la darrera paraula, "com en tot, són els tribunals".\nEl cap de Govern, Xavier Espot, aquest dilluns a RTVA. RTVA\nXavier Espot cap de Govern oci nocturn restaurants vacunació


Creacions Tallaferro: Carnestoltes de Montornès del Vallès\nCarnestoltes de Montornès del Vallès\nEus aquí l'última creació al taller!! La màscara d'en Carnestoltes i el seu esparriot, tots dos de Montornès del Vallès!! interpretats per membres del taller.\nAquest any el taller Creacions Tallaferro hem volgut col·laborar amb la cultura del poble i hem creat les màscares de Carnestoltes i Esparriot amb l'ajut dels joves de l'espai jove Satel·lit de Montornès nord.\nA més a més, hem portat a terme la interpretació dels personatges així com col·laborar en la organització de les festes, especialment en la cremada i lectura del testament de Carnestoltes el dimecres de cendre.\nAgraïm a l'Ajuntament de Montornès i al departament de cultura que ens hagin permès involucrar-nos i ajudar en la revitalització de la cultura popular al nostre estimat poble!\nCom sempre més informació a www.creacionstallaferro.cat\nEn Carnestoltes i n'Esparriot 2015\nFoto: Pachi Pacheco\nPublicat per Creacions Tallaferro - taller d'escultura a 5:19\nEtiquetes de comentaris: màscara, teatre\n610 881 595 / 93 572 17 22\nBenvinguts al bloc:\nCreacions Tallaferro – Taller d’escultura ens trobem situats a la vila de Parets del Vallès (Vallès Oriental) ens dediquem a l’escultura en diferents materials i en especial a la imatgeria festiva i figures de faràndula (gegants, caps-grossos, dracs, titelles, ninots…) i tot el que envolta (recordatoris, decoració….).\nAmb aquest bloc volem dinamitzar la nostra activitat explicant-vos com treballem i quins projectes hem portat a terme o treballem en actualitat.\nPer més informació us podeu dirigir a www.creacionstallaferro.cat\nrecordatori teatre bestiari Gegants Capgrós Projecte educatiu escenografies màscara Maces i forques titelles


▷ ⭐Definició de funicle⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de funicle\nDefinició de funicle\nara pots descobrir La definició i nombrosos exemples de com utilitzar la paraula funicle, en aquesta selecció de rectificacions ortogràfiques pots descobrir com es pot utilitzar en un text Veritable aquesta paraula i fer servir un dels sinònims que et proposem de la llista completa que trobaràs aquí a més pots veure la seva Definició perquè et sigui moltíssim més simple comprendre què significa funicle.\nCordó de fibres.\nÒrgan filiforme que uneix el primordi seminal, i més tard la llavor, al carpel.\n¿Cóm es diu funicle en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice funicle en catalán?\nSi tens ganes de saber com s’escriu en castellà funicle has de saber que la seva traducció és funicle pots descobrir en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar funicle\nB) Equipaments, locals, […] mobiliari i material no fungible de centres i / o instal·lacions […] específiques per a joves.\nd) Reconeixement de l’equip no fungible en el sistema de comptabilitat, […] amb les consegüents millores en l’exactitud i […] exhaustivitat dels registres d’aquest equip\nA causa de […] que els diners és fungible, aquest instrument […] és un important proveïdor de les finances polítiques.\nLa filial americana (Sepmag Technologies LLC) ha incorporat personal local de suport i dues Business Development Managers que […] provenen del sector de les partícules magnètiques […] (el material fungible que s’utilitza […] amb els equips de magnetoforesi que produeix l’empresa).\nNo obstant això, durant les visites fetes a les missions es va observar el […] següent pel que fa al material no fungible\nLa Secretaria va respondre que ni el Reglament financer i la Reglamentació financera detallada ni les normes comptables del sistema de les Nacions Unides exigeixen que es divulgui aquesta informació, […] però la Comissió Consultiva recomana que es prenguin mesures per […] reforçar el control de l’equip fungible i no fungible.\nNo obstant això, és important assenyalar que en molts casos la garantia real no només gravarà les matèries primeres que […] acabin barrejant-per formar un producte o una […] fracció del bé fungible que barreja per [… ] formar una massa de béns.\nELECTROMEDICARIN aportarà un total de 110 lliteres de tractaments, 30 […] matalassos, 9 microones, 25 unitats combinades, 7 làsers, 25 carros portaequipos i […] tot el material fungible necessari.\nQuant això no sigui fungible des del punt de vista econòmic, el client tindrà el dret a resoldre […] el contracte.\n161. El valor […] de l’equip no fungible ascendia a 12,4 […] milions de dòlars al 31 de desembre de 2005 (el 31 de desembre […] de 2003, aquesta xifra era de 10 milions de dòlars).\nAixò inclourà, per exemple, la manipulació dels […] sistemes que requereixin un reactiu fungible.\nEls principals problemes detectats van ser la falta d’espai i la dificultat de […] garantir la seguretat biològica i de disposar d’una reserva […] suficient de material fungible i equip de laboratori […] estèril.\n219. Es va assenyalar, a més, que en alguns ordenaments jurídics una suma […] abonada en un compte del cedent es […] considerava com un bé fungible que no podia ser […] separat com corresponent a un determinat crèdit.\nFinalment, es va renovar […] parcialment el material fungible secundari i es van adquirir […] dues mantes de protecció contra els […] paquets bomba i dos vestits aïllants amb sistema respiratori autònom (lluita contra l’àntrax) .\n1. Els fabricants, tallers de reparació o operadors dels vehicles no manipularan els […] sistemes que requereixin un reactiu fungible.\nL’equip no fungible d’un valor individual superior als 1.000 dòlars dels EUA romandrà en poder de la UNESCO i s’inscriurà en el seu registre […] d’inventari.\nD’altra banda, tres oficines no havien fet exàmens de meitat de període en el moment oportú, 15 no havien […] presentat informes financers en el moment oportú, i vuit no disposaven […] de llibre d’inventaris del material no fungible.\nAquesta circular s’emetrà periòdicament per recordar a les […] dependències de comptabilitat autònoma i als usuaris finals seves obligacions […] respecte de la gestió de l’equip no fungible.\nVa expressar que s’havien aconseguit avenços importants […] en la conciliació de l’equip no fungible.\nLes reserves de l’opinió de l’auditoria en un cas es […] van deure a la no verificació de l’inventari del projecte i de la incoherència […] de la comptabilitat de l’equip no fungible.\nAquí a Japó, la comunitat internacional es va acostar més a la comprensió de […] que és hora de deixar de considerar a […] la naturalesa com fungible i les despeses relacionades […] amb la seva conservació com una […] pèrdua – és hora de valorar i conservar la natura «.\nEn el quadre següent s’indica el cost, en milions de […] euros, de l’equip no fungible de la Seu, de conformitat […] amb l’inventari acumulatiu […] de la ONUDI a 31 de desembre de 2007.\n162. D’acord amb la política comptable de la UNOPS, el […] cost total de l’equip no fungible es carrega als comptes […] dels projectes o al compte de […] la UNOPS, segons correspongui, en l’any en què s’efectuen.\nOrdenar equip fungible i no fungible per sumes que […] no excedeixin els 1.000 dòlars prèvia sol·licitud dels acords (l’acord […] mateix podrà fer-ho si les sumes són petites i en el cas de subministraments concrets, com ordinadors ).\nDonada la naturalesa comparativament fungible i global del mercat […] del petroli, i el mateix èmfasi de la UE a la diversificació […] del subministrament de gas, aquest document de treball es centrarà en el possible comerç de gas entre les dues regions.\nS’entén per «manteniment ordinari» el manteniment regular o periòdic (per […] exemple, pintura, […] neteja, equip fungible) i per «manteniment extraordinari» treballs importants i intervencions de rehabilitació (per exemple, la substitució de l’equip no fungible, treballs de […] restauració i reparació del sostre).\nDins de l’àrea de Diagnòstic Clínic, el passat 22 de setembre Genòmica, va renovar el contracte signat amb la Conselleria de Sanitat de la Junta de Castella Lleó per […] al «Subministrament de reactius, presa de […] mostres i material fungible necessaris per a […] el genotipatge del virus del papil·loma humà […] (VPH) mitjançant tècniques de biologia molecular de diagnòstic in vitro, per al Programa de Prevenció i Detecció Precoç del Càncer de Coll d’Úter «, que s’està duent a terme en aquesta Comunitat.\nLa vida humana és un bé fungible en el negoci de […] beneficis il·legals.\nL’informe no pren prou […] en compte el fet que, sent el […] diners un element fungible, resulta sovint un […] tant artificiós tractar de lligar […] determinats préstecs a determinats increments de l’actiu fix.\nEn el paràgraf 103, la Junta va recomanar al UNFPA que […] encomanés a les seves dependències orgàniques la tasca d’examinar i verificar […] tot el material no fungible sota el control del Fons.


A Aragó hi ha una dama\nque és bonica com un sol,\nli arriba fins els talons.\namb una pinteta d’or;\nsa germana els hi trenava\ncada perla, un anell d’or;\n- I qui és aquesta dama\nque llença tal resplandor?\n- Filla n’és del rei de França,\ngermana del d’Aragó.\nI si no us ho voleu creure\nmireu-li el sabató:\nveureu les tres flors de lliri\ni les armes d’Aragó.\nllibret la dama d Arago.pdf\nUn altre romanç popularíssim, d’antigues ressonàncies provençals, que s’ha transmès de generació en generació i de poble en poble evolucionant i prenent diferents variants, però sempre amb una jove de bellesa torbadora com a protagonista.\n“No l’havia cantada mai, la coneixia només d’oïda. M’agraden molt les voltes que fa la melodia i l’arranjament d’en Xavi Lloses. La part final de cada volta és com un epíleg de la melodia, que és molt curiosa, bastant joganera.” Refree\nPeça interpretada per Refree amb Xavi Lloses i l'Escolania de la Quadratura del Cercle. Inclosa al CD "+Cançonetes per la Bressola" (Enderrock, 2010)\nBressola de Nadal: La Dama d'Aragó\nVideo of Bressola de Nadal: La Dama d'Aragó\nVideo of AsJa3rf2Fx8\nLa Dama d'Aragó, en directe, a Figueres\npromoarts - 16/04/2012\nLa Dama d'Aragó per Refree\nVideo of La Dama d'Aragó per Refree\nEl romanç de la Dama d'Aragó per Refree


Luis Suárez canvia els gols per les assistències\nL’uruguaià ensenya el seu lideratge\n3 min. Barcelona 24/10/2018 23:58\n651x366 Luis Suárez / REUTERS Luis Suárez / REUTERS\nAbans del Barça - Inter de Milà, Ernesto Valverde i Jordi Alba havien coincidit en l’antídot per sobreviure sense Leo Messi: tot el grup havia de fer un pas endavant. La consigna era clara i l’equip blaugrana es va buidar ahir al Camp Nou contra el conjunt italià. Tot el bloc va col·laborar en la pressió i ningú es va escapar a l’hora de posar-se la granota de treball. En això hi ha un futbolista que, estigui més o menys encertat, sempre té un compromís indubtable, un treballador nat. Es tracta de Luis Suárez. Gran amic de Messi dins i fora de la gespa, l’uruguaià va ensenyar el seu lideratge per demostrar que sense l’astre argentí el Barça vol seguir sent un equip gran.\nQüestionat setmana rere setmana per la seva falta de gol, Suárez s’ha vestit d’assistent els últims dies i les xifres avalen la seva contribució: en 13 partits oficials aquest curs, l’uruguaià ha servit sis assistències i ha marcat quatre gols. Dissabte passat, contra el Sevilla, va trencar una mala ratxa de sis partits sense marcar, encara que va fer gol de penal, una pena màxima que s’havia cuinat ell mateix i ja sense Messi, a qui l’uruguaià havia assistit abans que l’argentí marxés lesionat.\nContra l’Inter de Milà, Suárez va seguir sense marcar a la Lliga de Campions (el seu últim gol va ser en l’anada dels quarts de final contra el Roma el curs passat), però d’una gran centrada seva néixer el primer gol del Barça, obra de Rafinha, titular ahir contra els italians. L’uruguaià també va comptar amb algunes oportunitats per marcar gol i va fabricar bones jugades, però va topar-se amb l’encert del porter visitant, l’eslovè Samir Handanovic. També ho va provar de falta, amb un xut ras de murri -com els del seu amic Messi-, però el migcampista Marcelo Brozovic es va tirar al terra per desviar el seu xut.\nSpalletti lloa un Barça sense Messi\nSuárez, un davanter, no va poder alimentar-se amb el seu millor bàlsam, el gol, però va assistir i no es va amagar per oferir solucions en atac en un dia que un defensa amb esperit d’atacant, Jordi Alba, va sentenciar el partit. “El Barça amb Messi ens hauria creat molts problemes al camp, però sense Messi també ens n’ha creat molts”, va admetre després del partit el tècnic de l’Inter de Milà, Luciano Spalletti. “La feina de Suárez sempre apareix, sempre hi és”, va sentenciar Ernesto Valverde .


