Política de privacitat | QUIBUS Barcelona\nDeure d’Informació RGPD\nUsuaris web / Mail / Potencials clients\nCom a part del compliment de l’art. 13 i 14 del REGLAMENT (UE) 2016/679 DEL PARLAMENT EUROPEU I DEL CONSELL de 27 d’abril de 2016 relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d’aquestes dades i pel qual es deroga la Directiva 95/46 / CE (Reglament general de protecció de dades), detallem el deure d’informació ja esmentat en la informació principal:\nConsultoria Financiero Actuarial, SLP en endavant l’organització.\nDomicili social: C / Baixada de Blanes, 3 – 08023 – Barcelona\nAdreça de correu electrònic: info@quibus.es\nMantenir-lo informat, a través de correu electrònic o per qualsevol altre mitjà equivalent, de tots aquells productes o serveis dels que ens han demanat informació.\nLes dades personals seran mantinguts mentre es mantingui la vinculació amb l’organització. En finalitzar els mateixos, les dades personals tractades en cadascuna de les finalitats indicades es mantindran durant els terminis legalment previstos o durant el termini que un jutge o tribunal els pugui requerir atenent al termini de prescripció d’accions judicials. Si no hi ha aquest termini legal, fins que l’interessat sol·liciti la seva supressió o revoqui el consentiment atorgat.\nLes dades sol·licitades en els formularis de contacte són dades obligatòries. Si no es complimentant, no podrem atendre la seva sol·licitud, sent el propi sistema el que detecti i l’informi del no enviament del missatge.\nL’informem també de l’existència d’Encarregats de Tractament, la legitimitat del tractament és l’execució del contracte de l’encàrrec i amb els quals se signa el degut contracte d’accés a dades per compte de tercers. També es té la deguda diligència a l’hora de triar únicament encarregats que ofereixin garanties suficients per aplicar mesures tècniques i organitzatives apropiades, de manera que el tractament sigui conforme amb els requisits del Reglament.\nPer contra, no es tenen previstes transferències internacionals de dades ni mitjançant cessió ni mitjançant encàrrec de tractament.\nEls usuaris tenen dret a accedir a les seves dades personals, així com a obtenir sense dilació indeguda de la nostra part la rectificació de les dades personals inexactes que li concerneixin o completant les dades personals que siguin incompletes, inclusivament mitjançant una declaració addicional.\nIgualment, l’informem que pot sol·licitar la supressió de les seves dades quan, entre d’altres motius\na) les dades personals ja no siguin necessaris en relació amb els fins per als quals van ser recollits o tractats d’una altra manera;\nb) l’usuari retiri el consentiment en què es basa el tractament\nc) l’usuari s’oposi al tractament de les seves dades\nd) l’usuari intuís o hagués rebut informació de que les dades personals hagin estat tractats il·lícitament;\ne) les dades personals hagin de suprimir per al compliment d’una obligació legal establerta en el Dret de la Unió o dels estats membres que s’apliqui al responsable del tractament;\na) quan l’usuari impugni l’exactitud de les dades personals, durant un termini que permeti al responsable verificar l’exactitud dels mateixos;\nb) quan el tractament sigui il·lícit i l’usuari s’oposi a la supressió de les dades personals i sol·liciti en el seu lloc la limitació del seu ús;\nc) Quan l’organització: ja no necessiti les dades personals per a les finalitats del tractament, però l’usuari els necessiti per a la formulació, l’exercici o la defensa de reclamacions;\nd) quan l’usuari s’hagi oposat al tractament dels mateixos, mentre es verifica si els motius legítims del responsable prevalen sobre els de l’interessat.\nEn determinades circumstàncies i per motius relacionats amb la seva situació particular, els interessats podran oposar-se al tractament de les seves dades. L’organització deixarà de tractar les dades, excepte per motius legítims imperiosos, o l’exercici o la defensa de possibles reclamacions.\nLes dades facilitades per l’usuari web es basen en el consentiment, de manera que aquest consentiment podrà ser revocat en qualsevol moment sense que produeixi efectes retroactius.\nPer a l’exercici de qualsevol d’aquests drets o per revocar el consentiment pot fer-ho enviant un Mail a info@quibus.es\nClients empreses, administració pública, auditors i entitats asseguradores\nEn l’organització tractem la informació que ens facilitin els clients per tal de:\nGestionar la relació contractual consistent en la prestació del servei:\n– Consultoria i assessorament actuarial, financer, econòmic i fiscal.\n– Emissió de dictàmens actuarials.\n– Valoracions actuarials i financeres.\n– Anàlisi dels compromisos per pensions, de les inversions, tarificació de les primes i quotes d’assegurança.\n– Funció actuarial de l’entitat.\n– Revisor de l’informe de situació financera i de solvència de l’entitat.\n– Estudi de mobilitzacions de fons de contractes d’assegurances de jubilació i plans de pensions.\n– Càlculs actuarials i financers.\n– Valoració d’acord amb normativa comptable nacional i internacional.\n– Redacció de notes a la memòria.\n– Càlcul de prestacions públiques de la Seguretat Social.\n– Redactat de modificacions de reglaments de fundacions, plans de pensions, contractes de assegurances i convenis col·lectius.\n– Càlculs de compensacions per negociacions amb representants dels treballadors per eli minar conceptes salarials o modificar convenis col·lectius.\n– Millora de mètodes i aplicació d’incentius de productivitat.\n– Anàlisi i determinació comptable de costos.\n– Certificació amb o sense interpretació de balanços, seients, comptes, saldos, revisió i verifi cació de balanços i comptes de resultats.\n– Anàlisi i planificació d’inversions.\n– Assistència tècnica en relació amb l’Administració Pública i organismes autònoms.\n– Assessorament o de representació d’interessos particulars en organismes de tota mena, quan do s’exigeixi per disposició legal la presència de tècnics en economia de l’empresa o d’actuari\nGestionar els tràmits i comunicacions administratives que puguin derivar-se de la relació contractual.\nPoder realitzar la gestió comptable, fiscal i administrativa, derivada del servei.\n4.- LEGITIMACIO DEL TRACTAMENT\nLa base legal principal per al tractament de les seves dades és l’execució del contracte de prestació de serveis sol · licitat.\nNomés es sol·liciten dades necessàries i d’obligada complementació per poder prestar-li el servei. De no facilitar els mateixos no podrà prestar-se el servei sol·licitat.\nEls clients tenen dret a accedir a les seves dades personals, així com a obtenir sense dilació indeguda de la nostra part la rectificació de les dades personals inexactes que li concerneixin o completant les dades personals que siguin incompletes, inclusivament mitjançant una declaració addicional.\na) les dades personals ja no siguin necessaris en relació amb els fins per als quals van ser recollits o tractats d’una altra manera perquè ja va finalitzar l’execució de la prestació de serveis.\nb) el client intuís o hagués rebut informació de que les dades personals hagin estat tractats il·lícitament;\nc) les dades personals hagin de suprimir per al compliment d’una obligació legal establerta en el Dret de la Unió o dels estats membres que s’apliqui al responsable del tractament;\na) quan el client impugni l’exactitud de les dades personals, durant un termini que permeti al responsable verificar l’exactitud dels mateixos;\nb) quan el tractament sigui il·lícit i el client s’oposi a la supressió de les dades personals i sol·liciti en el seu lloc la limitació del seu ús;\nc) Quan l’organització: ja no necessiti les dades personals per a les finalitats del tractament, però el client els necessiti per a la formulació, l’exercici o la defensa de reclamacions;\nLes dades facilitades amb finalitat de publicitar els nostres serveis es basen en el consentiment, de manera que aquest consentiment podrà ser revocat en qualsevol moment sense que produeixi efectes retroactius o exercir un dret d’oposició al tractament de les seves dades amb aquestes finalitats.\nClients particulars i advocats\n– Emissió de dictàmens pericials de productes asseguradors i financers,\n– Càlcul de prestacions públiques de la Seguretat Social,\n– Càlcul d’indemnitzacions barem d’accidents de circulació d’automòbils,\n– Assistència tècnica en relació amb l’Administració Pública i Organismes Autònoms\n– Assessorament o representació d’interessos particulars en organismes de tota mena, quan s’exigeixi per disposició legal la presència de tècnics en economia de l’empresa o d’actuari.


Riad Helen Marràqueix Marroc - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nN2 Double Room - Habitació\n138 Derb Arset Aouzal Bab Doukkala, Medina, Marràqueix, Marroc, 40000 - Veure al mapa\nHabitació Doble N3 (N3 Double Room)\nBarri Medina Medina\nMés informació sobre Riad Helen\nSituat a l'encantadora àrea de Medina, Riad Helen gaudeix d'una posició excepcional a la els paisatges, compres, la cultura de Marràqueix. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Hammam Bab Doukkala, Casa Àrab, Hammam Dar El-Bacha.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Marràqueix. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi.\nL'ambient de Riad Helen es reflexa en cada habitació. accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat, calefacció són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Riad Helen és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Marràqueix.\nNúmero d'Identificació Fiscal local / Llicència de lloguer: 40000MH1272\nComentaris de Booking.com (100)Comentaris d'Agoda (12)\nTots els tipus de viatgers (12)Parelles (10)Famílies amb infants grans (2)


Antoni Prat i Puig – Pàgina 113 – La Vall del Ges i el Bisaura\nCREUS I PEDRONS: Santuari de la Mare de Déu de la Cau, a Llaés\nCreus i PedronsBy Antoni Prat i Puig desembre 6, 2016 Leave a comment\nCreu de terme situada en la mateixa plana on podem trobar el Santuari de la Mare de Déu de la Cau. La creu és de ferro, força menuda, i medeix 30 centímetres d’alt per 15 d’ample. Forjada sobre un passamà que té una amplada de 2 centímetres. Està clavada sobre un pilar de pedra de…\nCREUS I PEDRONS: Presentació i contingut\nLa creu de terme és una creu monumental, habitualment de pedra, que s’ubicava prop de l’entrada de poblacions o vora els camins. També als límits de parròquies, de propietats privades o per delimitar l’espai destinat a enterraments a la vora de les esglésies. Per tant, a diferencia de les fites, no marquen ni delimiten territori.…


Senyor Cardenal President de la Conferència Episcopal Espanyola,\nSenyors Cardenals i germans en l´Episcopat,\nSenyor President del Govern,\nDistingides autoritats Nacionals,\nAutonòmiques i Locals,\nEstimats germans i germanes, amics tots.\nMoltíssimes gràcies. Voldria que aquestes breus paraules poguessin condensar els sentimentsde gratitud que tinc en el meu interior en acabar la meva visita a Santiago de Compostela i aBarcelona. Moltíssimes gràcies, Majestats, per haver volgut ser aquí presents. Agraeixo lesamables paraules que Vostra Majestat ha tingut la gentilesa de dirigir-me i que són expressió del’afecte d’aquest noble poble cap al Successor de Pere. Així mateix, vull manifestar el meuagraïment cordial a les autoritats que ens acompanyen, als Senyors Arquebisbes de Santiagode Compostela i de Barcelona, a l’Episcopat espanyol i a tantes persones que, sense estalviarsacrificis, han col·laborat perquè aquest viatge culmini feliçment. Agraeixo vivament a tots lescontínues i delicades atencions que han tingut aquests dies amb el Papa, que posen de relleu elcaràcter hospitalari i acollidor de la gent d’aquestes terres, tan properes al meu cor.\nA Compostel·la he volgut unir-me com un pelegrí més a tantes persones d´Espanya, d´Europa id’altres llocs del món, que arriben a la tomba de l´Apòstol per enfortir la seva fe i rebre el perdó ila pau. Com a Successor de Pere, he vingut a més per confirmar els meus germans en la fe.Aquesta fe que en l’albada del cristianisme va arribar a aquestes terres i va arrelar tanprofundament que ha anat forjant l’esperit, els costums, l’art i la idiosincràsia de la seva gent.Preservar i fomentar aquest ric patrimoni espiritual, no només manifesta l’amor d’un País cap ala seva història i la seva cultura, sinó que és també una via privilegiada per transmetre a lesgeneracions joves aquells valors fonamentals tan necessaris per edificar un futur de convivènciaharmònica i solidària.\nEls camins que travessaven Europa per arribar a Santiago eren molt diversos entre si, cadascunamb la seva llengua i les seves particularitats, però la fe era la mateixa. Hi havia un llenguatgecomú, l´Evangeli de Crist. En qualsevol lloc, el pelegrí podia sentir-se com a casa. Més enllà de les diferències nacionals, se sabia membre d’una gran família, a la qual pertanyien els altres pelegrins i habitants que trobava en el camí. Que aquesta fe trobi nou vigor en aquest Continent, i esdevingui font d’inspiració, que faci créixer la solidaritat i el servei a tots, especialment als grups humans i a les nacions més necessitades.\n(Pronuncia en català)\nA Barcelona, he tingut el gran goig de dedicar la Basílica de la Sagrada Família, que Gaudí va concebre com una lloança en pedra a Déu, i he visitat també una significativa institució eclesial de caràcter benèfico-social. Són com dos símbols en la Barcelona d’avui de la fecunditat d’aquesta mateixa fe, que va marcar també les entranyes d’aquest poble i que, a través de la caritat i de la bellesa del misteri de Déu, contribueix a crear una societat més digna de l’home. En efecte, la bellesa, la santedat i l’amor de Déu porten l’home a viure en el món amb esperança.\n(Pronuncia en castellà)\nTorno a Roma havent estat només en dos llocs de la vostra bonica geografia. Però, amb l’oració i el pensament, he desitjat abraçar tots els espanyols, sense cap excepció, i tants altres que viuen entre vosaltres, sense haver nascut aquí. Porto a tots en el meu cor i prego per tots, en particular pels que pateixen, i els poso sota l’empara materna de Maria Santíssima, tan venerada i invocada a Galícia, a Catalunya i als altres pobles d´Espanya. A Ella li demano també que obtingui de l’Altíssim per a vosaltres copiosos dons celestials, que us ajudin a viure com una sola família, guiats per la llum de la fe. Us beneeixo en el nom del Senyor. Amb la seva ajuda, ens veurem a Madrid, l’any vinent, per celebrar la Jornada Mundial de la Joventut. Adéu-siau.


