CE Roda 5-0 JE Santa Eugènia\nPrimer Equip Guillem 09 abril 2015\nCòmode triomf del Roda davant un Santa Eugènia inofensiu, que no va posar en perill en cap moment la victòria dels locals. El partit va quedar encarrilat al primer temps amb un 3-0 que deixava el partit sentenciat.\nEls rodencs van sortir intensos, amb la intenció d’evitar una ensopegada contra un dels equips de la zona baixa. En els primers minuts Abel va perdonar la primera ocasió clara, però tal i com anava el partit es veia que el primer gol era qüestió de minuts. Als 18 minuts va arribar la primera diana amb un gol d’Adri que aprofitava una sèrie de rebots dins de l’àrea per avançar als locals. Els de Jordi Florido van seguir dominant i tenint bones ocasions per marcar, però sense acabar-les de concretar. No va ser fins el tram final del primer temps quan se li va complicar molt el partit al Santa Eugènia. Un gol de Cristian i un altre d’Adrià deixava les coses molt de cara pel Roda al final dels primers 45 minuts.\nA la represa el partit va perdre molt ritme. Cap dels dos equips generava joc fluid, però eren els locals els que portaven el pes de l’enfrontament tot i tenir poc encert. La davantera rodenca va trobar espais a l’esquena de la defensa visitant, i d’aquesta manera va arribar la sentència definitiva. Primer Abel feia el quart al rematar una passada de la mort de Cristian i, poc abans del final, Adrià completava el marcador amb el cinquè gol i el tercer del seu compte particular. Resultat que manté el Roda lluitant per les posicions capdavanteres i deixa el Santa Eugènia a la zona baixa.\n--> Acta del partit <--\nUE Sant Vicenç 2-2 CE Roda\nJust empat en el desplaçament del Primer Equip a Sant Vicenç. Els gols rodencs van ser obra de Mardu i Curni.\nCE Roda 1-0 CE Avinyó\nPrimer Equip Guillem 16 Març 2015\nTreballat triomf del Roda que es va imposar a l'Avinyó amb un gol de fe de Guillem Guix en el tram final.\nEls rodencs, però, es podrien haver avançat molt abans. Els de Florido van sortir amb intensitat al terreny de joc i van disposar de diverses opcions a l'inici del partit. Adrià, Salés i Cristian van tenir arribades clares que no van saber aprofitar. Amb el pas dels minuts, les forces s'equilibraven. Les defenses es van anar imposant als atacs i va arribar-se al descans sense gols.\nA la represa, el partit va quedar marcat per la pluja. Costava fer circular la pilota i nombroses interrupcions van fer perdre ritme al partit. Les millors ocasions pels dos equips van arribar a pilota parada, i semblava que només un corner o una falta lateral podria desequilibrar la balança. En el tram final, amb un Roda més ambiciós, va arribar el gol. Guillem Guix realitzava una gran pressió sobre el porter de l'Avinyó i va interceptar la pilota per acabar anotant un gol clau. Tres punts que permeten als rodencs seguir a la zona alta.\nOAR Vic 0-1 CE Roda\nPrimer Equip Guillem 12 Març 2015\nNotable partit del Roda que va superar un dels equips de la part alta de la taula. Els de Florido van portar sempre el pes del partit i només la falta d’encert en la definició va impedir que el partit quedés sentenciat abans. Un gol de Cristian a la primera meitat i un final tens, amb gran aturada de Torrejón inclosa, van fer volar els punts cap a Roda.\nVa reeditar-se un partit que la temporada anterior va ser dramàtic. Els rodencs, però, van deixar clar ben aviat que sabien on sortien a jugar. Tot i les baixes amb les que s’arribava a la cita, l’equip no es va arrugar i va fer-se amb el domini del partit des del primer minut. Es va saber mastegar un partit lent, que requeria atenció màxima en tot moment. Va ser el Roda qui va disposar de les millors ocasions. Adrià i Vilaseca podrien haver obert la llauna si no hagués mancat contundència en la rematada. La igualtat va trencar-se quan, a la mitja hora de joc, Cristian convertia en gol una gran passada de Cordero. Bona jugada individual d’un Cristian en bon moment de forma. Mentrestant, l’OAR basava les seves opcions en la centrada lateral, inofensiva davant una sòlida defensa rodenca.