interaccio 18 | Gestión Cultural UOC\nArxiu d'etiquetes: interaccio 18\nInteracció 18 — Sobre la humanitat dels humans\nPublicat el 7 octubre 2018 per artshum\n“La cultura és l’expressió de la vida humana i\nl’educació és la vida eterna de la cultura”\nCom s’enriqueix la noció d’humanitat quan cauen les barreres que separen la cultura i l’educació? Sota aquest premisa es desenvoluparan les jornades INTERACCIÓ 18 — Sobre la humanitat dels humans que tindran lloc els dies 9, 10 i 11 d’octubre de 2018 a la Casa de la Caritat de Barcelona. Per aquells que voleu seguir les jornades per streaming, les podeu veure des del web de Interacció.\nAquestes jornades Interacció 2018 estan organitzades sota un programa que treballa amb dos pilars fonamentals: la cultura i l’educació. La presentació d’enguany s’introdueix amb un paral·lelisme relacionat amb el tractament de la ciència amb els termes. De la mateixa manera que un físic quan parla de la llum de vegades fa una distinció semàntica de les “partícules” i altres vegades parla d'”ones”, en Interacció 18 s’estableix una relació similar quan es tracta del medi dels humans: de vegades es designa amb el nom de cultura i d’altres es tracta sobre el terme educació. Doncs, quines són les delimitacions d’aquest dos terrenys? O millor dit, quins són els elements intrínsecs que comparteixen, indissociables? Ambdós casos hi ha una relació de diàleg constant que mútuament es transforma en un món cada vegada més globalitzat.\nAquesta explicació la podeu trobar definida en la introducció de les jornades Interacció 18, elaborada per Eulàlia Bosch, directora de continguts. El programa s’articula sobre 3 eixos temàtics: Continua llegint →


Postfunció: Alguns dies d’ahir – RecomanAccions\nPostfunció: Alguns dies d’ahir\nUna família veu capgirada la seva quotidianitat amb els fets polítics que s’esdevenen a Catalunya durant els mesos de setembre i octubre de l’any 2017. La Rosa, el Jaume i els seus fills, la Laura i el Jofre, es retrobaran al menjador de casa seva en cinc ocasions. Cinc “dies després”. Cinc dies posteriors a moments que van marcar aquells mesos. En aquestes cinc jornades, compartiran els dubtes, les preguntes, els anhels i els patiments que els va provocant tot allò que se succeeix als carrers.\nTags: Cares conegudes


Neixen els Jardins del Mucbe per oferir un nou pulmó verd i cultural Benicarló – La Calamanda\nInici Express\tNeixen els Jardins del Mucbe per oferir un nou pulmó verd i cultural Benicarló\nNeixen els Jardins del Mucbe per oferir un nou pulmó verd i cultural Benicarló\nper Alicia Coscollano Masip 06/12/2018 06/12/2018\nL’adequació de la zona enjardinada del Mucbe completarà l’espai museístic amb un jardí botànic, grades per a espectacles a l’aire lliure i zona expositiva exterior\nEs construirà una zona amb flora mediterrània, grades de formigó vist per a 100 persones que pretén evocar l’essència franciscana de l’antic convent\nEl pressupost per a tota aquesta adequació s’eleva a 190.704 a càrrec del Pla Castelló 135\nQualsevol gran espai expositiu mereix una zona enjardinada que el complemente i el dote d’un espai per a la reflexió, la contemplació o les manifestacions artístiques en petit format. Amb aquesta idea neix el projecte Jardins del Mucbe, una zona en la qual es va a integrar una àrea per a exposicions a l’aire lliure i una àgora amb grades aparells 100 persones.\nNeix, així, un jardí que pretén evocar la majestuositat del que va ser un dels convents franciscans de major importància de les comarques del nord. Amb aquesta imaginari s’ha dissenyat el projecte, que florirà al llarg del primer quadrimestre del 2019 per convertir aquest centre museístic que ja s’integra a la xarxa de museus de la Comunitat Valenciana en vaixell insígnia cultural de tota la província.\nA les persones que van conèixer l’antic convent, o el que quedava d’ell abans de construir la pista esportiva que es va alçar en els antics jardins després de la remodelació del Casal Municipal no els costarà imaginar jardí tal com ha estat projectat per l’arquitecte José Miguel Aicart. Així, la mateixa idiosincràsia de l’espai condueix a integrar en tres zones diferenciades un jardí botànic i un hort amb flora mediterrània que comportarà l’eliminació de les illes que contenen les grans jardineres actuals per poder rebaixar al mateix nivell tota l’àrea, a més de donar solució al problema d’humitats que hi ha en alguns punts de la part exterior del darrere de l’edifici museístic. La plaça pública estarà oberta durant tot el dia en horari del museu, i a la nit romandrà tancada. La zona de les grades serà una àrea de formigó vist, i encara queden per solucionar alguns detalls, com l’accés al jardí des del Casal Municipal, una cosa que s’està estudiant.\nUn espai evocador\nEl mateix arquitecte compte que sigui evocador, i, per a això, es van a incorporar espècies autòctones de plantes i arbres que se sumaran als que actualment ja hi ha plantats en grans jardineres, conformant un pulmó verd en aquesta zona de la ciutat que servirà de zona de reflexió, lectura, trobada i esbarjo. De fet, està previst que els escolars puguin passejar entre la flora del jardí per poder aprendre els diferents tipus d’espècies mediterrànies. El pressupost per a tota aquesta adequació s’eleva a 190.704 a càrrec del Pla Castelló 135. Així, la Diputació consigna 150 000 euros, i la resta va a càrrec de l’Ajuntament. Les obres podrien tenir una durada de quatre mesos.\nLa totalitat de l’espai que inclou el projecte és de 1900 metres quadrats, «serà un espai que inclourà escultures i exposicions a l’aire lliure», concretava Miralles. Una zona que comptarà amb tres entrades, l’accés a través del propi museu, i els accessos pel carrer Madrid i pel carrer La Pau.\nBenicarló, un capvespre il·luminat amb els fanalets de...\nBenicarló comptarà amb un tècnic de Joventut el...


L'AP-7 ja és lliure de peatges entre Salou i Alacant | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nLes barreres s'aixequen dues hores abans que la concessió venci a la mitjanit\n01 de Gener de 2020, per ACN\nImatge de vehicles circulant pel tram previ del nou peatge troncal de l'AP-7 entre Vila-seca i Salou, el 20 de desembre del 2019\nL'autopista AP-7 ja és una via lliure de peatges en el tram entre Salou i Alacant, més de quaranta anys després. Les barreres s'han aixecat al voltant de les deu de la nit d'aquest dimarts, dues hores abans que la concessió a Aumar (filial d'Abertis) venci a la mitjanit. Els treballadors de la concessionària s'encarregaran de desmantellar els peatges en les pròximes setmanes mentre el Ministeri de Foment prepara nous concursos de licitació per al manteniment de la via i l'explotació de les àrees de servei. Els moviments veïnals que han lluitat per la gratuïtat de la via celebren "el moment històric" accedint a l'autopista abans de l'alliberament i sortint-ne quan les barreres s'han aixecat. Alliberat ja de peatges el tram de l'AP-7 entre Salou i Alacant, el govern espanyol haurà de definir el model de gestió de les vies d'altes prestacions que comencen a aixecar barreres. Mentre la Generalitat aposta des de fa mesos per un model d'eurovinyeta, una tarifa plana per utilitzar autopistes i autovies, l'estat espanyol no ha fet una proposta clara i, en canvi, el manteniment d'aquestes vies, vençuda la concessió, s'haurà de tornar a licitar, com apunten fonts governamentals. La Federació Empresarial d'Autotransport de Tarragona (FEAT) recorda que l'Estat recapta cada any 13.000 milions d'euros mitjançant l'impost als hidrocarburs, un finançament que hauria de servir per mantenir tota la xarxa i fer-hi les obres de millora necessàries per garantir-ne la fluïdesa i la seguretat.\nEls primers usuaris que aquest dimecres han trobat les barreres dels peatges aixecades a l'AP-7 i han pogut circular pel tram sud sense pagar aplaudien la decisió. "Ja paguem prou impostos i fa anys que les carreteres haurien de ser de franc", deia l'Antonio, veí de Manresa, des de l'àrea de servei del Baix Ebre, a l'Aldea. "És un fet històric i bastant agradable que imagino que serà un gran pas per a la gent i per a l'economia", afegia en Javier, de València. Alguns s'han assabentat al mateix peatge que per primera vegada en dècades l'AP-7 té un tram alliberat, com l'Antonio i la Núria, que tornaven a Barcelona després de passar el fi d'any a Alfara de Carles (Baix Ebre).\n2Les rebaixes generaran 25.800 contractes entre gener i febrer a Catalunya, un 7,2% menys\n3El primer tram català de l'AP-7 aixeca barreres sense haver-se concretat el nou model de gestió d'autopistes i autovies


Ràdio Tordera – El grup xou júnior del PA Tordera aconsegueix la tercera posició al Campionat de Catalunya de patinatge\nfebr. 19, 2019Esports\nEl Club Patinatge Artístic Tordera continua imparable amb la seva trajectòria d’aconseguir i repetir fites esportives. L’última va arribar el diumenge per la tarda amb la tercera posició del campionat de Catalunya de grups de xou júnior, una posició que permet a les torderenques repetir participació al campionat d’Espanya. El president de l’entitat Juan Carlos Herrero, en declaracions ahir al vespre dins del programa del Show dels Esports valorava novament la competició duta a terme pel conjunt que representa.\nHerrero balanc camp cat 1\nA partir d’ara comença el compta enrere pel Campionat d’Espanya que es celebrarà novament a la ciutat d’Alcoi. A més a més, amb aquesta posició tercera posició al podi, l’equip júnior del PA Tordera també tindrà accés a participar al “Catalunya Stars”, la competició-espectacle televisiva de patinatge artístic. Herrero és ambiciós i recorda que s’ha d’anar pas a pas, però confia amb les possibilitats esportives que existeixen.\nHerrero balanc camp cat 2\nFins al moment han aconseguit la primera posició al campionat provincial de Barcelona i la tercera posició al campionat de Catalunya.\nUn uròleg de la Corporació demostra en un estudi pioner que el tipus de lesió a la papil·la renal determina la tipologia de litiasi Les torderenques Gisela Vergés i Laura Ruscalleda aconsegueixen pujar al podi en dues de les categories de les Vies Verdes Girona