| Set coses que les persones amb VIH han de saber sobre les estatines, el LDL i la salut del cor\nArticles cor Dia Mundial de la Salut El VIH Isquèmia Notícies diverses Més d'articles de 50\nPer Claudio Souza04145\nLa majoria de les persones van fer una prova de sang anomenada panell de "lípids" realitzada quan van ingressar per consultar amb el seu metge. Alguna vegada t'has preguntat per què la teva fa aquestes proves i el que busquen? I si ja està prenent un medicament com Lipitor, sabeu que a més de baixar el colesterol, també podria prevenir el càncer? Vivek Jain, però un professor assistent de medicina a la divisió de VIH / SIDA de l'Hospital General de San Francisco, va compartir la seva experiència sobre el colesterol LDL, les estatines i l'última investigació sobre salut cardíaca per a les persones que viuen amb VIH en una presentació recent a l'Hospital General Grand San Francisco, el VIH / SIDA. Això és el que hem après.\nQuè és el colesterol és i per què és molt dolenta\nEl colesterol és una substància produïda per les cèl·lules del nostre cos que ens ajuden a fer coses com digerir els aliments i produir hormones i vitamina D. També s'alimenten de colesterol en certs aliments que mengem. En general, necessitem el colesterol, però es consumeix a la també tenen alts nivells de la mateixa en la sang pot ser perjudicial, ja que pot causar l'acumulació de placa en les artèries (aterosclerosi un anomenat condició), que pot conduir a atacs cardíacs o vessaments cerebrals.\nEn els medicaments amb estatines i qui ha de prendre\n"Al final de 2013, la nova American Heart Association i el American College of Cardiology van sortir la nova pauta. Obté una puntuació de predicció de risc "global" que us proporciona un risc de deu anys d'un esdeveniment cardiovascular. Les estatinas es recomana quan el risc de deu anys és superior a 7,5%, i és considerable quan el risc és entre 5% i 7,5% ", va dir Jain. "[Els metges] encara necessiten una anàlisi clínica, [per decidir si una persona ha de prendre una estatina o no, però intentem mantenir-nos allunyats dels objectius LDL i avançar cap als objectius de risc".\nLa diferència en el bé que funcionen les estatines per a les persones amb VIH\n"Els estudis mostren que les estatines funcionen molt bé i són molt potents [la gent] VIH-negatius. Ells realment redueixen els nivells de LDL en el plasma de manera fiable en la majoria dels pacients ", va dir Jain. Però funcionen bé per a les persones que viuen amb el VIH? Un estudi sobre pesoas que prenen estatinesIncloent a les persones que viuen amb el 616 les persones amb VIH i 5.451 que eren VIH-negatius, van trobar una diferència significativa en el percentatge de reducció d'LDL de les persones VIH positives (25,6%) i les persones VIH-negatives (28,3%). Les estatines han estat més efectiu en persones que eren VIH negatiu i la diferència en aquest estudi entre els pacients VIH-negatius i VIH positiu va ser estadísticament significativa, va dir Jain.\nAquest buit tancat, però, per a les persones amb VIH en l'ús d'atorvastatina - estatina i més sovint el més potent prescrites que han patit una caiguda en els nivells de LDL no van ser significativament diferents dels individus negatius disminució observada del VIH. "El missatge general és que els nostres pacients reben una caiguda similar al colesterol LDL en comparació amb els pacients VIH-negatius, pel que no és una qüestió de què preocupar-se", va dir Jain.\nLes estatines redueixen la probabilitat de mort\nPocs estudis han examinat la qüestió de si les estatines no són capaços de prevenir la mortalitat i la morbiditat cardíaca. "Aquesta és l'única raó que hem de començar amb la prescripció d'estatines", va dir Jain.A preocupació, va dir, és que l'augment de la inflamació causada pel VIH, fins i tot amb la teràpia antiretroviral reeixida augmenta el risc de malalties del cor i la mort. Però fins i tot que les estatines redueixen els lípids, els investigadors es pregunten si la inflamació excessiva impedeix que les estatines redueixen eficaçment la mortalitat.\nJo solc dir, "al llarg de la vida, he mort mil morts." I, de fet, crec que ja he superat aquesta xifra i no puc separar en els presagis, el nombre de morts que viu (...) fins que arriba a mercè A més, la mort de l'automòbil. El fet és que cada vegada que publiqui un text que fa als danys que el VIH causa el cervell i la xarxa neuronal, s'argumenta en la seva pròpia causa, ja que, des del principi, quan mminha infecció primària per VIH s'ha configurat en la meningitis, ell, el virus ha actuat lentament i en silenci al meu cerbro (veig el meu lucidesa poc a la decoloració i poc) i en la meva xarxa neuronal (...) i Déu sap el nivell de concentració que es requereix per no faig errors tipogràfics, de manera que no perdi el fil dels meus raonaments i quant pateixo de dolor s, física i moral, de la perifèrica Neuroparia que em corroeix el sistema nerviós. No obstant això, malgrat tot, i va morir en tant, m'agrada pensar que la mort de l'automòbil es presenta com SEC d'il·lustració i farà esforços herculis per arribar a mi, s'arrossega com un cargol, cargol ... farsa.\nVa assenyalar un estudi de Moore i els seus col·legues que incloïa 1.538 persones amb VIH que havien suprimit les càrregues víriques fins al nivell d’indetectables, i les va seguir entre 1998 i 2009. Durant aquest temps, hi va haver 85 morts de 7 persones que prenien una estatina i 78 persones que no tenien estatina. Els investigadors calculen que l'estadina reduïa la possibilitat de mort en un 67%. Dins un estudi més ampli, por Drechsler e colegas, com 25.000 veteranos encontraram uma pequena redução no risco de morte com o uso de estatinas em torno de 5% a 10%. Um terceiro estudo, por Overton e colegas, com mais de 3.500 pacientes, encontraram um risco reduzido de morte, embora o impacto das estatinas sobre a mortalidade não tenha sido estatisticamente significante em sua análise. “Em geral, gostaria de dizer que os elementos de prova de que as estatinas reduzem a mortalidade não tem sido tão claros para as pessoas que vivem com o HIV do que tem sido para as pessoas HIV-negativas. Mas não parecem ser uma tendência mostrando uma redução na mortalidade com o uso de estatinas”, disse ele.\nLes estatines redueixen el risc de càncer\n"A més d'interferir amb el metabolisme del colesterol, se'ls coneix també com estatines fan coses com" la progressió del cicle cel·lular presó, i induir l'apoptosi cel·lular ", que és la mort cel·lular programada. ApoptosiConegut com "mort cel·lular programada" (la definició correcta és "la mort cel·lular no seguida de l'autolisisi") és un tipus de "autodestrucció" cel · lular"El que es produeix de manera ordenada i exigeix energia per a la seva execució (a diferència necrosi). Està relacionat amb el manteniment de homeòstasi i la regulació fisiològica de la mida del teixit Però també pot ser causat per un estímul patològiques (com ara danys en l'ADN cel·lular) . El terme es deriva del grec, el que va significar la caiguda de les fulles dels arbres a la tardor - Un exemple de la mort fisiològica i apropiada programada que també implica una renovació. més informació cell apoptosi\nAquestes dues coses són, en essència, el contrari del que passa en el càncer ", va dir Jain.\nEn altres paraules, les estatines poden prevenir la formació de cèl·lules canceroses i pot ajudar a eliminar les cèl·lules canceroses creixen sense control durant l'apoptosi, el que hauria d'haver estat fet per un cel·lular "T-Killer".\nJain va discutir els resultats d'un estudi realitzat per la Galli i col·legues que incloïa més de 5 mil persones amb VIH i un període de seguiment de més de deu anys. L'estudi va trobar que les persones menors de receptes d'estatines eren menys propensos a desenvolupar càncer: les persones que van utilitzar estatines tiberam una experiència relacionada câncerem una taxa d'esdeveniments per 5,4 1.000 anys-persona, i les persones que no estan en ús experimentar estatines càncer a una velocitat d'esdeveniments 7,2 per xNUMX persones l'any. En general, es va estimar l'ús d'estatines per reduir el risc de càncer en un 1.000%.\nDesavantatges al potencial de les estatines\nIgual que amb qualsevol medicament, sempre hi ha el risc d'efectes secundaris. Algunes persones en estatines han experimentat efectes secundaris en la part cognitiva com la confusió i l'oblit, tot i que fins ara no ha estat ben documentat ni categoritzat.\nEl risc de desenvolupar diabetis pot augmentar en l'ús d'estatines.\nLa diabetis de fet pot ser una conseqüència de la infecció pel VIH, especialment quan la persona està en tractament per al VIH i l'ús d'antiretrovirals. Alguns poden prendre en persones amb predisposició orgànica, la resistència perifèrica a la insulina. He viscut aquesta situació quan, Déu sap per què, vaig començar a menjar com un elefant i el meu pes pujava com un còndor. Afortunadament vaig fer una gastroplàstia (estômafo reducció) i la reducció de la fam, canvis en els hàbits alimentaris i de gana i un estàndard de vida més saludable, el meu sucre en la sang i va caure dir que en les anàlisis de sang és 73; per la qual cosa fins i tot podria deixar de medicaments que s'utilitza per controlar el sucre en la sang. Res és impossible. Em van operar amb un pes de 147 kg, i ara, tres anys més tard, el meu pes fluctua entre 89.5 i 92. Vis pacem per Encara\n"Crec que no és molt probable que una petita 5 10% a% l'augment del risc de la diabetis amb l'ús d'estatines. No està clar si és específic d'una estatina o d'una altra, encara no sabem ", va dir Jain. La gent no ha d'aturar o descartar les estatines perquè el risc de diabetis existeix, va dir, però els proveïdors han de ser conscients d'aquest risc i controlar de prop els nivells de sucre en sang en persones que prenen una estatina.\nUna nova investigació relacionada amb el colesterol i la salut del cor per a les persones que viuen amb el VIH\nEls nous tipus de fàrmacs hipolipemiants es diuen inhibidors PCSK9. "Inhibidors PCSK9 són una història d'èxit de la ciència bàsica de la malaltia", va dir Jain.\nAra hi ha dos fàrmacs aprovats per la FDA: Praluent (alirocumab) i Repatha (evolocumab). S'ha demostrat que redueixen dràsticament els nivells de LDL en pacients amb VIH negatius que els prenen. S'estan duent a terme estudis amb persones que viuen amb VIH. Fins ara, un estudi (publicació pendent) ha examinat a sis persones amb VIH que prenen evolocumab i ha demostrat que hi ha una gran reducció de LDL amb el tractament. Però hi ha d'haver més recerca per esbrinar si això és cert en estudis amb més persones a llarg termini i si hi ha un risc reduït d'esdeveniments cardiovasculars i morts amb aquests fàrmacs.\nMarç 31, 2016, Per Emily Newman Traduït per CLaudio Souza de l'original en anglès a: 7 coses que les persones amb VIH necessiten saber sobre les estatines, LDL i la salut del cor per Claudio Souza\nrevisió per Mara Macedo