\nA la represa el Roda no es va arrugar. Lluny de jugar amb el resultat, l’equip va anar a buscar la sentència. I la va tenir. Arribades d’Alexis o Megias podien haver donat la tranquil·litat a un Roda que va haver de patir per endur-se la victòria. En el tram final els vigatans van bolcar-se a l’atac, topant amb el sistema defensiu dels de Florido. La gran opció que va tenir l’OAR va ser una rematada des de dins de l’àrea que Torrejón va salvar amb una ma salvadora. Finalment, tres punts que s’emporta un Roda que no vol renunciar a estar a la zona alta de la classificació.\nCE Roda 0-1 UE Campdevànol\nPrimer Equip Guillem 03 Març 2015\nVictòria per la mínima d'un Campdevànol que ha superat un Roda afectat per l'actuació arbitral.\nTot i això, els rodencs han iniciat el partit a una gran intensitat. Un ritme de joc alt ha propiciat que l'equip gaudis d'ocasions. Primer Salés l'ha tingut amb un u contra u, i poc després ha arribat la més clara. Un penal sobre Cristian el llençava el mateix jugador, però el xut l'ha aturat el porter visitant. A la mitja hora de joc ha arribat un dels moments clau. Una picabaralla ha acabat amb un expulsat pels locals i un pels visitants. A partir d'aquí el partit s'ha igualat fins a l'inici del segon temps.\nUnes mans innecessàries de Salés s'han convertit en la segona targeta groga i expulsió del local. Amb el Roda amb 9 jugadors i molta pressió al terreny de joc, l'àribtre no ha sabut controlar el partit. El Campdevànol ha trobat el gol en una centrada lateral. El Roda ha avançat línies tot i la inferioritat per buscar l'empat, però np han sabut fer entrar la pilota entre els tres pals. Amb aquesta derrota el Roda perd una bona oportunitat per acostar-se a la zona alta.\nENLLAÇ A L'ACTA DEL PARTIT\nPrimer Equip Guillem 24 Febrer 2015\nUE Santperenca 0-5 CE Roda\nPrimer Equip Guillem 09 Febrer 2015\nClara superioritat del Roda que va superar la Santperenca realitzant un bon partit. Els de Jordi Florido van ser clars dominadors i no van deixar opcions a un conjunt local que es manté a la zona baixa.\nDes de l'inici els rodencs van imposar el seu ritme al partit i rapidament van gaudir d'opcions per marcar. Alexis va tenir la primera, però va topar amb una gran intervenció del porter local. A la següent, l'equip no va perdonar. Un malentès en la defensa de la Santperenca l'aprofitava Cristian per superar el porter amb una suau vaselina. Amb el gol el Roda no va afluixar, però els locals també van avançar línies. Els seus intents, basats en xuts llunyans, van acabar anulats per una nova diana de Cristian, aquest cop en un llançament de falta.\nA la represa els rodencs no van relaxar-se tot i l'avantatge i van aconseguir rematar el partit. Cristian va completar la seva gran actuació anotant el tercer gol després d'una bona jugada col•lectiva. I ja amb la Santperenca sentenciada, van arribar dos gols més. Salés, amb una bona acció individual, marcava el quart i Nil va aprofitar una passada lateral per rematar al fons de la xarxa i establir el cinquè gol que tancava el marcador.\n--> ENLLAÇ A LES DADES DEL PARTIT <--\nCE Roda 2-3 CF Sant Bartomeu\nPrimer Equip Guillem 02 Febrer 2015\nMal partit d'un Roda imprecís que topa amb si mateix i amb un Sant Bartomeu oportú. Tot i això, el Roda es va sentir còmode a l'inici del partit. L'equip dominava i tenia ocasions. Abel i Salim van errar clares ocasions per marcar el primer. Qui no va fallar va ser Cristian, que avançava els rodencs amb un xut creuat. Al Sant Bartomeu li costava generar perill, però va trobar-se amb un rigorós penal a favor i no ho van desaprofitar. Amb empat es va arribar al descans.\nA la represa, el partit va canviar totalment. El Roda es va quedar amb 10 homes per expulsió de Megías i el partit es va igualar. El Sant Bartomeu tenia el partit on volia i va aconseguir posar-se per davant poc després. Amb el resultat en contra els locals van avançar línies. La insistència rodenca en atac va trobar el premi a 10 minuts pel final, amb un penal que va transformar Cristian. El Roda tenia marge per buscar la èpica, però l'equip va sortir del partit amb protestes i expulsions. Al darrer minut, els visitants remataven a gol una centrada lateral i van fer volar els tres punts de Roda.