Ordre del dia ple ordinari gener 2013\nDilluns, 21 de Gener de 2013 00:00 | |\nEl proper dimecres 30 de gener, a les 10:30 hores, tindrà lloc el ple ordinari del mes. En l'ordre del dia s'inclouen els següents temes:\n► Requerir al Sr. José Manuel García Bravo la presentació de la comptabilitat específica de les dotacions econòmiques transferides al Grup Municipal per l'Ajuntament Sant Andreu de la Barca entre el 16/06/2007 i el 01/09/2009.\n► Aprovació d'un conveni entre la GENCAT i l'Ajuntament per a la formalització de la subvenció (412.100,00€) per al sosteniment de les places de les escoles bressol municipals, curs 2011-2012.\n► Retre compte de la memòria d'actuacions per lliurament d'aliments i joguines.\n► Diverses mocions.\nPel que fa al primer punt de l'ordre del dia, l'Alcalde, sense competència per fer-ho, va realitzar un requerimient previ al regidor de Democracia 3.0 que va ser oportunament contestat en aquest sentit. Es torna a insistir en el requeriment, malgrat l'anunci realitzat en el ple d'octubre últim en el qual el portaveu del PSC manifestava que no es reclamaria la comptabilitat ja que comptaven amb "proves fehacients" per presentar una denúncia per suposada apropiació indeguda. Tres mesos més tard Democracia 3.0 no té coneixement de la presentació de cap denúncia contra el nostre regidor.\nAnuncis de denúncia, que no s'interposen, insults, menyspreus, i expulsió del ple del nostre regidor, sense justificació alguna, mostren el clar abús de poder que utilitza el govern del PSC de Sant Andreu de la Barca per fer callar l'actuació de Democracia 3.0 i del nostre regidor.\nPel camí, la negativa expressa realitzada pel portaveu del PSC de contestar a les preguntes i sol·licituds d'informació plantejades per Democracia 3.0.


bellver08: La força de l'exemple\nEs un fet constatat i conegut, els nins, i totes les persones, aprenem de l'experiència. Del que provam de fer i del que veim fer als altres i intentam imitar; molt més que escoltar el que ens diuen. Dit d'altra manera, no funciona allò de “fes el que et dic i no facis el que faig”. Ho sabem tots, fonamentalment els que d'una o altra manera dedicam energies al desenvolupament dels altres.\nRecord que, fa temps vaig escriure (i publicar a Flor de Card) un petit conte titulat “Els ciurons d'en Víctor” referit al tema. En aquell cas en Víctor, un monitor, no se'n sabia avenir que els infants de la seva taula no menjassin ciurons i els altres si que en menjaven. I es va quedar en la pregunta sense contesta fins que la directora li va enflocar “el dia que tu en mengis, els nins també en menjaran!”.\nBé, idò cada any sorgeixen exemples semblants. Poden ser referits al cantar, a l'ús de la música com a eina complementària de motivació, a l'odre en la neteja de les dents o al no ús d'aigua embotellada o de instruments electrònics.\nTot dependrà de les orientacions (inequívoques i clares) i de l'exemple que donin els educadors.\nI amb això estava quan vaig pensar amb el que passa a la vila. Les persones som de queixa fàcil, sobre tot quan som en el cafè i volem deixar sentir la nostra veu o en entorn desenfadats. I normalment ens queixam dels que fan (o deixen de fer) els altres.\nPotser es podria dir que hi ha certa queixa general de falta d'ordre, de que tothom fa el que li convé...i llavor ver la part justificativa: i si els altres ho fan, perquè no ho de de fer jo. Afecta a tots els aspecte de la vida en comunitat: des de l'ordre a l'hora de donar el condol en els funerals a l'aparcament dels cotxes en el carrer.\nSense entrar en aspectes valoratius (resulta obvi que en el batle aquesta manera de fer li aporta substanciosos vots) es podria dir que hi ha una aplicació laxa de la llei. Si no hi ha denúncies ningú no fa res.\nDins aquest entorn cobra encara més importància la força de l'exemple. Si les persones que ostenten el poder o estan al servei de la comunitat, si fos el cas, aparquen malament, no segueixen l'ordre de la cua, circulen en direcció prohibida, tiren l'aigua al carrer, fan obres de dubtosa legalitat...¿com podrien exigir als altres, als que es limiten per força a votar cada quatre anys, que seguissen la sendera de la llei?.\nSortosament (?), tots plegats, som de memòria curta.


Inma Mateu es nombrada directora de la Banda Simfònica de Dones de la FSMCV per al 2020 - TV Digital Ontinyent\n23/10/2021 - 1:06\nInici Vall d'Albaida Benigànim Inma Mateu es nombrada directora de la Banda Simfònica de Dones de...\nLa Federació de Societats Musicals de la Comunitat Valenciana (FSMCV), reunida hui en el seu Consell Intercomarcal celebrat a Faura, ha anunciat que la valenciana Inma Mateu serà la nova directora de la Banda Simfònica de Dons de la FSMCV per a la pròxima temporada 2020.\nInma Mateu substituirà en el càrrec a Marita Cosí, que va dirigir a la Banda Simfònica de Dons amb gran encert en 2019. Mateu, natural de Benigànim, és titulada superior de flauta travessera i de cant pel Conservatori Superior de València i titulada en direcció d’orquestra en per la “Royal Schools of Music”. Des de 1997 és professora de cor i orquestra en diferents conservatoris com Catarroja, Carcaixent, Ontinyent, Elda i Oliva. En la seua trajectòria com a directora compta amb una àmplia experiència com a directora titular de bandes com la Societat Musical de Benicolet, Banda juvenil Santa Bàrbara de Piles, Unió Musical de Rafol de Salem i Foment musical de Navarrés, a més de participar com a directora convidada en multitud d’ocasions, incloent a la pròpia Banda Simfònica de Dons de FSMCV, en la temporada 2016.\nRecentment, Mateu ha dirigit a més de 500 músics procedents de 10 societats musicals en la trobada multitudinària de bandes de música que es va celebrar el novembre passat, dins de la programació especial Terra de Música organitzada per Generalitat Valenciana al costat de FSMCV amb motiu de Santa Cecilia.\nLa Banda Simfònica de Dons és una iniciativa de la FSMCV posada en marxa en 2015 amb l’objectiu és donar veu a les dones en l’àmbit musical, silenciades durant segles, mitjançant el reconeixement del seu treball des de la interpretació, la direcció, la composició o la gestió cultural. Aquest projecte musical, íntegrament en clau femenina, forma part d’un dels eixos estratègics de la FSMCV que és visibilitzar el talent musical femení que hi ha en la nostra terra i lluitar pel foment de la igualtat entre homes i dones en el desenvolupament d’activitats artístiques.\n“La Banda Simfònica de Dons és un dels projectes que millor posa de manifest el compromís social que des de la FSMCV i les societats musicals que la integren, es ve duent a terme de manera habitual. A més, serveix de referent en matèria d’igualtat en altres sectors dins de l’àmbit cultural i permet difondre valors intrínsecs del nostre moviment com la igualtat, la inclusió o la convivència entre generacions”, ha explicat la presidenta de la FSMCV, Daniela González.\nLa plantilla de la Banda Simfònica de Dons està integrada per més de 70 músiques procedents de les societats musicals de la Comunitat Valenciana, amb edats compreses entre els 18 als 60 anys. Per composició, més de la meitat de la plantilla està formada per estudiants, la qual cosa posa de manifest el valor formatiu d’aquest projecte.\nTant la plantilla com la directora es renoven anualment, complint així els objectius pedagògics i artístics que es duu a terme en totes les unitats artístiques de FSMCV, com són també la Jove Banda Simfònica i la Jove Orquestra Simfònica.\nLa FSMCV aglutina actualment a 555 societats musicals, amb les seues respectives escoles de música, que agrupen 40.000 músics i 60.000 alumnes que formen part d’aquest entorn associatiu i que disposen en les seues estructures de recursos humans, artístics i materials que la FSMCV pretén potenciar i difondre, com a mostra del ric patrimoni musical que atresora el nostre territori, derivat d’un moviment associatiu considerat únic en el món.


Casa de lloguer a Platja d'Aro Torrebosca amb piscina, jardí i parquing d'estil clàssic molt elegant - Costa Brava\nCasa de lloguer a Platja d'Aro Torrebosca amb piscina, jardí i parquing d'estil clàssic molt elegant - Costa Brava - Baix Empordà\nCasa de Lloguer a Platja d'Aro Torrebosca molt elegant de 250m2 amb capacitat per 8 persones. Disposa de jardí, piscina i parquing per 4 cotxes.\nCasa de lloguer a Platja d'Aro Torrebosca amb piscina, jardí i parquing d'estil clàssic molt elegant\nCasa de lloguer turístic molt elegant situat a la zona residencial de Fanals, Platja d'Aro a la Costa Brava, amb jardí i piscina. El carrer es troba protegit dels sorolls del centre, però alhora es troba a escassos metres del que Platja d'Aro té per oferir als seus clients: la platja, els millors restaurants i una gran oferta de botigues. A tan sols 200 metres del centre i 400 metres de la platja. Just al costat hi tens el mercat que es fa setmanalment els divendres per fer una compra amb els productes de proximitat de la zona dels voltants de Platja d'Aro.\nAquesta casa de lloguer s'ha decorat amb molt de gust en l'estil clàssic, i està pensada per satisfer els clients més exigents. Distribuïda en dues plantes, consta de rebedor, ampli saló-menjador amb sortida a terrassa i amb accés directe a la piscina i al jardí, ideal per gaudir de les càlides nits d'estiu, una gran cuina totalment equipada, 4 dormitoris dobles (1 suite amb vestidor privat i una cambra de bany) solàrium amb vistes panoràmiques a la muntanya i a Platja d'Aro en la Costa Brava. La casa té un ampli garatge amb capacitat per a 4 cotxes.\nEs tracta d'una casa de lloguer d'alt nivell, ideal per a qui valora el seu espai privat i cerca passar unes vacances tranquil·les amb família o en grup en un entorn agradable fora de l'estrès de ciutats, però còmode per poder gaudir de tota la varietat d'activitats que ofereix Platja d'Aro en la zona de la Costa Brava: la gastronomia, la seva variada oferta comercial, la vida noctura i per les seve platges úniques.\nPlatja d'aro és un nucli de la Costa Brava de gran interès turístic amb una gran oferta. Hi ha des de cinemes i bolera per gaudir amb els nens a increïbles cales. Descobreix-la fent una excursió pel camí de ronda, un dels espais naturals més bells que trobaràs a la costa catalana.\nEl municipi de Platja d'Aro, on està ubicada la casa de lloguer amb piscina ofereix una proposta d'activitats d'esport com a protagonista indiscutible. Aquesta casa de lloguer turístic de Platja d'Aro està en un radi de 25 km trobem els millors clubs de golf de la Costa Brava, pistes de tennis, possibilitat de practicar tot tipus d'esports nàutics, així com senderisme o ciclisme.\nDes de 288 €\t* Taxa turística no inclosa


Política de privacidad:BENICARLO:Xarxa OMIC\nOmic de BENICARLO en aplicació de la normativa vigent en matèria de Protecció de Dades de Caràcter Personal, informa que les dades personals que s'arrepleguen a través dels formularis d'este lloc web, s'inclouen en els fitxers automatitzats específics d'usuaris de Omic de BENICARLO\nL'recollida i tractament automatitzat de les dades de caràcter personal té com a finalitat oferir-li servicis d'informació, assessorament, formació i altres activitats pròpies del servici públic oferit per Omic de BENICARLO, relacionat amb els servicis d'utilitat en matèria de consum\nOmic de BENICARLO adopta les mesures necessàries per a garantir la seguretat, integritat i confidencialitat de les dades d'acord amb el que disposa el Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació dels mateixos.\nL'usuari podrà en qualsevol moment exercitar els drets d'accés, oposició, rectificació i cancel·lació reconeguts en l'esmentat Reglament (UE). L'exercici d'estos drets pot realitzar-ho el propi usuari a través d'adreça electrònica a: correu.omic@ajuntamentdebenicarlo.org o en la adreça: Calle Cesar Cataldo, 2 , 12580 - Benicarló (Castellón/Castelló).\nL'usuari manifesta que totes les dades facilitats per ell són certs i correctes, i es compromet a mantindre actualitzats, comunicant els canvis a Omic de BENICARLO\nOmic de BENICARLO tractarà els seus personals demanats a través d'este lloc web, amb la finalitat de prestar-li i oferir-li servicis públics d'utilitat, relacionats amb informació d'interés per al consumidor.\nL'oferta per part de Omic de BENICARLO d'un servici d'interés públic, que perseguix, entre altres objectius, oferir informació rellevant d'interés per al consumidor.\nLes dades no es comunicaran a cap tercer alié a Omic de BENICARLO excepte obligació legal.\nEn aplicació de la LSSI. Omic de BENICARLO no enviarà comunicacions per correu electrònic o un altre mitjà de comunicació electrònica equivalent que prèviament no hagueren sigut sol·licitades o expressament autoritzades pels destinataris de les mateixes.\nEn el cas d'usuaris amb què existisca una relació prèvia, Omic de BENICARLO, sí que està autoritzat a l'enviament de comunicacions que siguen semblants a què inicialment van ser objecte de relació amb l'usuari. En tot cas, l'usuari, després d'acreditar la seua identitat, podrà sol·licitar que no se li faça arribar més informació a través dels canals anteriorment indicats.