Marge vs Benefici | 4 diferències principals (amb infografies)\nDiferència entre marge i benefici\nTant el marge com el benefici són les formes que ajuden a avaluar el rendiment i la salut de l’empresa, en el cas del marge, el rendiment i la salut de l’empresa s’avaluen en el termini percentual, mentre que, en el cas del benefici, el rendiment i la salut de l’empresa s’avaluen en dòlars.\nEs pot mesurar el rendiment en termes percentuals relatius o en dòlars absoluts. Hi ha diverses maneres de comprovar la salut de les operacions comercials d’una entitat. Tots dos es consideren mesures que permeten a la direcció fer un seguiment de les operacions sota control. Expliquen una història que proporciona a la gestió informació útil.\nEl marge es calcula com a termini percentual. Té múltiples variants, és a dir, el marge brut, el marge operatiu i el marge de benefici net, mentre que quan es tracta de termes absoluts en dòlars per mesurar el benefici, tenim el benefici brut, el benefici operatiu i el benefici net.\nInfografia de marge contra beneficis\nLes diferències clau entre elles són les següents:\n# 1 - Benefici brut contra marge brut\nEl benefici brut representa el benefici en dòlars després d’incórrer en els costos directes associats a la producció dels béns i serveis venuts per l’entitat empresarial. El benefici brut es calcula com:\nBenefici brut = Ingressos - Cost de les mercaderies venudes\nEl marge brut representa el percentatge d’ingressos totals després d’incórrer en els costos directes associats a la producció del bé i els serveis venuts per l’entitat empresarial. El marge brut es calcula com:\nMarge brut (%) = (Ingressos - Cost dels béns venuts) / Ingressos\n# 2: benefici operatiu vs. marge operatiu\nEl benefici operatiu representa el benefici en dòlars després d’incórrer en els costos directes associats a la producció dels béns i serveis venuts per l’entitat empresarial i totes les despeses d’explotació, incloses les amortitzacions incorregudes durant el cicle operatiu. El benefici d'explotació es calcula com:\nBenefici d'explotació = Benefici brut - Despeses d'explotació -Amortització i amortització\nEl marge d’explotació representa el percentatge d’ingressos totals després d’incórrer en els costos directes associats a la producció dels béns i serveis venuts per l’entitat empresarial i totes les despeses d’explotació, incloses les amortitzacions incorregudes durant el cicle operatiu. El marge operatiu es calcula com:\nMarge operatiu (%) = (Benefici brut - Despeses d’explotació -Amortització i amortització) / Ingressos\n# 3 - Benefici net vs marge net\nEl benefici net representa el benefici en dòlars després d’incórrer en els costos directes associats a la producció dels béns i serveis venuts per l’entitat empresarial, totes les despeses d’explotació, incloses les amortitzacions produïdes durant el cicle operatiu, altres despeses, interessos i impostos. El benefici net es calcula com:\nBenefici net = Benefici d'explotació - Altres despeses - Interessos - Impostos\nEl marge de benefici net representa el percentatge dels ingressos totals després d’incórrer en els costos directes associats a la producció dels béns i serveis venuts per l’entitat empresarial, totes les despeses d’explotació, incloses les amortitzacions produïdes durant el cicle d’explotació, altres despeses, interessos i impostos. . El marge de benefici net es calcula com:\nMarge de benefici net (%) = (Benefici d'explotació - Altres despeses - Interessos - Impostos) / Ingressos\nBases Marge Benefici\nDefinició El marge proporciona una manera de mesurar el rendiment de les operacions d’una entitat empresarial en termes percentuals. El benefici proporciona una manera de mesurar el rendiment de les operacions d’una entitat empresarial en dòlars.\nContext Com que es calcula en termes percentuals, proporciona informació en un context relatiu. Com que es calcula en dòlars, proporciona informació en context absolut.\nTipus Els tipus més habituals són el marge brut, el marge d’explotació i el marge de benefici net. Els tipus més habituals són el benefici brut, el benefici d'explotació i el benefici net.\nÚs Proporciona una perspectiva que permet a la direcció veure el negoci a la llum de l'eficàcia i l'eficiència. Proporciona una perspectiva que permet a la direcció veure el negoci a la llum de termes monetaris.\nCom es va veure més amunt, semblen estar estretament relacionats, però segueixen posant un punt de vista diferent a l’hora d’entendre què implica cada càlcul de marges o beneficis. Quan la direcció ha de comprovar la tendència, els marges serveixen com a eina inestimable, mentre que quan s’ha de veure el gran efecte monetari, el càlcul del benefici té més sentit.\nPer tant, diguem si la direcció vol veure quina part del cost dels béns venuts consumeix els ingressos totals de les vendes, el marge brut pot servir molt bé. A més, si la direcció vol fer una ullada a les operacions generals del negoci, el marge operatiu és l’elecció correcta. I si la direcció vol analitzar la salut general del negoci realitzat durant el període, el marge de benefici net pot resultar ser el millor indicador clau de rendiment.\nDe la mateixa manera, si es vol analitzar on la reducció del cost dels béns i serveis venuts és prou elevada per cobrir els costos de producció, el benefici brut pot presentar la informació adequada. Mentre que per comprovar si les operacions són prou rendibles com per cobrir tots els costos directes i indirectes, els beneficis operatius il·luminen la direcció correcta.\nI, finalment, per comprovar la rendibilitat global del període d’una entitat empresarial després d’incórrer en tot tipus de costos, inclosos els costos de finançament i els impostos, el benefici net és la millor alternativa que cal analitzar.\nEl marge i el benefici són dues eines per mirar el rendiment financer d’una entitat empresarial, però des de diferents perspectives. Quan es busca una anàlisi de tendències del rendiment d'una entitat empresarial, s'hauria de fixar-se en les variants de marge, ja que proporcionen el percentatge dels ingressos totals que queden després de deduir diferents tipus de costos.\nPer tant, per comprovar l’efecte de la inflació en el cost de producció, es pot observar el marge brut mentre que per comprovar el rendiment operatiu global de l’entitat empresarial s’ha de mirar el marge operatiu i analitzar la rendibilitat global s’ha de mirar tendència del marge de benefici net.\nDe la mateixa manera, els beneficis ajuden a analitzar les transaccions comercials en termes purament dòlars. Així, utilitzant-los, es pot conèixer la rendibilitat monetària i el cicle de caixa, que reflecteix la liquiditat.


3r Mercat de les Herbes de la Ratafia - 63è Concurs i exposició de flors | Ajuntament de Santa Coloma de Farners\n30 d’abril i 1 de maig de 2016 · Santa Coloma de Farners\n“Primavera, salut i tradició. Dels sentits a la consciència”\nTenim un entorn natural ric que des fa molt anys ens ha permès tenir una relació única i sana amb el bosc. Aquest és un dels pilars de la nostra cultura. Formem part d’un patrimoni, d’un paisatge i d’un poble diferent al que busquem a les pantalles... Vivim desconnectats i ignorant el nostre bressol natural.\nAra, just al cor de la primavera, floreix de nou el Mercat de les Herbes de la Ratafia. Més que un mercat d’activitats i d’articles, és una oportunitat per tornar-se a vincular amb l’essència més profunda del que som a través dels sentits i de la consciència. És una oportunitat per despertar de nou, per créixer amb la força de la natura i per sentir, pensar i actuar d’una manera més lliure i sincera amb nosaltres mateixos. Un cap de setmana primaveral que dóna inici a la temporada de recollida d’herbes per a fer la ratafia d’aquest any.\nCom a activitats principals hi ha el 63è Concurs de Flors (segurament el més antic de Catalunya), exposicions de flors i sobre les herbes, xerrades i tallers amb els millors experts del sector, concerts, parades de flors, herbes i artesania i productes de proximitat, activitats per als més petits, a destacar el Rejuga per renovar i intercanviar joguines que no fem servir.\nTotes les activitats són organitzades per l’ajuntament, la Comissió de Flors, la Confraria de la Ratafia i l’Associació de Comerciants de Santa Coloma de Farners.\n9:30 h Obertura de la mostra d’art floral a l’església de Sant Sebastià i a la sala LLuís Caparrós del Centre Municipal d’Educació. Obertura del Mercat de les Herbes de la Ratafia a la plaça Farners. Durant tot el cap de setmana a la Casa de la Paraula es podrà veure l’exposició “Els Colors de la Ratafia” A. Selga i a la plaça Farners les exposicions “Les Herbes Fetilleres i Remeieres” del Museu Guilleries i “Les Espècies” Associació El Trill d’Argençola.\n10 h Segona edició del Rejuga, mercat infantil de venda i intercanvi de joguines de 2a mà. Vine i munta la teva paradeta. Ho organitza l’Associació de Comerciants. Més info: www.acscf.cat/firarejuga. A l’entorn de l’església parroquial.\nSortida per a nens i nenes per conèixer les herbes de la ratafia amb Anna Selga (farmacèutica i experta en herbes), al parc de Sant Salvador.\nRuta per l’Univers de la Ratafia. Vine a conèixer la relació de Santa Coloma amb la ratafia i degusta productes amb aquesta essència. Inscripcions: ruta@confrariaratafia.cat. Sortida davant l’estàtua de Salvador Espriu (plaça Farners).\n11 h Taller vivencial “Plantes per als 5 sentits” per aprendre sobre les plantes i herbes; olorant, tocant, mirant, degustant i escoltant... A càrrec de Espai Can Mir, a les Mesures de la plaça Farners.\nActuació infantil a càrrec de Rikus a la plaça Farners.\n11:30 h Xerrada “Trementinaires, saviesa popular feta camí”, per Isidre Domenjó (del Museu de les Trementinaries de Tuixent). A la Casa de la Paraula.\nTaller per aprendre a fer un perfum o colònia natural amb herbes, a càrrec de Les Remeieres. A les Mesures de la plaça Farners.\n12:30 h Aprèn a cuinar amb les herbes de la ratafia, a càrrec d’Agar (al final es podran tastar els plats cuinats). A les Mesures de la plaça Farners.\nTot seguit, presentació de l’edició especial de la millor ratafia local 2015 amb l’autora, la Fina Garcia, i el mestre ratafiaire, en Xavier Codina.\n16:30 h La Confraria Jove obrirà la primera ruixada de les essències de les herbes de la ratafia amb tots els joves que vulguin divertir-se tot remullant-se. A la plaça Farners.\n17 h Evarist March (botànic) ens explicarà el projecte “Terra Animada” que estan desenvolupant al Celler de Can Roca, d’estudi de les plantes de Girona per utilitzar-les a la cuina. A la Casa de la Paraula.\n2a Percuselva amb petita exposició de flors, a càrrec de l’Escola Municipal de Música Josep Carbó.\n18 h Concert a càrrec dels combos de l’EMM Josep Carbó. A la plaça Farners.\n18:30 h Fes-te una ploma d’escriure amb canya de riu i aprèn cal·ligrafia, a càrrec Clàudia Rifaterra. A les Mesures de la plaça Farners.\n19:30 Tast guiat de Ratafies 1842, a càrrec de Joan Casalprim. A les Mesures de la plaça Farners.\n20:30 h Concert de Joan Colomo, presentació del seu nou disc “Sistema” a la plaça Farners.\n9:30 h Obertura de la mostra d’art floral a l’església de Sant Sebastià i a la sala Lluís Caparrós del Centre Municipal d’Educació. Obertura del Mercat de les Herbes de la Ratafia a la plaça Farners.\nDurant tot el dia, Fes-te el teu batut saludable amb la Biciliquadora de l’Oficina Jove, a les Mesures de la plaça Farners.\n10 h Pintada de cares amb motius florals a càrrec de Dana Belly Art, a les Mesures de la plaça Farners.\nParades dels Petits Confrares sobre cada herba de la Ratafia, a les Mesures de la plaça Farners.\nCuina&Ambulants - Jocs i enginys d'època per explorar les verdures i les herbes, amb taller de cuina infantil amb flors comestibles, a les Mesures de la plaça Farners.\nTrobada dels membres de l’entitat Flora Catalana (oberta al públic), a la Casa de la Paraula.\n10:30 h Taller de cosmètica natural (pasta dental, llet netejadora cutis i loció post-afaitat), a càrrec de Les Remeieres. A les Mesures de la plaça Farners.\n11 h Xerrada “De la flora escrita, a la flora digital, noves eines d’aprenentatge de les plantes” a càrrec del Dr. Josep Vigo (catedràtic de botànica de la Universitat de Barcelona). Casa de la Paraula.\nTaller de pintura familiar “La pintura de les bruixes i els bruixots", amb herbes remeieres i tints per a pares i mares amb els seus fills a càrrec d’Isabel Mestres (artista i ratafiaire). A les Mesures de la plaça Farners. Activitat gratuïta. Cal inscripció prèvia a mmestras18@hotmail.com. Atenció es faran 2 torns si hi ha molta demanda 10 a 12 h i de 12 h a 14 h.\n12 h Xerrada i taller pràctic: “Alimentació saludable amb herbes i flors”, a càrrec d’Astrid van Ginkel (farmacèutica i consultora d’espècies vegetals a Fitomón). A la Casa de la Paraula.\n16 h Passejada per a adults per conèixer les herbes de la ratafia amb el grup Flora Catalana al parc de Sant Salvador.\n16:30 h Passejada amb patinets engalanats amb herbes, pels carrers del centre.\n17:00 h Presentació del llibre Guarir, a càrrec de l’associació Àvies Remeieres del Parc de la Pedra Tosca (Garrotxa). A les Mesures de la plaça Farners.\nA les 18 h Taller d’Elaboració de licors de maceració ràpida i d’aigües d’herbes a càrrec de Carme Bosch (divulgadora etnobotànica i mestra artesana). L’acompanyarà l’Elvis Mallorquí (Centre Estudis Selvatans) per il·lustrar els usos de l’aigua de roses en la història. A la Casa de la Paraula.. Activitat gratuïta. Cal inscripció prèvia a info@carmebosch.cat.\nTot seguit, tast d’infusions medicinals a càrrec de Pep Mascarós (Tegust).\n18:30 h Taller de farmaciola natural amb remeis casolans per a les dolències més comunes, a càrrec de l’Associació Les Remeieres. A les Mesures de la plaça Farners.\nEspectacle “Menja Fesols”, a càrrec de Pep Puigdemont, organitzat per Sol Solet Rialles a la plaça Farners. Tot seguit, xocolatada infantil aromatitzada amb menta.\n63è CONCURS I EXPOSICIÓ DE FLORS\nA la millor ram de flors.\nA la millor ram silvestre.\nA la millor rosa.\nA la millor cactus.\nA la millor planta interior.\nA la millor test en flor.\nA la millor azalea.\nA la millor orquídia.\nA la millor bonsai.\nA la millor gerani.\nEl jurat valorarà d’acord amb les diferents modalitats i estarà composat per gent experta.\nEl jurat podrà atorgar un accèssit per a cada categoria si considera oportú que algun ram, planta o flor sigui digne de rebre aquest tipus de menció per la seva qualitat.\nEl jurat també podrà declarar deserts els premis si no s’han presentat cap element de la categoria.\nQui vulgui participar en l’exposició i concurs de flors haurà de posar-se en contacte amb l’Ajuntament de Santa Coloma al tel 972840808.\nL’Ajuntament passarà a recollir les plantes que siguin de difícil transportar els dies: dimecres 27, dijous 28 i divendres 29 d’abril.\nLes flors o rams es podran portar el dissabte 20 d’abril a l’església de Sant Sebastià i es podrà ornamentar allà mateix.\nTotes les flors, els rams i les plantes s’exposaran a l’església de Sant Sebastià el dissabte 30 d’abril i el diumenge 1 de maig.\nA tots els participants se’ls farà entrega d’una flor de temporada.\nCada modalitat tindrà un premi que consistirà en una planta i un llibre relacionat amb Santa Coloma de Farners.\nL’entrega de premis serà el diumenge 1 de maig a les 13:30 a l’església de Sant Sebastià.\n30/04/2016\t- 01/05/2016