\nCE Roda 3-0 CA Balenyà\nPrimer Equip Guillem 26 Gener 2015\nNou triomf del Roda que allarga la seva bona dinàmica derrotant a un Balenyà que es va veure totalment superat.\nEls rodencs van encaminar el partit a la primera meitat. Davant un Balenyà molt conservador, tancat al seu camp i buscant contraatacs, els locals aconseguien generar perill buscant l'esquena de la defensa rival. Els de Jordi Florido van disposar de diverses opcions, però el premi no va arribar fins a la mitja hora de joc. Una passada de Gere acabava als peus d'Adrià perquè aquest superés el porter amb un xut creuat. El gol va donar tranqulitat a un Roda que va seguir atacant per buscar la sentència, i la van trobar. Just abans del descans, Abel anotava el segon gol i deixava el partit de cara pels rodencs.\nTot i el resultat, la tònica del partit no va canviar al segon temps. El Balenyà es va veure obligat a fer una passa endavant, però en cap moment va generar perill clar al conjunt local. La sentència va arribar a l'equador del segon temps amb una nova diana d'Abel després d'una bona jugada de Megías.\nUE Canovelles 1-2 CE Roda\nPrimer Equip Guillem 18 Gener 2015\nEl Roda segueix en una gran dinàmica i va imposar-se al Canovelles tot i començar anant per darrere en el marcador. La persistència i les ocasions que va generar l’equip van trobar recompensa amb dos grans gols d’Abel que remuntaven.\nEls primers compassos, però, van ser pel Canovelles. Els rodencs van començar freds davant un conjunt local que, amb molta intensitat, va intentar fer-se amb el domini del partit. Tot i això, la primera gran ocasió va ser pel Roda amb un xut de Salim que va blocar el porter local. Mentrestant, el Canovelles seguia fent el seu partit, basat en una excessiva empenta que van pagar car a mitjans del primer temps, quan es van quedar amb 10 homes. Lluny de fer una passa enrere, just després de l’expulsió els locals van aconseguir superar la defensa rodenca i avançar-se al marcador en un contraatac. Amb el gol a favor, els vallesans van concentrar-se en tasques defensives, mentre el Roda es va fer amb el pes del partit. Abans del descans, Salim i Abel podrien haver igualat el marcador, però va mancar encert.\nA la represa es va accentuar el monòleg d’un Roda que va assetjar l’àrea rival. En una de les primeres arribades del segon temps, Abel s’inventava un gran gol amb un xut des de 30 metres. El gol va donar calma als rodencs per seguir dominant la pilota per generar perill. Xals i Abel van disposar d’arribades clares per posar el Roda per davant, però van topar amb el porter local. En la següent que va tenir Abel, no va fallar. Una passada a l’espai la va aprofitar l’atacant osonenc per definir amb encert després d’un gran control. La tònica del partit no va canviar i el Roda va seguir controlant el joc i gaudint de les millors ocasions. Alexis podria haver marcat el tercer, però el seu intent es va estavellar al pal. Finalment, victòria important pels rodencs que els apropa una mica més a la zona alta.\n© 2021 CE Roda de Ter | Tots els drets reservats | Desenvolupament Webs de Futbol


Entorn: Moscards | card.cat\nPublicat el 17 d'agost de 2021 per Guillem Pont\nAl enfocar l’entorn sorgeixen múltiples interrogants i/o possibilitats. Sense anar més alluny ahir els abellerols compareixien a la cita anual. Son esquius i volen alt però el seu singular xisclar els delata.\nDies passats una (o eren algunes?) milana, també de xisclar característic, voltaven vora la casa, segurament cercant alguna cosa per menjar. La premsa assenyala la proliferació de milanes en aquests darrers anys.\nTambé es podria parlar del clima i de la onada de calor. Ara ja ningú discuteix el tema del canvi climàtic. Sembla que aquests proppassat mes de juliol, a nivell mundial, ha resultat el més calorós des que es registren les temperatures (dbalears.cat). També s’ha de dir que amb això del fred i la calor, al tenir la memòria curta, de granot, a nivell domèstic ens inventam moltíssimes històries i records. Sort del registre de dades que, si estan ben preses, ens situen en la presumpta realitat.