Alcoi posa a l'abast dels seus comerciants un 'Màster en competitivitat' | ARA Multimèdia\nAlcoi posa a l'abast dels seus comerciants un 'Màster en competitivitat'\nAquest dimecres 29 de gener s'ha convocat una reunió oberta a tots aquells interessats que vulguen participar en el programa.\nSerà a partir de les 20.30 h en les instal·lacions de la Cambra de Comerç d'Alcoi, i tindrà un caràcter informatiu per a tots els comerciants interessats.\nEscrit per Redacció 23 gener 2020\nNo és ben bé un màster, però els que han participat en l'experiència així el defineixen. L'Ajuntament i la Cambra de Comerç posen en marxa la segona edició d'un programa per a millorar la competitivitat empresarial dels comerciants de la ciutat. Aquest dimecres 29 de gener s'ha convocat una reunió oberta a tots aquells interessats que vulguen participar en el programa.\nLa reunió tindrà lloc a partir de les 8.30 h en les instal·lacions de la Cambra de Comerç d'Alcoi, i tindrà un caràcter informatiu per a tots els comerciants interessats. Aquest programa, impartit per José Alzamora, ja va tenir en Alcoi la seua primera experiència l'any passat amb els comerciants del mercat de Sant Roc. Els participants d'aquesta primera edició podran reprendre la seua formació, però també s'obri una nova convocatòria per a altres comerciants que vulguen abordar els continguts del programa des de l'inici. 50 persones i 30 negocis van participar en la primera edició.\nEl president de la Cambra de Comerç d'Alcoi, Pablo de Gracia, assegura que el projecte Syncplexity -que així s'anomena la formació- promet ser un "revulsiu per a fer front als factors externs que poden dificultar el desenvolupament de projectes empresarials".\nPer part del consistori alcoià, la regidora de Comerç, Vanessa Moltó, recorda que la iniciativa s'emmarca dins del pla d'acció comercial, el qual contempla la inversió de recursos en la formació dels comerciants locals". Seguint la línia apuntada per de Gracia, Moltó reconeix que "en un mercat hipercompetitiu, els comerciants necessiten donar un valor afegit als seus negocis", que no és altra cosa que un dels objectius del projecte Syncplexity.\nAlcoi acollirà una conferència per a fomentar la competitivitat empresarial\nAlcoi fomenta la competitivitat del comerç local\nAlcoi invertirà 50.000 € per a millorar la competitivitat dels seus comerços


Panna-cotta de coco vegana amb coulis de mores\nA finals d'estiu i amb la tardor a la cantonada marca la temporada de les fruites més dolces, ja que aquestes al contenir menys aigua afavoreixen la seva densitat nutritiva. Però no ens equivoquem, tot i tenir més contingut en sucres, la seva fibra fan que la càrrega glucèmica (CG) sigui molt més baixa que en d'altres fruites que no ténen aquesta fama.\nAquestes condicions les trobem en les mores, els nabius, les figues, el raïm, la magrana, el préssec tardà i més tard ja ens vindran les fruites com el caki, el codony i les cítriques.\nA ningú se li escapa que aquest estiu ha estat molt incert i estrany, doncs bé, sembla que els esbarzers també han patit els seus neguits, almenys a la Catalunya central. Les pecipitacions tan sobtades i la fresca de primers de setembre no els ha probat. Tot i amb això, ahir ens vam fer amb un grapat maco de mores, i com que no donava per fer-ne mermelada vaig decidir fer aquesta recepta que a banda de delicosa, és super lleugera.\nPanna-cotta de coco amb coulis de mora\nLa panna-cotta com els seu nom indica és nata cuïta amb sucre, i el seu origen és italià. La seva fama vé en part per la seva textura, ja que tot i semblar que és gelatinosa, la seva cremositat la fa molt similar a un flam. Doncs bé us presento la meva proposta que a més de no portar lactis, si voleu, la podeu fer sense sucre.\n500 ml Beguda de coco (sense sucre afegit)\n1cc d'oli de coco verge extra\nXic d'estracte de vainilla\n1cp d'agar-agar en pols\nEndolcidor (opcional) -> 1 cs d'atzavara o de melassa\nSepara un xic de beguda de coco, i posa la resta al foc amb la vainilla i el xic de sal.\nAfegeix l'agar-agar a la beguda freda que tenim separada i remana-ho fins que quedi ben desfet. Quan arranqui el bull la que tens al foc, ja li podràs afegir la resta juntament amb l'oli de coco i ho deixarem fins que torni a bullir i hagi cuït 2 minuts.\nReparteix la beguda en motllos de vidre, ja que el servirem així juntament amb el coulis. Quan s'atemperin, posa'ls a la nevera.\nIngredients coulis de mores\n2 tasses de mores\n2-3 cs d'aigua\n1cs de xarop d'atzavara o altre\nRenta bé les mores i hidrata-les un parell de minuts.\nPosa en un cassó les mores amb la resta d'ingredients. Encén el foc baix, i vés remenant sovint. Si queda molt espès li pots afegir miquetes d'aigua ja que ha de quedar més cremós que una mermelada. En 15-20 minuts ja ho tindràs.\nTreu-li el cardamom i passa-ho pel passapurés per tal de que et quedi una textura ben fina, i voalà, ja ho tens.\nDeixa-ho que refredi a temperatura ambient i ja ho tindràs llest per emplatar.\nLes mores i totes les fruites de color porpra son molt riques en antocianines, vitamina C i betacarotens.\nAntocianines: es tracta d’un tipus de pigment (blau/porpra) amb un gran potencial antioxidant (fins a cinquanta vegades superior a la vitamina E i unes vint vegades superior a la vitamina C). De la mateixa manera que ajuden les plantes a protegir-se contra les radiacions solars impedint-ne l’oxidació, també ens poden ajudar a enfortir i a rejovenir els teixits de l’organisme.\nSón excel·lents per mantenir o millorar la salut de la vista, la pell, els ossos, millorar la transmissió neuronal i la memòria, la qualitat dels vasos sanguinis, la immunitat, regulen el trànsit intestinal i el colesterol (segons els continguts en fibra) i ajuden a desintoxicar. Ja veieu, son tot un tresor, que moltes vegades busquem en aliments d'altre punta del món.\ncc= cullereta de cafè\ncp= cullereta de postre\ncs= cullera sopera


L'Associació Sansa Ta a Bucarest busca partners per a projectes europeus - CRAJ\nL’Associació Sansa Ta a Bucarest busca partners per a projectes europeus\nSansa Ta Association\nInfància en risc d'exclusió social\nL’associació està formada per joves de 13 a 30 anys. El grup té experiència en projectes juvenils.\nEls altres membres, gairebé tots, són estudiants i estudiants. Van assistir a molts projectes i organitzacions durant l’educació.\nAmb la missió de promoure el benestar dels nens, joves i familiars que estan en dificultats, nens de carrers, nens i joves en orfenats. Tenen un centre infantil on treballem per criar i cuidar 80 nens / adolescents.\nTambé podeu visitar el nostre lloc,\nHan creat l’Associació Sansa Ta, per a nens de famílies necessitades o centres de benestar social, i que volen canviar alguna cosa a la seva vida, però només poden fer-ho amb el suport de gent de gran cor.\nEl que oferiu arriba als que necessiten ajuda, en moments en què no tenen millor esperança. En aquests moments, el vostre regal es converteix en molt valuós, convertint-se en un raig d’esperança, donant als nens i les seves famílies el poder de seguir endavant amb la confiança que tindran èxit.\nDonar és una experiència que canvia la vida de tots els que hi participen. Quan es dóna, la bondat de l’ànima brilla i s’escalfa com un raig de sol. Estrena una mà d’ajuda als nens en una situació difícil i es converteixen en els seus herois de rescat.\nL’Associació Sansa Ta proposa:\nDonar suport a nens i joves que tenen un veritable talent artístic o esportiu, una vocació per a determinats subjectes escolars o que vulguin continuar els seus estudis, però que estan exclosos de la mala situació financera que han de completar la seva formació en aquestes àrees.\nL’Associació Sansa Ta és una ONG sense ànim de lucre que vol promoure els projectes socials, educatius i esportius el dret a una vida millor per a famílies amb fills en perill per tal d’evitar l’abandonament familiar, l’escolarització, la marginació i la integració. Els programes també s’ocupen d’altres categories desfavorides (nens / joves institucionalitzats i postinstitucionalitzats, persones sense llar, etc.).


La llum arriba a la urbanització de La Llometa nou anys després - Periòdic del Camp de Túria\nLa gestió de l’Ajuntament de Benissanó ha fet possible la dotació d’energia elèctrica en tota la urbanització\nLa llum ha arribat a la urbanització de La Llometa de Benissanó nou anys després de recepcionada l’obra. Aquesta era una reivindicació demandada pels propietaris de les parcel·les i pels veïns del municipi durant tot este temps.\nAprovada en desembre de 2005 i recepcionada per l’Ajuntament en abril de 2008, esta urbanització que limita amb el terme de Llíria i situada a la zona del “pouet” i a l’esquena del Castell de Benissanó, encara no tenia este servei bàsic i fonamental, tot i haver liquidat la totalitat de les quotes per part dels propietaris de les diferents parcel·les.\nLa gestió feta des del primer dia de la legislatura pel nou equip de govern socialista amb Iberdrola ha donat els seus fruits. El regidor d’Infraestructures Luis Oliver, ha manifestat que “ha quedat demostrat, una vegada més, que el treball ben fet sempre té la seua recompensa i que tot l’esforç fet redundarà en una millora per als propietaris de les parcel•les i en tots els veïns del poble”. “Hui per fi podem dir-los a tots els veïns que la llum és una realitat a La Llometa. Este era un compromís que havíem adquirit amb els propietaris i ara sí, el compromís l’hem complert”.\nTags: 'La Llometa', Benissanó, llum\nEncuentro comarcal de EU en Serra


« Anterior 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 Següent »\nRuta per la Tarraco Romana (Camp de Tarragona)\nL'UNESCO ha inclòs a la Tarragona romana a la llista de ciutats Patrimoni de la Humanitat, com reconeixement a la cura i protecció del seu ric passat artístic. Fa més de dos mil anys vivien a la ...\nRuta per la Vall Fosca (Alt Pirineu i Aran)\nEn la seva qualitat de caprici natural, la vall Fosca és un escenari suggeridor en el qual conviuen armònicament l’aigua, la muntanya, la més variada vegetació i diferents espècies d’animals. Hi ...\nRuta per Saldes (Catalunya Central)\nMolta gent coneix el Pedraforca i molts també coneixen la serra d’Ensija però el què hi ha entremig és molt menys conegut. Aquesta ruta circular és una oportunitat per conèixer un territori molt ...\nRuta per Sallent (Catalunya Central)\nSallent , és una vila situada a la Catalunya Central , a la comarca del Bages. És indret de població antiga, com demostra...\nRuta per Sant Jaume de Frontanyà (Catalunya Central)\nEs tracta d'una ruta poc freqüentada que destaca sobretot pel seu paisatge i la varietat de vegetació. Transcorre principalment per extenses zones de bosc de pi; a la cara sud hi ha roures i alzi...