El SPC creu que la renovació de la CCMA i el CAC els "allunya" de la independència de continguts\nPublicat 27/12/2021 17:05CET\nEl Sindicat de Periodistes de Catalunya (SPC) ha considerat aquest dilluns que la renovació de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA) i el Consell de l'Audiovisual de Catalunya (CAC) "allunya" el sindicat i la societat de la independència professional en els continguts i la gestió empresarial.\nEn un comunicat, l'organització considera que s'ha produït una "pèrdua històrica d'oportunitat de fer que el sistema audiovisual s'adapti per fi als reptes i necessitats que una societat democràtica com la catalana espera, desitja i reclama".\nTambé lamenta que, després que el PSC, ERC i Junts hagin acordat proposar Rosa Romà com a presidenta de la CCMA i Xevi Xirgo per al CAC, s'ha pres una decisió que reprodueix el "vici" de les quotes partidistes.\n"L'acord dels tres grups parlamentaris significa una reescriptura de facto de la llei de la CCMA amb un esperit partitocràtic que ens allunya del dret de la ciutadania a una televisió pública de qualitat", reflexiona el SPC.\nEl sindicat critica que aquest acord "no hagi pogut tenir una base parlamentària més àmplia" i assegura que sent una decepció profunda --en la seva expressió--.


“L’objectiu és sumar els propers nou punts” | FCBarcelona.cat\n“L’objectiu és sumar els propers nou punts”\nGianluca Zambrotta s’ha mostrat ambiciós i segur de l’equip davant els pròxims tres compromisos de Lliga. El lateral italià ha deixat clar que se sent molt còmode al Barça.\nQueden tres partits de Lliga abans d’acabar el 2007, contra el Deportivo, el València i el Madrid, i el Barça no perd de vista el lideratge, ara a quatre punts. Gianluca Zambrotta ha comparegut aquest dijous al migdia en roda de premsa i s’ha mostrat confiat de les possibilitats blaugrana davant les tres proves de foc d'abans de l’aturada nadalenca. “Volem començar l’any nou com a líders. L’objectiu és sumar els propers nou punts”, ha confessat. Tot i això, el lateral ha avisat de la perillositat del proper rival, el Depor: “Està en un moment difícil, però hem de tenir en compte que també és un partit molt important per a ells”.\n“Feliç” al Barça\nEls darrers dies han aparegut a la premsa rumors que situen Zambrotta de tornada al futbol italià. El defensa s’ha mostrat contundent: “Sóc feliç al Barça. Sempre és agradable que un equip d’Itàlia s’interessi per tu. Ja he dit que vull acabar la meva carrera allà, però tinc contracte i vull guanyar títols importants aquí”. El lateral transalpí també ha descartat que tingui problemes d’adaptació: “Estic en un futbol diferent de l’italià, però no passa res. El Barça és un gran club i espero fer el millor per a mi i per a l’equip”.\nEspera recuperar la titularitat\nGianluca Zambrotta va ser suplent en l’últim partit de Lliga a Montjuïc. “No sé per què no vaig jugar d’entrada. No crec que sigui un càstig. L’entrenador és qui decideix”, ha declarat l’‘11’ blaugrana. Zambrotta, que acaba de sortir d’una lesió muscular, ha afegit: “No estic al 100%, encara que estic millor i tranquil. Treballaré per tornar a ser titular”.


Com va viure Gayà el ´gol´ de Coke? - Superdeporte\nSuperdeporte » València CF\nCom va viure Gayà el ´gol´ de Coke?\nVa sentir una espenta en l'àrea, va caure a la gespa... i no es va assabentar de la veritat fins al final del partit\nandrés garcía 13.02.2018 | 10:25\nCom va viure Gayà el ´gol´ de Coke? F. CALABUIG\nL'àrbitre català Medié Jiménez no va veure com era Gabriel Paulista, i no Coke, qui espentava clarament a José Luis Gayà a l'eixida d'un córner. Va interpretar que l'infractor havia sigut el levantinista i, per tant, va decidir anul·lar el gol. Tot s'ha dit i escrit de la jugada més polèmica del Derbi de Mestalla entre el València CF i el Levante UD. O quasi tot. Com va veure la jugada Gayà? El de Pedreguer va ser un dels protagonistes indirectes d'eixa acció. Va sentir una espenta en l'àrea, va caure a la gespa... i no es va assabentar de la veritat fins al final del partit.\nEl de Pedreguer estava tan concentrat en el joc que no va saber el que realment havia passat fins que va arribar al vestuari. I no va ser l'únic jugador del València al que li va passar el mateix. Gayà, d'esquena a la jugada, tenia clar que havia rebut una espenta i que el col·legiat hi havia encertat anul·lant el gol del Levante que suposava l'1-2. Estava tan convençut que va arribar a dir-li a Coke que no protestara més a l'àrbitre perquè la falta havia sigut molt clara. Gayà sabia que alguna cosa estranya havia passat per a provocar la indignació dels blaugrana, però no va ser fins al final del partit quan es va donar compte. Ho va fer a través de la televisió del vestuari i dels mòbils. Les imatges de la jugada en eixe moment s'havien convertit en virals en les xarxes socials. I que va passar pel cap de Paulista perquè el brasiler decidira espentar-li? El central va reconéixer dins del vestuari que es va tractar d'un acte reflectisc per a intentar arribar a la pilota i que ni tan sols va veure que davant seu estava Gayà.\nEixa jugada solament va ser l'anècdota enmig d'un altre partit redó de Gayà. No solament va tapar a Morales en tasques defensives. A més, va desplegar el seu millor repertori ofensiu. De les seues botes va eixir un dels millors centres del Derbi. El que va acabar en rematada al travesser de Santi Mina. I tot això jugant amb molèsties. Gayà és un dels jugadors que ha donat la cara a pesar del desgast físic de l'últim mes. Havia jugat els últims cinc partits complets amb pròrroga inclosa -Alabés, Madrid, Barcelona, Atlètic i Barcelona-, però no li va importar jugar un sisé. Marcelino ho té clar: tant de bo tinguera molts 'Gayàs' en el seu equip.\nRodrigo ha de ser titular\nRenoven el míster!\nEl que pensa Francis Coquelin sobre Marcelino\nKondogbia, sí o no?\nMarcelino vol recuperar el control\nPresó preventiva sense fiança per a Ruben Semedo\nPeter Lim guanya la batalla a Miguel Zorío\nQuin equip porta esta camiseta que recorda la del València CF?\nMor un ertzaina durant els disturbis a Bilbao amb ultres de l'Spartak de Moscou\nSemedo arriba emmanillat a declarar davant el jutge de Llíria\nAlemany treballa davant la possible multa que impediria al València CF fitxar\nAixí va morir l'ertzaina de 51 anys Inocencio Arias\nSemedo passa la seua primera nit en la presó de Picassent\nDeclaracions de Vidorreta després de caure davant l'Olympiacos\nMateu, els socis i Vicente Rodríguez\nLi lleven el cinturó de campió a McGregor i est esclata\nQue es quede Marcelino\nSpanoulis acaba amb la resistència del València Basket\nTres coses de Mateu\nEl Vila-real, eliminat a Europa pel Lió\nSi vas participar en 'Jo vaig xafar Mestalla' busca't en la nostra galeria\nTota la informació de la Loteria del 'Niño'. Comprova els nombres premiats amb el nostre giny de la Loteria del 'Niño'.\nPorta't al teu web, al teu escriptori o al teu iGoogle els resultats de loteria de Nadal i de la sorteig de reis. Descarrega-t'ho\nEnlaces recomanats: Premios Cine


Restauren la figura del Sant Crist 75 anys després de la seva adquisició | FemSafareig.cat\nRestauren la figura del Sant Crist 75 anys després de la seva adquisició\nfebr. 23, 2015 Elena Domingo Cultura/Societat 0\nA principis de la setmana passada van començar els treballs de restauració de la figura del Sant Crist per part de l’empresa Art Balart de Tortosa. Tot i que la imatge es trobava en bon estat de conservació, durant la restauració s’hi va fer una neteja a fons per retornar-li l’aspecte original després del pas del temps. Dissabte, un cop acabades les tasques de restauració, el Sant Crist va ser traslladat a l’altar major, des d’on presidirà totes les celebracions de la Quaresma.\nEl Sant Crist restaurat (FOTO: Josep Anton Carranza)\nEn els últims anys Art Balart ha completat els treballs de restauració de diverses imatges dels passos de Setmana Santa. Aquest any només estava prevista la del Sant Crist. Les restauracions són possibles gràcies a la col·laboració econòmica de la Diputació de Tarragona.\nAquest any 2015 es compleix el 75è aniversari de la restauració de la Setmana Santa a Riudoms i de l’adquisició del Sant Crist, just després de la Guerra Civil. Per aquest motiu, el diumenge 22 de març se celebraran els actes de celebració, amb un Via Crucis, entre altres.\nEsglésia de Sant Jaume de Riudoms, Religió, Riudoms, Sant Crist


Cap de setmana d’exposicions i accions artístiques a l'Hospitalet — Les notícies i l'última hora del Baix Llobregat i l'Hospitalet - El Far\nViernes, 29 de septiembre de 2017 | Leída 23 veces\nCap de setmana d’exposicions i accions artístiques a l'Hospitalet\nEl municipi se suma, un any més, al Barcelona Gallery Weekend\nL’Hospitalet organitza per tercer any consecutiu una programació addicional al Barcelona Gallery Weekend, una proposta per acostar l’art contemporani a la ciutadania i atreure col·leccionistes, curadors i crítics. Participen amb exposicions i activitats les galeries Nogueras Blanchard, Ana Mas Projects, el Centre d’Art Tecla Sala, la Fundació Arranz-Bravo, el TPK, C/Salvadors, 16, l’Espai TRAMA34, l’espai Garatge, el col·lectiu d’artistes de l’Edifici Freixas i el Centre Cultural Bellvitge.\nEl Barcelona Gallery Weekend és la cita artística anual de referència a Barcelona i l’Hospitalet per als amants de l’art, col·leccionistes, professionals i artistes, que organitza Art Barcelona amb la col·laboració del Districte Cultural.\nEn aquesta edició hi participen un total de 23 galeries de Barcelona i l’Hospitalet, amb una àmplia programació d’exposicions que van de la pintura a l’escultura i la instal·lació de la mà de destacats artistes nacionals i internacionals. A més, el programa es completa amb activitats paral·leles i visites guiades gratuïtes i obertes a tothom.\nEl Centre d’Art Tecla Sala ha inaugurat All mighty Pencil, de Lluís Lleó, una mostra on l’artista presenta set pintures de gran format sobre papers de Nepal i obres de format mitjà. Una mostra emocional, delicada i austera que fa al·lusió al valor de les petites coses, a la constància i l’exigència, i que es podrà visitar fins al 7 de gener.\nTambé s'ha inaugurat a la Fundació Arranz-Bravo l’exposició Let me die alone, but please film it, de Jan Monclús i Marc Madia, comissariada per Jordi Antas. I sense sortir del recinte del Centre Cultural Metropolità Tecla Sala, l’espai del TPK proposa una exposició de les artistes Xaro Castillo i Blanca Haddad. La jornada es tancarà a l’Edifici Freixas (c. de la Glòria, 5), amb tallers oberts, a partir de les 21 hores.\nCREA, la festa del Districte Cultural de L’Hospitalet, centrarà el programa previst per al divendres, 29 de setembre. Des de les 16 hores i fins a mitjanit, es donaran cita al recinte del Centre Cultural Metropolità Tecla Sala els artistes creadors i empreses culturals que treballen al Districte Cultural. Serà una festa oberta a tothom. A partir de les 19 hores, també es podrà participar en la jornada de portes obertes que organitza el Taller d’Artistes Garatge (c. de Leonardo da Vinci, 21).\nEl dissabte, dia 30, des de les 11 hores, es preveu una sessió de tallers oberts a l’Edifici Freixas: Entresòl Primera i Nevenka Pavic.\nA partir de les 13 hores, hi haurà un brunch a la Galeria Nogueras Blanchard i a la Galeria Ana Mas Projects, on es podran veure les creacions dels artistes Richard Wentworth (a Nogueras Blanchard) i Alberto Peral (Galeria Ana Mas Projects). També s’inaugura a TRAMA34 l’exposició Solitaria #3, de Samuel Labadie.\nA partir de les 15.30 hores es farà una visita guiada per diferents espais del Barcelona Gallery Weekend, que inclou les galeries Ana Mas Projects, Nogueras Blanchard i la intervenció de Martín Vitaliti a C/Salvadors, 16.\nA les 18 hores, es projectarà El meu got es petit però bec del meu got, treball de llum de Francesc Lanuza + XII Jornada Internacional de Performances ARTT – Tecla Tepeka, que es farà al TPK.\nA les 19 hores s’inaugura Domesticarte al Taller d’Artistes Garatge, amb Aleix Guitart, Celeste Corral, Ivan Morales, Obra Social Son Goku, Francesc Ruiz i Manuel Christoph Horn.\nEl Taller Pubilla Kasas acollirà a les 20 hores el concert de música contemporània Setsfree i, a partir de les 21.30 hores, hi haurà una paella del 40è aniversari de TPK i la projecció del film Calders, de José Mas.\nEl Centre Cultural de Bellvitge. Espai Subsol se suma també aquest any a la programació del Barcelona Gallery Weekend a L’H, amb la mostra de Jonathan Millan Honestly, I don’t know. Primera parte.


Assassinat a trets el pare del programa nuclear de l'Iran - Diari de Girona\nAssassinat a trets el pare del programa nuclear de l'Iran\nEl científic Mohsen Farajzadeh mor en ser interceptat per dos homes a la regió iraniana de Damavand\nadrià rocha cutiller 28.11.2020 | 00:34\nAssassinat a trets el pare del programa nuclear de l'Iran Diari de Girona\nPrimer hi va haver una explosió, que va obligar a parar el cotxe. Després, diversos homes „tres o quatre„ es van acostar i amb les seves pistoles, van disparar a l'interior del vehicle, on viatjaven un guardaespatlles i, a darrere, Mohsen Fajrizadeh, científic nuclear iranià, pare del pla nuclear del país persa i membre de la Guàrdia Revolucionària, la institució iraniana que té com a labor principal protegir el sistema islàmic del país i el líder de la qual és l'aiatol·là Alí Jameneí.\nFajrizadeh i el seu acompanyant „com els atacants, segons mitjans iranians„ es trobaven a la regió del nord de Damavand, a pocs quilòmetres de Teheran, i van morir. El científic ho va fer a l'hospital.\nDe moment es desconeix la identitat dels assassins de Farajzadeh, però l'Iran ràpidament ha culpat el seu arxienemic, Israel. I té una certa lògica: Benjamin Netanyahu, en el passat, va anomenar directament Mohsen Fajrizadeh en una presentació sobre el pla nuclear iranià, on es va referir a ell com un dels responsables d'un suposat departament de defensa iranià d'armes nuclears. «Recordeu el seu nom», va dir Netanyahu, que va assegurar que el científic està considerat el responsable del programa que va intentar desenvolupar la bomba nuclear per a l'Iran fins al 2003, quan el programa va ser oficialment desmantellat. Des del 2010 fins al 2012, quatre científics nuclears iranians van ser assassinats en circumstàncies semblants i totes les seves morts, sempre segons l'Iran, van ser a càrrec d'Israel, temorosa que l'Iran pugui desenvolupar una arma nuclear, cosa que faria que, a l'Orient Mitjà, Israel deixés de ser l'únic país que la posseeix. El Govern israelià sempre ho ha negat. Aquest cas, en la mort de Fajrizadeh, ha passat el mateix: silenci absolut. Amb un comunicat semblant es va anunciar la mort el gener d'aquest any de Qasim Soleimani, comandant de la Força Quds.


L'obra mestra d'Albert Einstein compleix 100 anys\nEl 25 de novembre de 1915, Albert Einstein presentà a Berlín la Teoria de la Relativitat General, que va canviar la manera de veure el cosmos. La Relativitat General era una continuació de l'Especial, que ell mateix havia presentat deu anys abans. La Vanguardia sintetitza els punts clau d'aquest tractat que ha revolucionat el món de la física. Pocs homes de ciència dubten que Albert Einstein va ser el millor científic del segle XX.\n1.- El tractat d'Einstein suposa una autèntica revolució per a la física, ja que és una formulació nova dels conceptes d'"espai" i "temps". Amb Einstein aquestes nocions deixen de ser absolutes i passen a dependre de la velocitat a què ens movem. Si algú de nosaltres fes un viatge per l'espai a la velocitat de la llum, en tornar a casa comprovaria que hauria envellit menys que les persones que s'havien quedat a la Terra. Va establir que la "gravetat" viatjava a velocitat de la llum, a velocitat constant (300.000 km/s), i que la gravetat va unida a l'espai i al temps.\n2.- És veritat que l'espai i el temps es corben? El Sol atreu els planetes que giren al seu voltant, corbant l'espai-temps. El temps també es corba davant la presència de "massa" per efecte de la gravetat. Hi ha objectes amb tanta densitat i poder d'atracció que l'espai-temps es dilueix, com els "forats negres". L'efecte de la curvatura i dels objectes movent-se sobre aquesta és el que percebem com a "força de la gravetat", o explicat en paraules de John Archivald Wheeler, "l'espai li diu a la matèria com moure's i la matèria li diu a l'espai com corbar-se".\n3.- Té vigència la teoria d'Einstein? Segons el físic teòric Luis J. Garay, és plenament vigent: "No tenim una teoria millor que la de la Relativitat General per a les coses a què tenim accés". James Green, cap de la divisió de ciències planetàries de la NASA, diu: "Einstein va crear una visió totalment nova de l'Univers". "Des d'aleshores, hem fet molts descobriments que descriuen exactament allò que Einstein havia imaginat".\nEn definitiva, avui fa 100 anys que Albert Einstein va transformar la nostra visió del món, o almenys la forma en què els físics són capaços d'entendre'l. En definitiva, avui és un dia important.\nPunt 179 del Compendi.- "Els nous coneixements tècnics i científics s'han de posar al servei de les necessitats bàsiques de l'home, per tal que es pugui incrementar gradualment el patrimoni cultural de la humanitat".\nPunt 456 del Compendi.- "La visió bíblica inspira els comportaments dels cristians amb relació a l'ús de la terra, com també al desenvolupament de la ciència i de la tècnica. [...] L'home, avui, especialment per mitjà de la ciència i de la tècnica, ha estès i estén contínuament el seu domini sobre quasi tota la naturalesa".\nPunt 457 del Compendi.- "Els resultats de la ciència i de la tècnica són, en si mateixos, positius. [...] Com a creients en Déu, que ha jutjat "bona" la natura creada per Ell, gaudim dels progressos tècnics i econòmics, que l'home amb la seva intel·ligència aconsegueix de realitzar".\nEl pare prior de la comunitat del Monestir de Poblet, el pare Lluc Torcal, és un monjo jove, excatedràtic de Física de la Universitat de Barcelona, i un físic de prestigi. En una entrevista recent a La Vanguardia –amb motiu d'haver estat nomenat Procurador General de l'Orde del Císter– se li va preguntar: "Com acaba un catedràtic de Física –que és la branca més radical de la ciència– vestint hàbits?". Va respondre: "Crec que la meva curiositat de saber com funcionen les coses per mitjà de la física em va portar a conèixer com Déu ha creat el món. Quan més ferma és la fe, més ànims es tenen per seguir estudiant i provant de comprendre tots els misteris que configuren la naturalesa. De fet, no hi ha cap físic que pugui demostrar que Déu no existeix; de la mateixa manera tampoc ningú pot demostrar el contrari. No hi ha contradicció entre el que explica la ciència i l'existència mateixa de Déu, i qui ho negui està fent ideologia".\nRadar Social, 25 de novembre de 2015.\nDarrera modificació elDilluns, 30 Novembre 2015 09:52\nMés en aquesta categoria: « Cal avaluar els professors? Primer viatge del Papa Francesc a l'Àfrica. Demana lluitar contra la pobresa per posar fi al terrorisme. »\nLA FELICITAT. Tothom té una idea del que necessita per…\nLa sortida de la crisi i els salaris


Anna · Terrats en Cultura - Club TR3SC\nAquest any, els Terrats en Cultura s'avancen a la nit de Sant Joan per endinsar-nos dins la darrera obra de Marc Torrecillas. Una nit de Sant Joan de la dècada de 1950, poc abans de la revetlla, Anna, que viu tancada a unes golfes, rep la visita de la misteriosa noia del mirall. Mica en mica es van coneixent, s'aniran explicant les seves pors i els seus desitjos, fins a descobrir les mentides i el terrible secret que una d'elles amaga.\nAnna es va estrenar la temporada passada a l'espai Àtic 22, i ha fet gira per diverses localitats de Catalunya. Ara puja als Terrats, l'espai on naturalment pertany, després de recollir les lloances de crítica i de públic. Una peça que combina el misteri amb la màgia d'una nit tan especial com la de Sant Joan, i que està destinada a commoure els nostres espectadors.\nIntèrprets:Anna Perelló i Gemma Deusedas\nDates: divendres, 25 de maig\nTerrat al barri de Vallcarca