Anna Muzitxuk: 'Hauria pogut guanyar 160.000 dòlars, però no em volia tornar a sentir humiliada'\nAnna Muzitxuk: ‘Hauria pogut guanyar 160.000 dòlars, però no em volia tornar a sentir humiliada’\nLa història d'aquesta escaquista ucraïnesa va esdevenir viral quan va renunciar a defensar dos títols mundials a l'Aràbia Saudita, en defensa dels drets de les dones\nEls mitjans gairebé no es fan mai ressò de notícies d’escacs, i encara menys si n’és protagonista una dona. És així. Però el mes de desembre passat,\n‘En pocs dies perdré els meus dos títols mundials. Només perquè he decidit de no anar a l’Aràbia Saudita, perquè no vull jugar amb les regles dels altres, ni portar abaia, ni haver d’anar acompanyada quan sóc al carrer ni, en resum, sentir-me una persona de segona classe’, deia en el famós comentari a Facebook. ‘Arriscar la vida i portar abaia allà on vagi?’, es demanava sobre la túnica que les dones han de dur obligatòriament en espais públics. En poques hores aquell escrit va córrer com la pólvora i esdevingué la publicació més popular que hi ha hagut mai a Ucraïna. ‘Cent setanta mil persones hi van posar “m’agrada”, setanta mil la van compartir i milers el van comentar. No entenia què passava, com podia arribar a tanta gent’, explica en un hotel de la Diagonal, on els periodistes passen l’un rere l’altre per a conversar-hi una estona.\nLa renúncia de Muzitxuk no és pas una renúncia qualsevol. Com ja ha passat en més esports, els països del golf Pèrsic malden per acollir grans competicions internacionals que els donin prestigi. A més, els premis en metàl·lic que ofereixen són molt més sucosos que no els de les altres seus. ‘El primer premi era vuit vegades més alt. Hauria estat una gran recompensa si hi hagués repetit els meus èxits i hagués tornat a guanyar tots dos títols’, explica sense immutar-se. ‘I quants diners hauríeu obtingut?’, li demanem. S’ho pensa, i respon: 160.000 dòlars. També ho diu sense alterar-se: ‘Sí, són molts diners’, mentre deixa anar un breu somriure.\nTan Zhongyi i Muzitxuk, al Campionat del Món Femení d’escacs de l’Iran\nL’Iran, la presa de consciència\nMesos abans d’anunciar que no participaria en el mundial de l’Aràbia Saudita, Anna Muzitxuk va disputar un campionat del món a Teheran, a l’Iran. Fou allà on va veure que no volia tornar a sentir-se ‘una persona de segona classe’. ‘Després de passar-hi un mes amb el vel, em vaig adonar que la gent em mirava estranyada quan era en llocs públics. Sobretot perquè era una dona i, a més a més, estrangera. Em va fer pensar en la situació de les dones i em vaig sentir malament’, explica. Llavors va prendre la decisió de no tornar a competir en un país on les dones no tinguessin els mateixos drets que els homes: ‘Allò que vaig viure a l’Iran va ser massa, i, tot i que hauria pogut guanyar molts diners, no em volia tornar a sentir humiliada d’aquella manera.’\nEl gest de Muzitxuk va remoure la consciència de més jugadores i gairebé el 40% dels jugadors del campionat masculí es van solidaritzar amb les seves companyes de professió i van decidir de no participar en el mundial de l’Aràbia Saudita. Però els diners que reben els escaquistes, i de retruc la federació internacional, pesen massa i segons alguns rumors l’Aràbia Saudita podria organitzar el pròxim campionat del món. ‘De moment no és clar. Espero que tot plegat hagi servit perquè la federació s’ho pensi dues vegades quan triï el lloc’, avisa.


garbí24: I tant que me'l emporto\n-Escolta gamarús, si ara dius que em vols deixar, perquè de sobte sospites que t’enganyo amb d’altres, per mi ho pots fer. Però et dic que mai acabaré d’entendre com pots arribar a pensar això de mi, que compto les hores que falten per què arribis a casa per estar amb tu. El que si penso de veritat és que tot això és una excusa, no saps com desfer-te de mi i t’inventes ara que tinc amants a tort i dret, quins pebrots que tens. Si, tu ves recollint sense dir res més, no fos cas que et fotessis de peus a la galleda i haguessis de reconèixer tot el que et dic, covard. Ah i de passada et pots endur també aquesta merda de foto que vares fer de les marietes, que sempre m’ha semblat ridícul de nassos.\n-I tant que me’l emporto, és molt especial per mi, la marieta és el micro i l’altre la càmera de vídeo. Alta definició, captació d’enregistrament intel·ligent i gran angular que agafa tot el llit...........sempre que hi ha moviment.\n-Ah no?, cap problema, aquesta tarda busca el teu nom a la xarxa...alta definició nena. Fliparàs.\nAportació als relats conjunts d'estiu de la graaaaaaannnn!!!! CARME\nCaram, tota l'estona pensant que parlaven les marietes, i no, era una parella de veritat. I quina mala llet que gasta el paio... però ja veig que ella li dóna motius. I quin era el nom d'ella... és per un amic...\n16 d’agost de 2014, a les 23:39\nSí, sí, però a ella que le quiten lo bailao.\n17 d’agost de 2014, a les 0:08\nÉs que amb això de l'alta tecnologia -o com es digui- una no pot estar tranquil·la.\nAls detectius els hi ha baixat molt la feina, pobres!\n17 d’agost de 2014, a les 0:32\nqui coi es podia pensar que la foto de dues marietes podia amagar alta tecnologia!\n17 d’agost de 2014, a les 11:02\nets insuperable Joan! com has portat de nou unes pobres marietes al teu terreny....\n17 d’agost de 2014, a les 11:18\nCaram! Altatecnologia per aquests afers!!!\nM'has sorprès, jo també pensava que parlaven les marietes...\nGràcies, Joan, per ser -hi!\n17 d’agost de 2014, a les 11:19\nhaha, aquestes sí que són "marietes de l'ull viu"! :))\n17 d’agost de 2014, a les 13:24\nBufa, aquests no s'estan de romanços! Sí que era una fotografia ben especial, sí\n17 d’agost de 2014, a les 14:31\nVaja, una sex tape com la de la pel·li... però amb la intervenció dels insectes, més original...\n17 d’agost de 2014, a les 17:25\nUna mica de mala baba si que té aquest element...Això d'utilitzar l'alta tecnologia per fer de les seves!\n17 d’agost de 2014, a les 19:22\nEl que es pot arribar a fer amb la nanotecnologia!!! Per si de cas posaré mosquiteres ben tupides, que no puguin entrar ni espiar... :P\n17 d’agost de 2014, a les 20:06\nvaya tela, tots dos!!\nai ai ai...;)\n17 d’agost de 2014, a les 20:40\nUna aplicació més de la miniaturització de la tecnologia. :-D\n18 d’agost de 2014, a les 11:00\nJe,je... que fàcil és per tu arrencar somriures. He de passar més sovint per aquí.\n18 d’agost de 2014, a les 15:47\n18 d’agost de 2014, a les 16:30\nEncara que ens esperem alguna cosa "Garbí", els teus girs sempre ens acaben agafant per sorpresa.\nMolt bo :))\n18 d’agost de 2014, a les 17:09\njejejej de totes maneres el paio aquest... de veritat fa falta compartir-ho tot a la xarxa? ains quin mal us de la tecnologia mare...\n18 d’agost de 2014, a les 21:19\nAaaaapa aquí, hahahaha! Penso igual que la jomateixa, sí que m'esperava alguna cosa per l'estil però m'ha sorprès, no m'imaginava pas que fos una fotografia amb artilugis amagats!\nI quina mala llet, això de grabar d'amagat... Ara m'agafarà una paranoia, vaig a revisar tots els marcs de fotos de l'habitació!\n19 d’agost de 2014, a les 23:44\nMolt bonic i oportú. No només de bestioletes viu l'home, encara que hagis afegit els animalons tecnològics.\n20 d’agost de 2014, a les 12:43


La cuina dels indians - Xarxa de Municipis Indians de Catalunya\nEls indians / La cuina dels indians\nEls aliments vinguts d'Amèrica van canviar la manera de cuinar a Catalunya, però l’aportació dels indians a la cuina catalana va ser reduïda. De Cuba els indians van portar la cuina criolla, que era la típica de l’illa. A Cuba, els criolls eren els descendents dels europeus nascuts en terres americanes i la cuina criolla era el fruit de la barreja de les diferents cultures de l’illa: els indígenes americans, els esclaus negres i els emigrants espanyols.\nL'arròs a la cubana\nSegurament que alguna vegada has menjat —o has vist menjar— un plat d’arròs blanc amb salsa de tomàquet i un ou ferrat. És l’arròs a la cubana i es tracta del plat més popular que van dur els indians de Cuba. En la cuina cubana, l’arròs és un ingredient fonamental que acompanya tots els plats i sovint se sol menjar amb fesols negres i carn picada. A vegades, l’arròs a la cubana s’acompanya també amb plàtan fregit.\nAltres plats indians\nUn dels costums que van introduir els indians va ser el consum de moniato, que es mengen durant la tardor, quan celebrem la Castanyada. També es va fer popular l’ajiaco, que és una sopa típica de diversos països del Carib i l’Amèrica Central. A Cuba, el caldo es prepara amb carn de vaca o bou, carn de porc, blat de moro, plàtans, moniatos, llimones i diverses espècies.\nAlguns altres plats i productes popularitzats pels indians a Catalunya van ser la vedella amb salsa de tomàquet, el porc al chilindrón —porc amb un sofregit de ceba, tomàquet i pebrot—, la sopa de farina de patata o el pastís de cacau.\nDe totes maneres, la gran aportació dels indians a la cuina de Catalunya va ser el costum d’allargar la sobretaula, un cop ja s’havien fet les postres. Dels indians, els catalans sobretot han heretat la cultura del puro, el cafè i la copa de licor.