Fitxa 8012/2Darrera versió: 11.03.2021\nEls adjectius demostratius indiquen el grau de proximitat en l'espai, el temps o el discurs de l'entitat designada pel nom al qual acompanyen.\nEn català coexisteixen dos sistemes de demostratius: el binari i el ternari.\nSistema binari Sistema ternari\nProximitat a l'emissor aquest, aquesta aquest, aquesta\nProximitat al receptor aquest, aquesta aqueix, aqueixa\nLlunyania aquell, aquella aquell, aquella\nEl sistema binari és propi de la majoria de parlars. En canvi, els parlars valencians, el de la Franja i l'eivissenc presenten un sistema ternari.\nEls demostratius de proximitat poden tenir formes reforçades, amb el constituent aqu- (aquest i aqueix) i formes no reforçades (este i eixe). Les formes no reforçades són vives en els parlars valencians, en tortosí, i en els parlars de la Franja. Totes aquestes formes són acceptables, encara que en els registres formals són preferibles les reforçades.\nForma reforçada Forma no reforçada\nAquestes taronges són dolces\tEstes taronges són dolces\nAqueix home sempre interromp Eixe home sempre interromp


Nadal s'exhibeix a Mubadala\nEl número 1 mundial s'emporta el títol després d'una dura batalla davant el grec Tsitsipas\nBarcelona - Dissabte, 21/12/2019 - 22:42\nRafael Nadal s’ha apuntat el seu cinquè títol en la milionària exhibició de Mubadala a l’imposar-se a la final al grec Stefano Tsitsipas per 6-7 (3), 7-5 i 7-6 (3). El número 1 mundial que tornava a la competició després de guanyar la nova Copa Davis tot just fa un mes a Madrid ha anunciat amb aquesta victòria que està en forma per afrontar la nova temporada.\nNo ho ha tingut fàcil davant un rival que s’ha emportat el primer set i que ha lluitat fins a l’últim moment per amargar-li l’èxit i emportar-se el xec de 250.000 dòlars per al campió, una quantitat a la qual cal afegir els fixos pactats pel tennista mallorquí per anar a Abu Dhabi.\nTsitsipas, recent campió del Masters i que a les semifinals havia derrotat Novak Djokivic, ha demostrat que és un rival a tenir en compte aquest any. Després de perdre fins a set ‘break points’ Tsitsipas ha aconseguit trencar la seva mala ratxa en el moment més complicat de l’inici del partit. El tennista grec, número 6 mundial, de 21 ños, ha aconseguit la primera ruptura del servei de Nadal a la vuitena oportunitat i quan el número 1 mundial tenia dos ‘set balls’ (40-15) per apuntar-se la primera mànega.\nTsitsipas ha salvat la situació per igualar el marcador 5-5 i forçar el ‘tie-break’ . I el que semblava impossible tot just uns minuts abans, el tennista grec li ha donat la volta al marcador per emportar-se el primer set al desempat per 7-3 i després de 65 minuts.\nA la segona mànega Nadal i Tsitsipas han mantingut la igualtat fins al 4-4, moment en què el tennista grec ha malgastat dos ‘break points’ per trencar el servei del mallorquí. Nadal ha evitat la situació i, en el següent servei de Tsitsipas, l’hi ha trencat per apuntar-se el segon set. La desesperació del grec li ha costat un ‘warning’ quan ha trencat una de les seves raquetes contra la cadira després de perdre el primer joc del tercer set, després de deixar escapar uns altres dos ‘break points’.\nMés de tres hores de lluita\nEl número u mundial, tot i que visiblement cansat, ha aconseguit trencar el servei del grec (4-2) per prendre un avantatge que semblava definitiu per a tothom menys per a Tsitsipas. El grec ha recuperat el ‘break’ (4-4) per mantenir el pols fins a un ‘tie-break’ decisiu, en un partit que en res s’assemblava a una exhibició. Nadal s’ha avançat 4-1 i ja només ha cedit dos punts més abans d’aconseguir la victòria, després de 3 hores i 15 minuts de batalla.\n«Acabar l’any així així és fantàstic. Què puc dir del partit d’avui... tres hores. És un repte enfrontar-se a Stefanos, un gran jugador, elèctric, al qual desitjo el millor per a la temporada», ha declarat el número 1 mundial que tornarà aquests dies a Manacor per celebrar les vacances de Nadal amb la seva família, abans de marxar cap a Austràlia per disputar la nova Copa ATP per equips, que comença el 3 de gener i en la qual serà el líder de l’equip espanyol al costat de Roberto Bautista, Feliciano López, Albert Ramos i Marc López.\nEn el partit pel tercer lloc Novak Djokovic s’ha imposat a Karen Khatxanov per 7-6 i 6-3 i la final d’exhibició femenina Maria Xarapova, actualment 136 mundial, ha derrotat l’australiana Ajla Tomljanovic, 51 mundial, per 6-4 i 7-5.


5 trets dels líders exitosos - Ressenyes - Pràctiques de l'àmbit d'Economia i Empresa (UPF)\n5 trets dels líders exitosos\n5 trets dels líders exitosos - Ressenyes\nEl CEO i co-fundador Kong Leong de l’empresa ZL Technologies explica que els millors líders i managers són aquells que no ho volen ser.\nA més, destaca 5 trets que un aspirant a líder ha de cultivar:\nSer capaç de solucionar els problemes dels consumidors. Leong suggereix als emprenedors considerar què problema poden resoldre pels consumidors del producte, en comptes de crear una empresa perquè un està segur que el mercat necessita la seva idea inspiradora. L’estratègia es buscar problemes que les empreses poden solucionar i que els consumidors estiguin disposats a pagar per resoldre el problema.\nCultiva consciència personal. Un CEO exitós ha de saber en quins aspectes és bo però també ha de poder identificar en quins necessita ajuda per dedicar-s’hi més. En cas de no tenir consciència personal, es necessiten assessors per complementar les habilitats i destacar les mancances.\nCompensa per les teves mancances. Les habilitats de crear i desenvolupar una empresa són diferents de les que un CEO necessita per dirigir-la durant 20 anys. Per això, s’han d’anar desenvolupant i adaptant durant els anys.\nCrea un equip divers. Crear un equip divers implica compensar les mancances d’un per les habilitats d’altre. Per exemple, un treballador pot ser excepcional en comptabilitats però tenir problemes en la planificació de negocis. Tenint un equip divers es poden pal·liar aquests problemes.\nReflexiona en com utilitzes el teu temps. Has de parar de qüestionar si afegeixes valor a la companyia i preguntar-te si utilitzes el teu temps de la millor manera durant la jornada laboral.\nSi voleu més informació llegiu l’article de Forbes.


IB3 Ràdio recupera les desconnexions als informatius\nRedacció\t| Actualitzat el 08 Maig 2017 a les 21:19\nEls informatius d'IB3 Ràdio han posat en marxa tres desconnexions per a Mallorca, Menorca i les Pitiüses de la mà d'Aina Morales, Axel Camarassa i Laura Tur, respectivament. D'aquesta manera, l'emissora pública recupera una finestra estrictament insular amb l'actualitat de cadascun dels territoris. Els informatius amb desconnexió s'emeten de dilluns a divendres, a les 8.30 i les 14.30 h, i tenen una durada de deu minuts.\n"Sovint ens trobam que als serveis informatius no sempre hi tenen cabuda determinades històries o fets molt centrats en la realitat d'una illa, i per aquest motiu, sempre des que es varen eliminar les desconnexions, l'any 2010, els professionals d'IB3 Ràdio havíem desitjat poder comptar amb aquest espai informatiu de cada illa", explica la directora de l'emissora, Mar Cerezález.\n"És un repte important, i un esforç pel que fa als recursos limitats de què disposam, però és fonamental que, a més dels informatius autonòmics, cadascú pugui saber amb detall el que passa a la seva realitat més immediata. I aquest és el sentit principal dels Informatius de Mallorca, Menorca, i Pitiüses", afegeix la periodista.\nAquestes, però, no són les úniques desconnexions a IB3 Ràdio. Des de febrer de l'any passat, el magazín d'actualitat Al dia dedica la seva última hora (de 12 a 13 h) a emetre diferents edicions per a Mallorca, Menorca i les Pitiüses.\nEls nous espais en desconnexió estaven contemplats en els requeriments del procés de licitació dels serveis informatius d'IB3, que des de febrer gestiona Liquid Media, filial de Mediapro.


Lluita contra la pobresa: el Conveni anual instarà els estats membres a prioritzar la inversió social - EU Reporter\nLa lluita contra la pobresa: Convenció Anual instarà els Estats membres a donar prioritat a la inversió social\nLa tercera Convenció anual de la Plataforma Europea contra la Pobresa i l'Exclusió Social es durà a terme a Brussel·les els dies 26-27 de novembre de 2013. El focus se centrarà en la implementació del paquet d’inversió social (SIP), que instava els estats membres a prioritzar la inversió social i els compromisos d’actuació a nivell de la UE, nacionals i regionals a perseguir reformes de la política social en aquesta direcció.\nEl president del Consell Europeu, Herman Van Rompuy, i el president de la Comissió Europea, José Manuel Barroso, abordaran la cerimònia inaugural. El president del Parlament Europeu, Martin Schulz, obrirà el segon dia. També participaran el comissari d’Ocupació, Afers Socials i Inclusió, László Andor, i el comissari del Mercat i Serveis Interns, Michel Barnier.\n"Europa s'enfronta a desigualtats i desigualtats creixents. La crisi econòmica ha afectat especialment els ciutadans més febles, les generacions més joves i les regions i ciutats més pobres. El nombre de persones en risc de pobresa ha augmentat en més de 7 milions en els darrers dos anys. El paquet d'inversió social insta els estats membres a millorar les seves estratègies d'inclusió activa i a continuar invertint en una protecció social més eficaç i eficaç. Ara hem de comprometre'ns a accions concretes per salvaguardar el model social europeu ", va dir el comissari Andor.\nEl Conveni de 2013 abordarà els passos adoptats i que s’han de prendre per implementar el paquet d’inversió social presentat per la Comissió el febrer de 2013 (vegeu IP / 13 / 125, MEMO / 13 / 117 MEMO / 13 / 118). La inversió social ajuda les persones a adaptar-se a reptes com el canvi de mercats laborals i a evitar dificultats com caure en la pobresa o perdre la llar. En són exemples l’educació i l’atenció a la primera infància, la prevenció de l’abandonament escolar prematur, l’aprenentatge al llarg de la vida, l’assistència a la formació i a la recerca de feina, el suport a l’habitatge, els serveis de salut accessibles i la facilitat de la vida independent durant la vellesa.\nEn particular, actualment la Comissió dóna suport als esforços dels estats membres per:\nFer més eficaços i eficaços els sistemes de protecció social, per exemple, simplificant l’administració de beneficis i establint serveis de finestreta única;\ndonar accés a les millors pràctiques en política social mitjançant la creació d’un banc de coneixement que ajudi els responsables polítics i els experts a compartir experiències i difondre informació; i\nassegureu un suport adequat dels ingressos invertint en pressupostos de referència i proporcionant suport tècnic per fomentar els sistemes d’ingressos mínims a països com Grècia.\nA través de tallers i debats, la Convenció debatrà sobre com afrontar els principals reptes actuals, com ara l’accés a l’assistència sanitària, l’educació i l’atenció a la primera infància, els joves desfavorits, la reducció de les persones sense llar i la inclusió dels gitanos. També es ressaltaran les oportunitats d’actuació a nivell local, que donaran protagonisme al paper de les ciutats i municipis i la necessitat de donar-los suport en la lluita contra la pobresa i l’exclusió social.\nA més, el Conveni també mostrarà les possibilitats d’utilitzar el Fons Social Europeu (FSE) i el nou Programa d’Ocupació i Innovació Social (EaSI) en el nou període de finançament que començarà el 2014.\nEls resultats d’aquests debats s’alimentaran en un compromís col·lectiu a nivell europeu, nacional i local en el futur, que s’examinarà en la propera convenció del 2014.\nLa Plataforma Europea contra la pobresa i l’exclusió social és una iniciativa estrella de l’estratègia Europa 2020 per al creixement i l’ocupació, llançada el 2010 per ajudar a assolir l’objectiu de la reducció de la pobresa en almenys 20 milions de persones el 2020. Cada any, el Conveni fa balanç de els avenços assolits cap a aquest objectiu i se centren en les reformes estructurals de la política social a assolir.\nLa crisi econòmica actual ha augmentat els nivells de pobresa. El 2012, 125.3 milions de persones que vivien a la UE estaven en risc de pobresa o exclusió social, un augment de més de 7 milions respecte al 2010.\nLa lluita contra la pobresa i l'exclusió social és principalment una responsabilitat dels estats membres. No obstant això, l'acció de la UE dóna suport i complementa el que es fa a nivell nacional.\nEl paquet d'inversió social adoptat al febrer orienta els estats membres sobre polítiques socials més eficients i efectives en resposta als reptes significatius als quals s'enfronten actualment. En particular, se centra en:\nGarantir que els sistemes de protecció social responguin a les necessitats de les persones en moments crítics de la vida.\nPolítiques socials simplificades i millor orientades per proporcionar un sistema de protecció social adequat i sostenible, optimitzant l’eficiència de la despesa en polítiques socials.\nLa millora de les estratègies d’inclusió activa als estats membres en àrees polítiques com ara una educació i una educació infantil assequibles, la prevenció de l’abandonament escolar prematur, la formació i l’assistència a la recerca de feina, el suport a l’habitatge i l’atenció sanitària accessible són tots els àmbits polítics amb una forta dimensió d’inversió social.\nL' darreres dades d’Eurostat indiquen que després d’una pujada entre el 2008 i el 2009, la despesa en protecció social als 28 estats membres va caure lleugerament del 29.7% del PIB el 2009 al 29.4% el 2010 i del 29.1% el 2011.\nPer a més informació sobre Inversió social\nPer a més informació sobre la Plataforma Europea contra la pobresa i l’exclusió social\nPer a més informació sobre la Convenció anual de la Plataforma Europea contra la Pobresa i l'Exclusió Social\nPer seguir la Convenció a Twitter: # pobreza2020\nTemes relacionats:Convenció anual de la Plataforma Europea contra la Pobresa i l'Exclusió SocialEASIdestacatenfocar-Imatge completapobresaPrograma d'Ocupació i Innovació SocialSIPl'exclusió socialPaquet d'Inversió Social\nFutur d'Europa debat: la Comissària Vassiliou escolta els ciutadans de Xipre\nRessenya: Crisi a Colòmbia


Irineu Esteve: Fa 2 anys que estic fent els mateixos resultats i\nIrineu Esteve: "Fa 2 anys que estic fent els mateixos resultats i no acabo de fer el petit salt per estar al davant"\nEsports » Neu 29 d'abril, 2021\nTot i els bons resultats, amb dos Top-10 i dos Top-15 a la Copa del Món, i el quinzè lloc en una prova del Mundial, Irineu Esteve no està satisfet. L'esquiador de fons considera que ha rendit per sota de les expectatives.\nIrineu Esteve no ha tancat la temporada amb un bon regust. Tot i els dos Top-10 i dos Top-15 a la Copa del Món d'esquí de fons, o el quinzè lloc al Mundial, l'esquiador de 24 anys vol analitzar amb el seu tècnic, Joan Erola, per què no ha fet el salt que esperava.\nErola ha indicat que "les expectatives que teníem eren millors", i creu que "hem d'aspirar a més sobretot en el seu cas, ja que és un corredor consolidat a la Copa del Món".\nCarola Vila també ha fet autocrítica després d'una temporada irregular, amb una molt bona actuació a la Copa del Món de Davos, on va fregar els punts, i altres per sota de l'esperat al Mundial sub-23 i l'absolut.\nL'esquiadora ha assenyalat que a partir del mes de gener el seu rendiment va baixar i "no vaig estar al nivell que volia", el que s'haurà d'analitzar. Amb tot, Erola es queda amb la part positiva, ja que "quan ha estat en plena forma ha rendit molt bé".\nTot i l'exigència d'esquiadors i tècnic, el balanç global és força bo en un temporada molt complicada per la pandèmia. L'objectiu ara és fer un altre pas endavant.


Acompanyament en sortides escolars - ADC\nDes de l’ADC realitzem formacions en diabetis a centres educatius, equips docents i altres professionals en contacte amb infants i joves, oferint protocols, eines i recursos didàctics.\nEn cas d’un debut recent o bé d’un infant no autònom on l’equip docent no té la seguretat de poder proporcionar aquesta atenció, es recomana anar amb un acompanyant a les sortides.\nL’ADC posa a disposició dels centres educatius un llistat de persones col·laboradores. Es tracta d’un servei extern. Per tal de demanar aquest servei cal contactar a través d’ adc@adc.cat, indicant els dies i lloc de la sortida. El preu recomanat és d’entre 60-80€/dia*. Si la sortida és de més d’un dia i implica fer nit, aquest preu pot augmentar.\nTambé cal tenir en compte que, tal com estableix el Model d’atenció dels infants amb diabetis en l’àmbit escolar**, el director o directora del centre educatiu, com a responsable del funcionament del centre i cap de tot el personal ha de vetllar perquè tot el personal del centre educatiu i, si s’escau, el del servei del menjador escolar i d’altres activitats no lectives, estigui informat de què és la diabetis i els trets bàsics per reconèixer una situació de descompensació de la diabetis (hipoglucèmia i hiperglucèmia) i com cal actuar.\nPer fer-ho es pot comptar amb la col·laboració de l’Associació de Diabetis de Catalunya (adc@adc.cat / 93 451 34 06).\nDurant el curs escolar el Departament d’Educació ofereix el servei d’acompanyament en sortides escolars en casos excepcionals. Per tal de poder sol·licitar aquest servei, la família ha de contactar amb el tutor / la tutora i el director / la directora del centre educatiu al qual pertany l’infant. I serà el centre educatiu el que s’haurà de posar en contacte amb els professionals referents del Servei Territorial corresponent per fer la petició. (Els directors i directores dels centres tenen el contacte de professionals referents del seu ST o de la coordinació de Serveis Educatius del territori, també poden fer arribar les consultes o incidències al territori a través de l’EAP).\nEls centres tenen indicació d’omplir el formulari de salut i contactar amb el CAP de referència per tal de sol·licitar la valoració corresponent als serveis de Salut amb l’objectiu de trobar el suport adient, que pot ser mitjançant la intervenció al centre per part de l’equip d’infermeria del CAP de referència, la formació corresponent al monitor o monitora de suport o altre personal del centre si s’escau o una intervenció conjunta. I en cas de produir-se alguna incidència respecte a la solució més adequada per l’alumnat amb necessitats de salut, cal que informin a la coordinació de Serveis Educatius del seu Servei Territorial perquè siguin coneixedors i prenguin les mesures adients. (En principi hi ha coordinació entre el centre educatiu i el CAP de referència conjuntament amb els Serveis Territorials i, les Regions Sanitàries estant treballant per facilitar la coordinació entre el centre educatiu i el CAP de referència).\n*Preu recomanat per l’ADC i pel col·lectiu majoritari que realitza els acompanyaments.\n**L’actualització d’aquest document està pendent de la revisió de l’acord marc entre el Departament d’Educació i el Departament de Salut, que actualment s’està iniciant. Fins que no arribi aquest moment, cal que totes les respostes es basin en aquest document.\nRequisits per poder realitzar acompanyaments (a complir més d’un):\nProfessió sanitària (infermeria, dietista, endocrinologia, etc.) o màster en diabetis. S’inclouen també els estudiants de l’àmbit sanitari.\nTítol de monitor de lleure i/o experiència avalada per l’ADC en campaments o colònies per infants o joves amb diabetis.\nA més, és obligatori disposar del certificat de negativa d’antecedents penals / sexuals.\nActuar davant les situacions produïdes per la diabetis (hipoglucèmies, hiperglucèmies, etc.)\nAdaptar les pautes de tractament durant la sortida, o durant els dies de l’excursió, en funció de l’exercici o d’algun desequilibri.


El grup impulsor del Manifest de la Tordera exigeix que s'imposi l'interès general per davant del particular\nEl grup impulsor del Manifest de la Tordera exigeix que s’imposi l’interès general per davant del particular\nEl grup impulsor del manifest “La Tordera després del Glòria, i ara què?” (GT Manifest), nascut arran del temporal Glòria del passat 2020 per donar respostes amb criteris tècnics i científics a les grans avingudes de la Tordera, ha realitzat un informe en el qual fa una anàlisi de les alternatives que ha presentat l'ACA en el Pla de Gestió de Motes de la Tordera.\nFotografia de Daniel Sierra, el gener del 2020 on es veu clarament l'impacte que tenen els 2 càmpings de la desembocadura estrenyent el pas de l'aigua amb el conseqüent perill que comporta per a les persones.\nQuadre comparatiu entre les 3 alternatives del pla\nEl GT Manifest ha demanat a l’ACA que s’iniciï un veritable període de presentació, anàlisi i debat de totes les alternatives dirigit a tots els sectors econòmics i socials implicats i interessats en tant que es tracta d’una actuació amb fons públics i amb un fort impacte territorial i social. Qualsevol òrgan gestor ha d'atendre sempre a la millora i l’interès general per davant de la por a rebre queixes per part d'algun sector minoritari que responen al seu interès particular.\nPla de Gestió implicarà una inversió pública milionària per a la reordenació de les motes del tram final de la Tordera i tindrà una important repercussió territorial i social. Per això, l'ACA havia anunciat un període de 2 mesos per fer-ne la presentació i debat amb els diferents sectors del territori i triar aquella que tingués més consens. Aquestes reunions han començat i des del GT Manifest veiem amb preocupació que l’ACA enlloc de buscar aquest consens, es decanta per l’interès particular d’uns pocs enlloc de fer prevaldre l’eficiència de l’actuació i l’interès general.\nDes del GT Manifest es defensa clarament l'alternativa 3 perquè redueix significativament l’extensió inundable del delta sense afectar activitats econòmiques, redueix el temps d’inundació dels conreus encara inundables i per tant, les pèrdues econòmiques del sector agrícola en cas de grans avingudes. A més a més, redueix o elimina la inundació i el risc de danys materials i personals a tots els càmpings del delta, possibilita una important millora ecològica i hidro-geomorfològica del tram final del riu i de la seva desembocadura, a on es revertiria el retrocés litoral i la pèrdua de platges al delta.\nEl GT Manifest ha elaborat un informe a disposició pública on compara les alternatives proposades en el Pla de Motes de la Tordera (s’ha descartat d’inici l’alternativa 1 per ineficient). L’objectiu és fer pública tota la informació de forma clara i contrarrestar la defensa que s’ha fet des de l’ACA de l'alternativa 2. Denunciem que a les reunions sectorials l’ACA s'ha centrat en mostrar només aquesta deixant de banda l’alternativa 3 què és la que segons criteris tècnics i científics seria la solució real pel delta de la Tordera.\nEntre les argumentacions científiques que farien desestimar l’alternativa 2 hi ha:\nCompliment de directives europees: El retranqueig mínim de motes és manifestament insuficient per absorbir les grans crescudes del riu. Això juntament amb la canalització del riu fins al mar, i el drenatge de l’hemidelta sud creuant un càmping en actiu no respon als objectius de les Directives Europees que sustenten l'execució, i en cap cas justifiquen la inversió pública proposada, obtenint l’efecte contrari al que s’anuncia.\nSector càmpings: Segons exposem més exhaustivament en l'informe, no s'evitaria la inundació ni el risc de patir danys materials i personals (vides humanes) a la majoria de càmpings del delta, és més, la incrementaria considerablement en aquells que actualment escanyen la desembocadura ja que els manté en zona de flux preferent en cas d’avingudes, fet que es fa evident en creuar literalment el càmping Capfun (foto aportada).\nSector agrícola: Pel que fa a les explotacions agrícoles del delta no s’evitaria la inundació, és més, s’incrementaria la seva durada un cop passat el pic de la crescuda. En aquest sentit, cal destacar que les principals pèrdues econòmiques del sector durant el temporal Glòria van ser més per la llarga durada de la inundació dels camps de conreu, degut al poc drenatge, que per la inundació en sí mateixa. Tal com proposa l'alternativa 2, aixecant una mota entre el riu i la seva plana d’inundació i mantenint els càmpings que frenen la sortida natural de l’aigua al mar, s'allargaria el temps d’inundació i per tant els danys i les pèrdues pel sector agrícola del delta.\nPlatges i retrocés litoral: L’alternativa 2 perpetuaria i accentuaria el retrocés litoral i la pèrdua de les platges davant dels càmpings del delta, ja que manté la desembocadura del riu escanyada, i la canalització en perpendicular a la costa (que projecta els sediments durant les crescudes mar endins i a gran profunditat). Aquests 2 fets impedeixeixen la morfo-regeneració de la desembocadura i la correcta re-distribució dels sediments, que son els que alimenten i mantenen les platges del delta.\nDelta espai protegit: Aquesta actuació no respondria a cap millora ecològica o ambiental del riu Tordera (espai protegit ZEC XN2000). Si com es pretén acaba havent-hi unes motes enjardinades i elements artificials, aquestes anirien totalment en contra de mantenir o recuperar els valors naturals objecte de protecció d’aquest espai. Ni tampoc a millorar els paràmetres que la pròpia ACA fa servir per avaluar l’estat ambiental dels cursos fluvials, sinó tot el contrari, impossibilitaria les funcions hidro-geomorfològiques que els sustenten.\nDesembocadura: S’impediria la protecció i recuperació ecològica de les desembocadures del riu i del Rec Viver, la presència dels càmpings que escanyen la desembocadura és incompatible amb el manteniment dels valors naturals recuperats arran del temporal Glòria, fet que dificulta la seva declaració com Reserva Natural Parcial que els Ajuntaments de Blanes i Malgrat de Mar ja han sol·licitat a la Generalitat de Catalunya.