Formació Professional-Convocatòria proves d'accés 2021 Grau Superior\n> Convocatòria proves d'accés 2021 Grau Superior\nConvocatòria 2021 proves d’accés a cicles formatius de grau superior\nEn aquesta pàgina trobareu la informació de la darrera convocatòria de les proves d’accés a cicles formatius de grau superior, llocs, dates, documentació etc. Per a tenir tota la informació de les proves d’accés a grau superior no oblideu visitar la pàgina d'Informació general Grau Superior.\nQuin es el període d’inscripció?\nEl període d’inscripció a la prova d’accés a cicles formatius de grau superior és del 3 al 17 de març de 2021, ambdós inclosos.\nOn he de presentar la inscripció? A quins centres es fa la prova d’accés a grau superior?\nEn aquesta convocatòria els centres que fan la prova són:\na) Opció d’humanitats i ciències socials:\n— IES Ses Estacions (Palma). No ofereix la matèria de francès.\n— IES Ramon Llull (Palma).\n— IES Antoni Maura (Palma). No ofereix la matèria d’alemany.\n— IES Berenguer d’Anoia (Inca).\n— IES Manacor. No ofereix la matèria de francès.\n— IES Maria Àngels Cardona (Ciutadella).\n— IES Sa Blanca Dona (Eivissa).\n⦁ IES Josep Maria Llompart (Palma).\n⦁ IES Son Rullan (Palma).\n⦁ IES Albuhaira (Muro).\n⦁ IES Felanitx (Felanitx)\n⦁ IES Cap de Llevant (Maó).\n⦁ IES Algarb (Sant Josep de sa Talaia).\n⦁ IES Politècnic (Palma).\n⦁ IES Emili Darder (Palma).\n⦁ IES Berenguer d’Anoia (Inca)\n⦁ IES Manacor (Manacor)\n⦁ IES Pasqual Calbó i Caldés (Maó).\n⦁ IES Isidor Macabich (Eivissa).\nQuan es realitzaran les proves?\nLa prova d’accés a cicles formatius de grau superior s’ha de fer els dies 12 i 13 de maig de 2021\nL’horari i l’ordre de desenvolupament de la prova s’han de publicar al tauler d’anuncis i a la pàgina web dels centres que fan la prova, amb una antelació mínima de 48 hores abans d’iniciar-se. Aquest horari i ordre són els següents:\na) Dia 12 de maig:\n– 15.00 h: constitució de la comissió avaluadora.\n– 16.00 h: inici de la prova amb els exàmens de llengua castellana i de llengua catalana (durada màxima d’una hora per a cada examen).\n– 18.30 h: examen de llengua estrangera de la part comuna (durada màxima d’una hora).\nb) Dia 13 de maig:\n– 16.00 h: exàmens de la part específica (durada màxima d’una hora i mitja per a cada examen).\nQuines són les dates més assenyalades en aquesta convocatòria?\nEl calendari de la prova d’accés a grau superior és el següent:\n– Matrícula: del 3 al 17 de març, ambdós inclosos. Les sol·licituds s’han de presentar a la secretaria del centre on es vol fer la prova.\n– Publicació de la llista provisional de persones admeses: 23 de març.\n– Termini per formular reclamacions a la llista provisional: 24, 25 i 26 de març, ambdós inclosos.\n– Publicació de la llista definitiva de persones admeses: 13 d’abril.\n– Data de realització de la prova d’accés a grau superior: 12 i 13 de maig.\n– Publicació de la llista provisional de persones aptes i no aptes al tauler d’anuncis i a la pàgina web de cada centre: 20 de maig\nQuin preu tenen les proves? Com he de pagar-ho?\nLa taxa d’inscripció per fer la prova d’accés als cicles formatius de grau superior enguany és de 34,87 euros (inclosa l’expedició del certificat que acredita que s’ha superat la prova).\nPer fer el pagament has d’accedir a la pàgina web de l’ATIB, durant el període d’inscripció . Des d’aquí pots fer el pagament telemàtic de la taxa o imprimir el formulari i fer el pagament en una entitat bancària:\nNo s’admeten formularis preimpressos en paper, es necessari emplenar-los a la web de l’ATIB.\nQuins documents he de presentar al centre educatiu per a la inscripció?\n1. Sol·licitud (Solicitud)\n2. Per acreditar que no es reuneix cap altre requisit que permeti l’accés directe als cicles formatius de grau superior s’ha d’aportar una declaració responsable (declaración responsable)\n3. Per acreditar el pagament de la taxa corresponent s’ha d’aportar el model de document d’ingrés 046\no si escau, per acreditar l’exempció total o parcial del pagament d’aquesta taxa:\na) Les persones en situació legal de desocupació han d’aportar l’informe de període ininterromput inscrit en situació de desocupació, emès per un servei públic d’ocupació.\nd) Els membres d’unitats familiars que percebin la renda mínima d’inserció han d’aportar el certificat d’ingressos de renda mínima d’inserció amb data posterior a l’1 de gener de 2021. En el cas de ser cònjuge o fill del beneficiari, també s’ha de presentar el llibre de família.\ne) Els membres d’unitats familiars que percebin la renda social garantida han d’aportar el certificat d’ingressos de renda social garantida amb data posterior a l’1 de gener de 2021. En el cas de ser cònjuge o fill del beneficiari, també s’ha de presentar el llibre de família.\nf) Els membres d’unitats de convivència beneficiaris de l’ingrés mínim vital han d’aportar la resolució o un certificat de concessió de l’entitat gestora de l’ajut, amb data posterior a l’1 de gener de 2021.\ng) Els membres d’unitats familiars que percebin el subsidi de desocupació han d’aportar el certificat de situació emès pel Servei Públic d’Ocupació Estatal (SEPE). En el cas de ser cònjuge o fill del beneficiari, també s’ha de presentar el llibre de família.\nh) Les persones subjectes a mesures privatives de llibertat i els joves tutelats i extutelats en vies d’emancipació han d’aportar la resolució judicial que ho determini.\ni) Les persones que hagin estat víctima d’actes terroristes han d’aportar algun del documents següents:\n— Un certificat com a víctima del terrorisme o familiar, emès pel Ministeri de l’Interior a nom del sol•licitant.\n— Una resolució prèvia d’indemnització per acte terrorista. En el cas de ser-ne cònjuge o fill, també s’ha de presentar el llibre de família.\n— Un títol del Reial Orde de Reconeixement Civil a les Víctimes del Terrorisme. En el cas de ser-ne cònjuge o fill, també s’ha de presentar el llibre de família.\nj) Les persones que hagin estat víctimes de violència de gènere han d’aportar algun dels següents documents:\n— Una ordre de protecció a favor de la víctima.\n— Una sentència condemnatòria.\n— Un informe del Ministeri Fiscal que indiqui l’existència d’indicis que la demandant és víctima de violència de gènere, fins que es dicti l’ordre de protecció.\n— Una resolució judicial amb la qual s’hagin acordat mesures cautelars per a la protecció de la víctima.\n— Un informe de l’administració competent en matèria de serveis socials o de la casa d’acolliment, o bé un informe de l’Institut Balear de la Dona.\n— En el cas de ser-ne fill dependent, també s’ha de presentar el llibre de família.\nk) Els membres de famílies monoparentals han d’aportar el títol o carnet individual de família monoparental emès per el consell insular corresponent o bé per l’administració competent en el seu lloc de residència. Les famílies residents en àmbits territorials on no estigui regulat l’expedició del títol de família monoparental han d’aportar un document oficial en el qual ha de constar que la pàtria potestat recau en un sol progenitor, o el llibre de família o certificat de naixement, en el qual ha de figurar un sol progenitor.\nl) Els joves en situació d’acolliment han de presentar la resolució judicial o administrativa de l’acolliment, o, si no n’hi ha, un certificat emès per l’entitat corresponent (Institut Mallorquí d’Afers Socials —IMAS—, Servei Insular de Família del Departament de Benestar Social del Consell Insular de Menorca, Servei de Protecció de Menors del Consell Insular d’Eivissa o Consell Insular de Formentera).4. Per acreditar el requisit d’edat s’ha d’aportar original i còpia del document oficial d’identificació (DNI, passaport, etc.).\n5. Les persones que tenguin determinats requisits que els permetin estar exempts de fer una part o matèria de la prova han d’aportar, a més, la documentació justificativa (s’ha de presentar l’original i una còpia de cada document perquè el centre receptor la compulsi)\n6. Les persones que tenguin alguna part de la prova d’accés superada i sol·licitin que la qualificació d’aquesta part es tengui en compte per al càlcul de la qualificació final de la prova, han d’aportar el certificat que ho acrediti.\n7. Les persones que sol·licitin l’adaptació de les condicions en què s’ha de desenvolupar la prova perquè poden acreditar que tenen necessitats educatives especials o dificultats específiques d’aprenentatge (dislèxia, disortografia, disgrafia, discalcúlia, etc.), han d’aportar algun dels documents justificatius.\nQuina normativa regula aquesta convocatòria?\nLa present convocatòria està regulada per la Resolució del director general de Formació Professional i Ensenyaments Artístics Superiors de 29 de gener de 2021 per la qual es convoca la prova d’accés als cicles formatius de grau superior de formació professional del sistema educatiu


Dos agents de la Guàrdia Urbana reanimen un nadó que s’estava asfixiant Dos agents de la Guàrdia Urbana reanimen un nadó que s’estava asfixiant – Tot Barcelona | Notícies i Informació d'actualitat a Barcelona\nACN 26/06/2020 2:35 pm\nLa Guàrdia Urbana va reanimar un nadó de quatre mesos que presentava símptomes d’asfíxia. Una patrulla va ser alertada per una dona al carrer de Sants que deia que el seu fill no respirava. Els agents van comprovar que el petit, en braços de la seva mare, presentava símptomes clars d’asfíxia com ara el color blavós de la pell, així que van procedir a realitzar-li maniobres de reanimació.\nEl Sistema d’Emergències Mèdiques el va traslladar a l’hospital i està fora de perill. Els agents de la Guàrdia Urbana fan periòdicament formació en primers auxilis per afrontar aquest tipus de situacions. Des de fa quatre anys també s’han incorporat pràctiques de formació d’RCP, ús del DEA i suport vital a adults i nens, així com control d’hemorràgies.


La fiscalia demana 9 anys de presó i la Generalitat 3 i mig per a dos detinguts a Girona pels disturbis post-sentència | ACN | girona | Política | El Punt Avui\nLa fiscalia demana 9 anys de presó i la Generalitat 3 i mig per a dos detinguts a Girona pels disturbis post-sentència La fiscalia demana 9 anys de presó i la Generalitat 3 i mig per a dos detinguts a Girona pels disturbis post-sentència La fiscalia demana 9 anys de presó i la Generalitat 3 i mig per a dos detinguts a Girona pels disturbis post-sentència La fiscalia demana 9 anys de presó i la Generalitat 3 i mig per a dos detinguts a Girona pels disturbis post-sentència + La fiscalia demana 9 anys de presó i la Generalitat 3 i mig per a dos detinguts a Girona pels disturbis post-sentència E-mail\ngirona - 8 abril 2020 14.25 h\nEl grup de suport als joves sosté que han “sobredimensionat” els fets per demanar penes “elevadíssimes i injustificades”\nUn agent de la Policia Nacional llançant una pilota de goma per dissuadir els manifestants a la zona de Pedret el 17 d’octubre de 2019 ACN.\nLa fiscalia demana 9 anys de presó i la Generalitat 3 i mig per a dos detinguts a Girona pels disturbis post-sentència La fiscalia demana 9 anys de presó i la Generalitat 3 i mig per a dos detinguts a Girona pels disturbis post-sentència La fiscalia demana 9 anys de presó i la Generalitat 3 i mig per a dos detinguts a Girona pels disturbis post-sentència La fiscalia demana 9 anys de presó i la Generalitat 3 i mig per a dos detinguts a Girona pels disturbis post-sentència La fiscalia demana 9 anys de presó i la Generalitat 3 i mig per a dos detinguts a Girona pels disturbis post-sentència E-mail\nLa fiscalia demana 9 anys de presó i multes de 7.200 euros per a dos detinguts a Girona pels disturbis durant les protestes contra la sentència de l’1-O. La Generalitat, que fa d’acusació, sol·licita 3 anys i mig. Els acusen de desordres públics, atemptat a agent de l’autoritat, danys i lesions lleus. Segons els escrits d’acusació, els joves van participar en les protestes de la matinada del 17 d’octubre del 2019 prop de la plaça Sant Pere i van llançar pedres contra una furgoneta dels Mossos. L’acusació pública sol·licita l’expulsió dels dos joves un cop complertes dues terceres parts de la pena. El grup de suport als encausats sosté que els acusacions han “sobredimensionat” els fets per demanar penes “elevadíssimes i injustificades”.\nSón les primeres acusacions que es coneixen pels aldarulls que hi va haver a l’octubre a la ciutat de Girona en el marc de les protestes contra la sentència del Tribunal Suprem que va condemnar els líders independentistes. I són, precisament, la de dos joves que continuen en presó preventiva.\nEls escrits de la fiscalia i de la Generalitat emmarquen l’acusació en els “diversos actes de protesta” que hi va haver arreu del país a partir del 14 d’octubre, quan es va fer pública la denominada “sentència del procés”. La fiscalia va un pas més enllà i assegura que les mobilitzacions estaven avalades per “diferents organitzacions de seguidors i simpatitzants amb la causa que tenia com a objectiu la proclamació d’una República independent a Catalunya”.\nEn aquest context, continua relatant la fiscalia, hi va haver protestes a Girona que es van estendre durant la setmana del 14 al 20 d’octubre passat. L’acusació pública concreta que la manifestació de la nit del 16 d’octubre va arrancar amb una concentració a la plaça del Vi convocada a través de xarxes socials pels CDR, el SEPC i ’La Forja’. La mobilització va aplegar entre 15.000 i 20.000 persones.\nSegons les acusacions, un cop acabada la manifestació, un grup d’unes 5.000 persones es van reunir davant la seu de la subdelegació del govern espanyol a Girona. L’edifici estava acordonat amb tanques. La Generalitat, com a acusació, apunta que ja aquí hi va haver “diferents aldarulls, provocant la intervenció d’efectius policials d’ordre públic i la disgregació del grup per diferents carrers de Girona”. La fiscalia concreta que els manifestants “van llançar pedres de grans dimensions, rodaments metàl·lics, llambordes, ampolles de vidre, claus angleses, pilotes de golf, petards i pintura”, que van “motivar la intervenció de les forces de seguretat cap a dos quarts de dotze de la matinada.\nEl fiscal exposa que els manifestants es van dispersar per carrers adjacents “continuant els disturbis en grups organitzats de persones en diferents llocs de la ciutat, mitjançant la crema de contenidors, formació de barricades o múltiples llançaments d’objectes”.\nFins a aquest punt, però, els escrits no precisen quina participació van tenir els dos encausats en els fets. La fiscalia els situa en el grup d’unes 250 persones que, ja cap a un quart d’una de la matinada del 17 d’octubre, van continuar causant disturbis pels carrers de Girona. Sosté que els manifestants anaven encaputxats per evitar que els identifiquessin i “proveïts de cartrons, fusta i diferents estris per provocar foc” es van “replegar i organitzar formant un grup compacte” per intentar arribar a la comissaria de la Policia Nacional de Girona.\nSegons la fiscalia, diverses dotacions dels antiavalots dels Mossos d’Esquadra van muntar un perímetre de seguretat al voltant de la comissaria “col·locant les furgonetes en formació de resguard defensiu”. L’acusació pública sosté que, tot i la presència policial, el grup va continuar llançant objectes i formant barricades amb contenidors.\n“Els policies van optar per avançar les línies defensives cap a la plaça Sant Pere per fer retrocedir els atacants”, indica el fiscal. En aquest moment, relata que els dos processats, “amb unitat de propòsit i d’acció i de manera coordinada”, van llançar pedres “de grans proporcions” contra un vehicle policial. “Van llançar les pedres amb una força desmesurada, colpejant una d’elles contra la finestreta davantera esquerra”, descriu la fiscalia. Segons l’acusació pública, la pedra va colpejar n agent al braç i va rebotar contra el cap d’un altre policia.\nEn un comunicat, el grup de suport als encausats acusen la fiscalia i la Generalitat d’haver “sobredimensionat” els fets per demanar unes penes “elevadíssimes i injustificades”. A més, recorden que tots dos han negat reiteradament haver participat en els fets i consideren que sol·licitar 9 anys de presó per, presumptament, llançar una pedra “de cap manera es pot considerar proporcionat”. “Denunciem que l’actuació del ministeri públic té l’objectiu d’acarnissar-se i escarmentar dos joves de 18 anys que es troben en situació vulnerable”, apunten.\nLa fiscalia també demana al seu escrit que, en cas de condemna, els expulsin del país un cop complertes dues terceres parts de la condemna i que els hi prohibeixin l’entrada durant 8 anys.\nEl grup de suport als encausats també denúncia “el doble paper de la Generalitat”: “Tot i que el seu Govern ens ofereixi discursos pomposes sobre l’amnistia dels presos i la repressió de l’estat espanyol, després, ens la trobem de cara fent d’acusació particular i demanant penes de presó per als nostres companys”. “Exigim que deixi de doblegar-se als interessos corporatius del cos de Mossos d’Esquadra i a la repressió espanyola i retiri la seva acusació immediatament”, afegeixen.\nPer últim, el grup de suport als encausats torna a reclamar que els deixin en llibertat per afrontar aquest procés penal “amb més garanties, acompanyats del seu grup de suport i de la gent que s’estimen”. “Considerem que no existeix cap motiu perquè es trobin en presó provisional i més encara pel perill que suposa el risc de contraure la pandèmia de la covid-19 als centres penitenciaris”, conclouen.


Els contractes prematrimonials són revisables?- Pares i Nens | Pares i Nens\nAnna Lara 09 de desembre de 2017 20:50\nEl matrimoni és més que una mostra d'amor i compromís personal, és un contracte que genera drets i obligacions per ambdues parts i que té conseqüències econòmiques i patrimonials. Per aquest motiu és tant important tenir establert un règim econòmic adequat.\nEl règim econòmic matrimonial és el marc legal que regula les relaciones patrimonials i econòmiques entre els cònjuges i entre aquests i terceres persones durant el matrimoni. És el que determinarà la distribució dels béns en cas de dissolució del matrimoni, motiu pel qual resulta transcendental que aquest sigui el que més s'adapti a les especialitats i necessitats de cada matrimoni.\nEls cònjuges poden decidir mitjançant capitulacions matrimonials el règim econòmic que regirà el seu matrimoni d'entre tots els legalment possibles, entre els que destaquen per la seva importància el règim de separació de béns i el règim de guanys.\nLes capitulacions matrimonials són un contracte que els cònjuges poden signar abans o després de contreure matrimoni per tal de pactar el règim econòmic que regirà el seu matrimoni, així com qualsevol altre aspecte rellevant de la unió matrimonial (herència, donacions, pactes en previsió d'una possible dissolució del matrimoni, etcètera.)\nAquestes capitulacions, que necessàriament s'han d'atorgar davant de notari i inscriure en el Registre Civil (si es vol que tinguin efectes davant tercers) es poden fer abans de casar-se o després, si bé en el primer cas el règim escollit no entrarà en vigor fins a la celebració del matrimoni, que obligatòriament ha de celebrar-se dins dels termini d'un any.\nLa legislació vigent preveu l'existència d'un règim econòmic matrimonial que regeix els matrimonis en que no s'han atorgat capitulacions matrimonials. Si bé a la majoria de l'estat espanyol el règim supletori és el de societat de guanys, a Catalunya és el règim de separació de béns.\nPer tal de que els cònjuges puguin escollir aquell règim que s'adapta millor a les seves particularitats i necessitats, cal conèixer les diferències més importants entre aquests dos règims.\nEl règim de separació de béns implica que cada cònjuge té la plena propietat i l'administració dels seus béns, tant dels que tenia abans de casar-se com dels adquirits durant el matrimoni, i cadascú respon dels seus deutes, sense que ni el matrimoni ni la seva dissolució afecti a aquesta titularitat pròpia de cada cònjuge, al no crear-se una massa comú.\nNo obstant, la plena propietat i administració dels béns propis de cada cònjuge té alguna limitació: per una banda, l'alienació o gravamen del domicili familiar, del seu mobiliari o parament, ja que precisa del consentiment exprés d'ambdós cònjuges, encara que siguin privatius d'un d'ells i, per l'altra, ambdós cònjuges estan obligats a contribuir al sosteniment de les càrregues familiars, de forma proporcional als seus ingressos i patrimoni.\nEn canvi, en el règim de societat de guanys, els beneficis que obté cada cònjuge s'integren en una societat comuna, de la qual són propietaris tots dos a parts iguals, fet que implica que és necessari obtenir el consentiment de l'altre cònjuge per vendre i administrar els béns comuns i que, en dissoldre's el matrimoni, ja sigui per defunció o divorci, aquests guanys es distribueixen per meitat entre tots dos cònjuges, a excepció dels béns privatius, que són aquells que pertanyen exclusivament a un d'ells i que, per tant, no formen part de la societat de guanys (béns anteriors al matrimoni i béns que cadascú rebi per herència o donació durant el matrimoni).\nPer altra banda, el règim de separació de béns, és un règim que atorga als cònjuges una major independència i facilitat de separació i, a més, un millor tractament fiscal, però que pot perjudicar greument a un dels cònjuges en el moment de la dissolució del matrimoni. De fet, per evitar aquest possible perjudici i desequilibri entre les cònjuges, la legislació catalana preveu una compensació econòmica per raó del treball per al membre que ha tingut cura de la llar o dels fills o ha treballat per a l'altre cònjuge sense retribució o amb una retribució insuficient, fet que ha permès a l'altre cònjuge incrementar el seu patrimoni respecte al de la seva parella.\nPer tot l'exposat resulta transcendental que aquelles parelles que es troben a punt de donar el gran pas cap al matrimoni es plantegin com volen regular les seves relacions patrimonials i econòmiques i que, en cas de que la seva voluntat no coincideixi amb el règim econòmic supletori, aplicable en defecte de pacte, atorguin les corresponents capitulacions matrimonials.\nLes capitulacions matrimonials tenen un cost aproximat de 60-80 Euros i són una eina molt eficaç que permet als cònjuges fixar les regles del joc, minimitzar conflictes, fer donacions, establir normes de convivència o inclús pactes en previsió d'una possible dissolució del matrimoni, amb total llibertat sempre que sigui dins de la legalitat i el respecte a la igualtat entre drets i obligacions d'ambdós cònjuges.