SANTI BORRELL: ANTONI CASALS PRESENTA "ELS DIES A LES MANS"\nANTONI CASALS PRESENTA "ELS DIES A LES MANS"\nQuan en Santi Borrell em va demanar fer una presentació a Rubí, i que fos jo qui portés la veu cantant de la presentació vaig dir que sí d’una manera gairebé tan immediata com irreflexiva. I dic irreflexiva no perquè sigui difícil: al capdavall fer una presentació moltes vegades només requereix una mica de barra i llegir per sobre l’obra de l’autor per ser capaç d’extreure’n frases o posicionaments que permetin al públic creure que el presentador ha aprofundit en alguna cosa. Dic que vaig acceptar-ho de forma irreflexiva perquè en anar entrant en el llibre del Santi m’he anat adonant que és profundament diferent del que jo escric i, habitualment, llegeixo. I és diferent perquè és un llibre de poesia amorosa, de poemes d’amor. Els que hagueu llegit, o tingut entre les mans algun dels meus llibres sabreu què vull dir. Però ja tindrem temps de tornar sobre el llibre i dedicar-hi uns minuts.\nPrimer voldria explicar-vos quatre coses referents al Santi, encara que abans voldria agrair aquí la presència d’altres persones, com la Marta Pérez Sierra i en Joan Opi que ens faran quan jo acabi un breu recital poètic amb lectura de poemes del Santi. Pels qui no conegueu el Santi, us diré que crec no anar massa errat si el defineixo com un agitador cultural, és una d’aquelles persones inquietes, que al nostre país n’hi ha moltes, que viuen per i per a la poesia.Organitzador incansable d’esdeveniments poètics, i escriptor també incansable, amb un extremat nivell d’autocrítica que l’ha dut a trigar tots els anys que té a publicar en paper part de la seva immensa, si m’ho permet dir així, obra. Parlar d’en Santi Borrell és parlar també d’una manera nova d’estendre i entendre la poesia: Internet, els blocs, les xarxes socials, tots aquests“estris” es converteixen en via de comunicació entre poetes i artistes que donin més valor al missatge i la seva transmissió que no als suposats o hipotètics drets d’autor. I d’alguna manera aquesta és la via per la que vaig conèixer en Santi. A partir d’una iniciativa anomenada Poems@blogs, en la que vaig tenir la sort de participar, com algunes de les persones que també estan presents en aquesta sala. Iniciatives poètiques via internet n’hi ha moltíssimes avui en dia. Des del portal Joescric, passant per Relats en Català, el mateix Poems&blogs, o Versos.cat o la Revista digital LO CANTICH, per esmentar-ne només algunes...\nQuè permet, des del punt de vista de la poesia, internet? Bàsicament dues coses que estan íntimament relacionades: difusió de l’obra i saltar-se l’encorsetament (si em permeteu el barbarisme) que sobre la creativitat en general, però també sobre la mateixa difusió de la poesia, provoca el món editorial convencional. Mireu, una colla de 33 poetes ens vam aplegar per\nfer una obra col•lectiva en el si d’aquella experiència que hem anomenat Poems and blogs. Dins d’aquell llibre ens vam ajuntar gent que hem publicat en paper, gent que només ho ha fet al seu blog i gent que mai s’havia plantejat arribar a veure res del que ha escrit en paper. En el llibre que en va sortir hi ha globalment més qualitat, molta més qualitat,que en la mitjana dels premis literaris que se solen donar. I ho dic perquè dissortadament en el món editorial sembla que no tinguis accés a res si no has guanyat un premi. Publicar llibres de poesia en català és complicat sinó ets un reconsagrat o no tens un premi. I com dic, ni tenir un premi vol dir que tinguis qualitat ni no tenir-lo vol dir que no la tinguis. Per això, moltes vegades la solució passa en primer lloc, i cada vegada més, per la xarxa i després en alguns casos per l’autoedició o per la creació de petites iniciatives editorials que puguin donar sortida a la creativitat del’autor. Aquest és en definitiva el cas d’EDICIONS DE PEDRA.\nDeixeu-me parlar breument de l’autor i ho faré basant-me i manllevant el que ell explica precisament d’ell mateix al llibre Poems and blogs que us he comentat. En Santi va néixer el 1972 i va començar i no acabar d’estudiar Filologia; no ha acabat cap de les novel•les que ha començat; i no ha guanyat cap dels premis als que s’ha presentat. Ha escrit molt i té molts llibres, però fins ara només ha publicat en paper aquest que presentem avui. S’ha dedicat a participar en recitals, lectures col:lectives, diaris, pamflets, presentacions de llibres, i entre d’altres coses s’ha dedicat a la poesia visual i ha creat instal•lacions poètiques que no s’han arribat a exposar. Té un blog poètic i un canal de youtube on bàsicament exposa l’obra recitada de diversos poetes per ells mateixos.\nAixí les coses, què hi podem trobar al llibre de Santi Borrell?. Deixem-ho en dues paraules: poesia amorosa. Quan pensem en la poesia catalana, moltes vegades el primer que ens ve al cap és la circumspecció adusta is evera d’Espriu, l’intimisme dolgut i adolorit de Marti i Pol, els urrealisme de Foix. Però si ens hi esforcem, recuperarem l’erotisme vital de Ferrater i encara més l’alegria sensual i explícita de Vicent Andrés Estellés. De fet, per a alguns crítics i recopiladors aquests dos autors serien les figures centrals de la moderna poesia amorosa catalana. I al seu voltant podríem esmentar en diversa mesura gent tan diversa com Montserrat Abelló, Maria-Mercè Marçal, Ricard Creus o el mateix Joan Margarit.Crec que és en tot aquest context que cal emmarcar l’obra del Santi Borrell: modernitat, provocació, però també un intimisme carregat dedelicadesa.\nAl llarg del llibre hi ha present l’amor en totes les sevesmodalitats: espiritual, platònic, carnal, explícit... fins i tot absent. Però com no podia ser d’una altra manera, l’amor s’acompanya també d’aquells sentiments i situacions que formen part de la vida i que estan a la vegada en l’essència de tota praxi poètica: el dolor, la mort, la por, la soledat. El llibre que tenim entre les mans, com els dies del títol, és en ell mateix una petita joia. No ja només per la poesia que conté, sinó també per com n’és d’acurat el seu disseny. La millor definició ja ve a la contraportada del llibre, on diu que és un llibre d’amor, un llibre d’històries d’amor que es barregen entre elles i que acaben sent la mateixa història: perquè l’amor és en si mateix la història.\nPersonalment el llibre m’ha causat una sensació estranya: com més me’lllegia, sobre tot de cara a aquesta presentació, més coses interessants hi trobava. No entraré en detalls sobre estructures mètriques, rimes i arts majors o menors. Al llibre hi ha una mica de tot i a més hi és perfectament perceptible que travessant-lo no hi ha un únic estil com no hi ha un únic estat d’ànim. Però el que és cert és que pràcticament en cada pàgina hi ha un, dos o tres versos com a mínim que retallaríem per convertir-los en cita per encapçalar un poema propi. Aquestes coses i algunes que descobrireu si el llegiu són les que m’han convençut que estem davant d’un gran llibre de poesia escrit per un enorme poeta.\nAntoni Casals, poeta.\nPresentació a la Llibreria l'Ombra. Rubí.\n4 de febrer del 2011.\nPublicat per Santi Borrell a 14:05\nEtiquetes de comentaris: Antoni Casals, presenta el llibre "Els dies a les mans"\nÈlia Llach ha dit...\nun enorme poeta, sí\n14 de febrer de 2011 a les 20:54


Reconeixements i reconeixements\n10 juliol 2020 11:36\nBartomeu Fiol | 17 novembre 1998\nL'artista no es basta per a acabar de produir l'obra d'art: qui acaba aquesta és sempre l'espectador que la contempla i la valora. Exactament el mateix succeeix amb l'obra literària, per descomptat. El text literari ha de ser reconegut com a tal. Si no hi ha aquest reconeixement, aquesta mena d'acceptació "per limitada que sigui" no hi haurà obra. És en aquest sentit que tot escriptor necessita esser reconegut. Tanmateix, cal diferenciar bé el reconeixement de l'obra, la lectura del text "del tot imprescindible" de l'eventual reconeixement del seu autor, que és un afer més aviat social "però en el sentit més superficial de la paraula", menys decisiu.\nEl que és realment vital és el reconeixement de l'obra, la seva lectura en el ple sentit d'aquest mot: la seva lectura creadora. Perquè, per estrany que soni, el lector «crea» l'obra que llegeix, o, més exactament, l'acaba de crear. Per tampoc importa massa que tot això requereixi algun temps, o fins i tot molt de temps. De fet, la recognició de l'obra plàstica o de l'obra narrativa sol esser molt més ràpida "quasi diríem immediata" que la recognició d'un poema. La poesia fa feina molt més lentament que la novel·la, necessita molt de més temps per arribar a l'eventual lector. Però que la poesia de Poe o de Rimbaud no hagi estat plenament reconeguda, o acceptada com a tal, fins després de la mort dels seus autors, quina importància té?\nQuant al reconeixement col·lectiu o grupal de l'autor, ningú ha dit mai que sigui una condició indispensable per a la seva feina. El cas de Van Gogh resulta paradigmàtic en aquest terreny. També podríem esmentar el cas de Kafka, o el de Pessoa, o el de Hopkins, o el d'Emily Dickinson, o els de tants d'altres.\nResulta, doncs, paradoxalment, que si l'obra necessita el reconeixement per a perfer-se, per a acabar-se realment, al seu autor li basta amb posar-la a la disposició del públic, no necessita realment de cap reconeixement especial envers la seva eventual capacitat creadora.\nNaturalment, això no vol dir en absolut que aquest reconeixement no pugui ajudar"li, i molt, en la pràctica del seu rar ofici, especialment si el fet es produeix d'hora, quan comença a picar pedra, quan comença la seva comesa. Seria ben absurd de menystenir la funcionalitat del poderós estímul que pot suposar el reconeixement col·lectiu "ni que sigui de l'Establishment cultural" de la capacitat de l'individu que comença. Però també és igualment cert que, lògicament, una tal reconeixença no garanteix la qualitat de l'obra futura. Així com també que els estímuls importants, realment operatius, s'han de rebre abans dels quaranta anys, com a molt tard.\nS'hagi fet a l'hora que sigui, una altra cosa és, també, la funcionalitat de cara a la mateixa col·lectivitat d'aquest reconeixement adreçat a l'autor. És obvi que una cultura es va ampliant, a poc a poc, mitjançant aquesta progressiva avaluació o reconeixement d'aquells que hi contribueixen. Sense que aquesta presa de consciència col·lectiva sigui, tanmateix, determinant per a la contribució de l'escriptor. Si el reconeixement pot dir-se que determina l'obra, cap reconeixement no determina l'autor. En definitiva, l'escriptor no té perquè viure en el millor dels mons possibles.


Gràcia a l’oïda; novament | Notícies de Gràcia Territori Sonor\nGràcia a l’oïda; novament\nEls tallers Hertziosfera que des del 2009 organitza Gràcia Territori Sonor juntament amb el Music Technology Group de la Universitat Pompeu Fabra reviscolen aquest 2011, i a més ho fan amb freqüències renovades i una calendarització diversa, atenent a les moltes maneres que té la societat civil d’inquietar-se per allò que generalment no sona. En aquesta ocasió seran dos els tallers que es presenten: un (Biblioteca Vila de Gràcia, juny – juliol), dedicat a l’exploració sonora de l’entorn quotidià, la introducció a l’enregistrament i edició de sons i la participació a l’arxiu Freesound. L’altre (Biblioteca Jaume Fuster, setembre – octubre), emfocat a la creació de projectes específics d’intervenció sonora en l’espai. El període d’inscripció per al primer taller ja és obert, i podreu trobar la informació tant d’aquest com del següent taller a l’enllaç següent:\n← Dispositiu Trama Local: 3a setmana\n1000 hores d’Eclíptica; recapitulacions macro i microcòsmiques →