Casaus - Sala Rusiñol\nBARCELONA, 1926-2002 Casaus\nLes figures de Jesús Casaus són sempre harmonioses i disposen d’una bellesa externa que neix del ple domini dels sentits.\nCasaus alternà les escenes portuàries amb els nus femenins, així com tractà diversitat de temes amb originalitat i apassionat sentit.\nComençà els seus estudis d’art a l’Acadèmia Baixas de Barcelona. Més tard continuà treballant a l’estudi del pintor Joan Serra. Estudià dibuix a l’Escola de Belles Arts de Barcelona amb el mestre Lluís Muntané. Realitzà la seva primera exposició a l’any 1953, a la galeria Otto Schimdlin, de Zurich (Suïssa). Després d’aquesta exposició es traslladà a París on hi visqué el desenvolupament artístic dels anys cinquanta i fou seduït pels «fauves» de l’època. Aleshores les seves obres impressionistes ja havien estat exposades a diverses ciutats d’Europa i Amèrica del Sud, així com als Estats Units. Els temes de Casaus són fonamentalment les marines i els grans ports d’Europa. També pintà escenes taurines, figures i paisatges. Tampoc podem oblidar que fou un important muralista.\nGuardonat amb importants premis, destaquem, el Premi Internacional de Pintura «Grolla d’Oro», de Venècia (Itàlia) i el I Premi de Pintura i de Dibuix del Reial Cercle Artístic de Barcelona. Va ser per antonomàsia el pintor de Cudillero, lloc que trià per a viure, pintar i reposar eternament i on l’any 1988 va ser homenatjat amb l’Amuravela de Oro. La seva obra figura tant a museus i institucions com a espais públics i col·leccions particulars.\nEXCEL·LENT RETROBADA AMB LA VITALITAT DE JESÚS CASAUS\nEl temps passat de vegades torna i és bo que ho faci en determinades circumstàncies. Especialment quan ens permet recapitular i reflexionar sobre experiències positives que consideràvem passades. Per a mi és el que ara passa amb aquesta exposició, filla de l’interés filial i de la sensibilitat dels galeristes, que recorda part de l’obra de Jesús Casaus (Barcelona, 1926-2002).\nRecordo Casaus per la seva exaltació del color. A finals dels anys vuitanta i meitat dels noranta havia vist diverses exposicions seves a Barcelona i, arribat el 2000, vaig participar amb Francesc Galí, junt amb Joan Iriarte com a fotògraf (magnífic en la seva aproximació psicològica als personatges) en un llibre titulat senzillament Pintors, que aquesta Sala Rusiñol edità en honor de vint-i-set artistes. Ell era un dels que hi figuraven amb plenitud de mèrits, doncs per excel·lència era pintor. Ho demostrava contínuament amb les seves obres i també amb la manera personal como ho vivia. Recordo algunes trobades amb ell -la darrera, casual, a Madrid, a la sala on ell exposava i a la qual jo vaig entrar per atzar- i sempre, encara que les darreres vegades ja no es trobava prou bé i la malaltia l’anava corsecant, que els ulls se li encenien de goig i amb les mans feia el gest d’acariciar suaument les figures femenines que ell havia pintat i davant les quals ens trobavem.\nLa passió que sentia Jesús Casaus per la pintura com una manera de fer i de viure li venia de lluny. De molt jovenet, tot just acabada la guerra civil espanyola, havia anat a l’Acadèmia Baixas i després fou deixeble del gran Joan Serra, un altre apassionat, que li va transmetre molt del que ell s’estimava i sabia explicar. També va rebre lliçons del mestre Lluís Muntané i l’any 1949 realitzà la seva primera exposició individual a les galeries Syra, al Passeig de Gràcia, gairebé cantonada amb el carrer Aragó, que en aquell temps eren garantia de voluntat de recuperació d’afanys creatius dins d’una Barcelona més aviat ensopida. I al darrera vingueren un seguit de mostres que li servien per anar avançant en la seva recerca expressiva. La força del color de Marquet i les experiències fauves que contemplà directament en una estada a París, li van permetre trobar-se dins d’un cromatisme cada cop més exaltat i que li obrí el camí per a ésser reclamada la seva obra des de diverses parts d’Europa i Amèrica, així com per obtenir diversos premis.\nCasaus alternà les escenes portuàries amb els nus femenins, així com tractà diversitat de temes amb originalitat i apassionat sentit per la participació de les formes en el conjunt de la vida que ell tant s’estimava.\nCom l’any 2000 vaig escriure d’ell en un llibre titulat Figures, que fou editat a Girona pel promotor Vicenç Coromina -ho recordo perquè el pintor ja havia fet gran part de la seva obra i el moment era propici per a recapitular i establir un present que ha quedat fixat en els quadres- les figures de Jesús Casaus són sempre harmonioses i disposen d’una bellesa externa que neix del ple domini dels sentits.\nEl pintor és persona sempre disposada a fruir del goig del moment, però també sap on ha d’aturar-se per a mai no perdre l’equilibri intern. Les seves figures femenines el representen més del que ell es pensa, doncs acostumen a ésser dones que han aconseguit donar continuïtat als anys formosos de la joventut per mitjà de l’eurítmia. Són arquetips que l’artista sap trobar entre les dones que veu i que li serveixen per a expressar el seu permanent desig de joventut espiritual.\nEn aquell moment, quan escrivia el precedent paràgraf, tenia davant meu la reproducció en color d’un quadre de Jesús Casaus en què era representat un trío de floristes amb rams a les mans, rodejat d’un conjunt de flors. Per una banda, les flors de la parada a l’aire lliure d’una plaça ciutadana d’un país europeu -ignoro on era, però podia ésser Holanda per l’arquitectura de les cases situades al fons- reproduïen una realitat fugissera que calia plasmar, però per altra banda incidia amb profunditat en la voluntat humana (aquelles tres dones decidides a conservar l’alegria que per a elles i per a tots els altres dona la rítmica conservació de la bellesa) de mantenir a través de les formes els principis que justifiquen la diària acció. I el mateix pensament es troba en diversos quadres de la present exposició.\nJesús Casaus era una persona extravertida, sempre disposada a riure amb tot aquell qui trobava al seu pas d’home inquiet i amb predisposició a anar d’un lloc a l’altre per a situar-se davant de nous escenaris que pintar. Així, almenys, ho feia veure i ho complia als ulls dels altres. Però penso que era molt més reflexiu del que semblava. Tenia l’aparença d’inquiet, però sabia aprofundir amb les seves mirades, tant en les seves llargues sessions com a pintor com en els moments d’esbarjo. Per això la seva obra tenia valors plàstics immediats i un sentit de pervivència que queda patent amb aquesta exposició.\nOli/tela 73×92 cm\nBARQUES A CUDILLERO. ASTÚRIES\nOli/tela 90×80 cm\nOli/tela 80×80 cm\nOli/tela 73×60 cm\n“JESÚS CASAUS (1926-2002) HOMENATGE” 24 ANIVERSARI


Jaume Puig-Junoy: ‘Vendre per internet és quelcom habitual en la majoria de sectors i negocis i qui pretengui que els medicaments són diferents té un problema’\nJaume Puig-Junoy: ‘Vendre per internet és quelcom habitual en la majoria de sectors i negocis i els medicaments no són una excepció’\nInternet s’obre al negoci de la venda de fàrmacs. La ministra de Sanitat, Ana Mato, ha anunciat que a principis de 2015 estaran ja en funcionament les primeres farmàcies autoritzades per vendre per Internet medicaments no subjectes a prescripció mèdica. L’anunci ja ha aixecat el debat en el sector, dividit entre els defensors i detractors de la proposta, especialment els que consideren que aquesta mesura pot fomentar l’automedicació. ‘Vendre per internet és quelcom habitual en la majoria de sectors i negocis. Qui pretengui que en el camp dels medicaments això ha de ser diferent, té un problema. El mateix passa amb els taxistes i Uber: no es poden posar portes al camp’, argumenta Jaume Puig-Junoy, director del Màster en Economia de la Salut i del Medicament de la UPF Barcelona School of Management (Universitat Pompeu Fabra).\nSegons Puig-Junoy, les limitacions a la competència i als canals de distribució en el cas dels medicaments troben ja poc suport en el segle XXI, almenys pel que fa als medicaments publicitaris i als sense recepta. ‘La competència en la distribució minorista ha demostrat ja a molts llocs del món que funciona i abarateix costos del consumidor, de manera que les farmàcies disposen de pocs avantatges competitius a no ser que siguin capaces d'oferir valor afegit a la simple dispensació (consell al pacient, seguiment, etc.) que fidelitzin el pacient’. Puig Junoy considera que vendre medicaments sense recepta per internet ha de ser quelcom normal de la mateixa manera que ho és la venda de llibres, productes alimentaris, petits electrodomèstics o la de productes de para-farmàcia. ‘Ara bé, convé preguntar-se qui en dona la garantia: el que dispensa o el que produeix el producte?’, apunta Puig-Junoy.\nEn aquest sentit, el professor Puig-Junoy recorda que, en general, la responsabilitat recau en el productor i la falsificació es persegueix, sigui el producte qui sigui. ‘Llavors, quina raó hi ha per a posar portes a internet i limitar la venda de medicaments sense recepta a oficines de farmàcia amb una acreditació especial per a la seva web? Què pretén, protegir el consumidor o el dispensador?’.


El Sipaag i el SEP denuncien la precarització laboral de l’Administració general - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl Sipaag i el SEP denuncien la precarització laboral de l’Administració general\n27/10/2019 (16:00 CET)\nMarta Pujol i Lluís Anguita, de la junta del Sipaag.\nEl Sindicat del Personal Adscrit a l'Administració General (Sipaag) i el de l'Ensenyament Públic (SEP) ha denunciat aquest diumenge, a través de comunicats, la precarització laboral que està patint de forma generalitzada l'Administració general i el cos d'ensenyants. Tal com posen de manifest les dades fetes públiques pel departament d'Estadística, la massa salarial per persona al cos general és la més baixa de la forquilla presentada amb 29.664 euros.\nLa massa salarial segons les dades del departament d'Estadística, ha crescut un 6,8% des del 2008, mentre que la plantilla ha augmentat en un 18,6%. Així, s'entén que la mitjana dels salaris ha disminuït en aquesta darrera dècada, i encara no s'han comptabilitzat les retallades produïdes aquest 2019 arran de l'eliminació de l'IPC dels anys 2011 i 2012.\nS'ha de tenir en compte que molt més de la meitat dels treballadors del cos general són del grup C, amb un sou base de com a màxim 17.141,73 euros anuals (1.318,59 euros bruts mensuals i tretze pagues, un salari que el Sipaag entén molt just). De 944 treballadors, 588 són del grup C, 350 del grup B i només 6 del grup A.\nDe 944 persones adscrites al cos general, 223 són eventuals\nEl sindicat afirma que també demostren la precarització les dades sobre la relació contractual amb l'Administració. Gairebé una quarta part de la plantilla està conformada per eventuals, que han crescut un 99,1% des del 2008. De 944 persones adscrites al cos general, 223 són eventuals, i des del 2015 com a mínim que la xifra d'eventuals supera els dos centenars. Així, s'interpreta que s'està perpetuant l'eventualitat. El Sipaag considera inadmissible aquesta política contractual, que posa en risc la necessària neutralitat dels treballadors públics.\nExposat tot això, el Sipaag rebutja que es vulgui responsabilitzar els treballadors de l'Administració general de la despesa en personal i se'ls acusi de tenir "bons sous". En el comunicat, expressen que les estadístiques deixen clar que són els membres del Govern, els càrrecs polítics i relacions especials, entre d'altres, amb una massa salarial per persona de 51.882 euros, els que tenen "bons sous".\nDe la mateixa manera, el sindicat entén que les dades estadístiques fetes públiques la setmana passada el reforcen en la seva denúncia de la precarització de l'Administració general i, sobretot, en les seves demandes, com la de permetre tenir una doble feina sempre que no generi un conflicte d'interessos amb la desenvolupada en el si de l'Administració. El president del Sipaag, Lluís Anguita, ha manifestat que "espero que després d'aquest informe prenguin una mica de consciència els nostres governants i decideixin solucionar el problema".\nA Educació hi ha 248 interins, el que és més d'una quarta part del total del personal\nEl Sindicat de l’Ensenyament Públic (SEP), per la seva part, considera un abús les contractacions eventuals que es fan al Cos d’Ensenyament i lamenta la desigualtat salarial entre cossos. Tal i com posen de manifest les dades fetes públiques pel Departament d’Estadística dijous passat, són 248 els eventuals que hi havia al Cos l’any 2018, el que és més d’una quarta part del total del personal de l’Ensenyament (962 segons les estadístiques) i han crescut un 74,6% en deu anys, mentre que els funcionaris han davallat un 6,7% i els contractuals han crescut un 41%.\nEn aquest sentit, el SEP entén que moltes places vacants s’han cobert amb eventuals i contractes que s’han anat prorrogant sense arribar a consolidar-se. Així, es vol posar de manifest que, encara que es consolidin una setantena de places mitjançant concurs, l’eventualitat continuarà sent desproporcionada, i molts d’aquests eventuals seguiran sent de llarga durada, vist que les estadístiques posen en relleu que com a mínim hi ha hagut aquesta mateixa proporció d’eventuals des del 2015.\nD’altra banda, des del sindicat es vol cridar l’atenció sobre la desigualtat salarial entre cossos de l’Administració general. La massa salarial per persona del Cos d’Ensenyament està a la part baixa de la forquilla.\nEn aquest punt, es vol assenyalar que, encara que la mitjana sigui de 30.539 euros anuals, la majoria del personal no té aquest salari. A més, les dades facilitades pel Departament d’Estadística també mostren un creixement del 14% de la massa salarial, un augment que està descontextualitzat i allunyat de la realitat de la majoria de treballadors. Així, des del SEP s’entén que guarda més relació amb el 12,3% de creixement de la plantilla que dels salaris, ja que molts tenen igual o pitjor nòmina que deu anys enrere.\nLa secretària general del SEP, Anna Mundó, ha reafirmat el compromís del sindicat per “revertir aquesta situació i a millorar les condicions generals de tots els treballadors del Cos d’Ensenyament en un termini de temps el més breu possible”.