\nDe totes les possibilitats, avui ens de de gust parlar dels moscards, aquests inevitables convidats de les nits d’estiu que, si et descuides et fiblen en pocs moments. Val a dir que no tothom rep la seva presència de la mateixa manera. Alguns ni se n’adonen. Altres senten les picades i prou. A d’altres, cada picada es converteix en un molest i dolorós regruix a la pell.\nSembla que s’ha descartat el mite de “tenir la sang dolça” com a motiu perquè a hom li piquin i a altres no. Si mes no segons l’estudi de Soledad Sánchez, especialista en al·lergologia.\nPer experiència pròpia sabem que no a tots els indrets hi ha el mateixos tipus de moscards. Així com a la vila hi ha els “moscards de tota la vida” en altres indrets -per exemple a ses Sitges- hi predominen un tipus de beates petites difícils de detectar.\nEs veu que no som gaire destre a l’hora de cercar informacions sobre insectes. El DCVBdescriu, tal com mostra el coneixement popular local, el moscard (Culex pipiens) i la beata (Tipula pratensis).\nPerò la descripció i característiques no sempre coincideix amb estudis posteriors, com el “Insectes de les Illes Balears” de Xavier Canyelles (2003) a qui tenguérem ocasió de conèixer en una d’aquelles enyorades “Tertúlies des Molí d’en Bou”. Per a Canyelles “el típic moscard que trobam a les cases i que pica l’home durant els mesos més calorosos de l’any, si bé pot aparèixer devers el mes d’abril. També és força freqüent prop del mar durant la nit.” és el Aedes punctor.\nDeixarem, idò, el tema obert es espera d’informació més acurada.\nEn tot cas sembla que els moscards que piquen i xuclen la sang són les femelles que ho fan per preparar la posta.\n(Imatges de l DCVB i Viquipèdia)\nAquest article s'ha catalogat com a Altres, Ecologia, Medi ambient i s'ha etiquetat amb Entorn per Guillem Pont. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.\n3 pensaments a “Entorn: Moscards”\nPau Quina Jaume el 17 d'agost de 2021 a les 22:55 ha dit:\nEmpermí t,has deixat el pitjor: el moscard tigre, silenciós i de dia.\nGuillem Pont Ballester el 18 d'agost de 2021 a les 12:37 ha dit:\nHahaha, potser si que l’havia d’haver posat però és que, sortosament, encara no el conec. N’he sentit parlar però encara no m’han picat (crec). En tot cas surt a les “informacions” (Aedes albopictus). D’altra banda, si hi ha més de 3500 espècies de mosquits es veu que me n’he deixats molts.\nPau Quina Jaume el 18 d'agost de 2021 a les 14:13 ha dit:\nNo saps lo privilegiat que ets. Estan per tot ja


11 Octubre, 2016, 09:34\nEl Sarroca Medieval incorpora escenes teatrals a l’interior del Castell de Sant Martí, una exposició de màquines d’assalt i una zona d’esoterisme\nUna vintena d'actors participaran en escenes que mostraran com era la vida medieval, en diverses dependències del Castell de Sant Martí Sarroca, per oferir una experiència vivencial als visitants i insòlita a l'interior d'un castell medieval.\n10 Octubre, 2016, 18:30\n7 Octubre, 2016, 10:11\nEl 129è president de la Generalitat, Artur Mas, va pronunciar ahir al vespre la conferència inaugural del curs 2016/2017 de l’Aula d’Extensió Universitària de Gent Gran de Vilafranca. L’acte va deixar petit l’Auditori del Fòrum Berger Balaguer. El president de l’Aula, Joan Terrades, va obrir el torn d’intervencions amb unes breus paraules de benvinguda, seguides de les de la secretària de l'Agrupació d'aules de formació permanent per a la gent gran (AFOPA), Carme Andreu, i de la introducció del conferenciant per part de l’alcalde de Vilafranca, Pere Regull.\nLa primera gran tempesta de la tardor provoca talls elèctrics al Penedès i petites incidències\nUn carril bici i de vianants connectarà la carretera de Guardiola i el Balcó de les Clotes de Vilafranca\nPàgina 480 de 484


Cobla-orquestra de Sant Feliu de Pallerols fundada a principis del segle XX per Manel Saderra i Rovira, amb alumnes seus, inclós el seu fill gran Josep, Ramon Paulís i Pujol, Frederic Bars, Conrad Vila i Saderra i Josep Vila ("Jepet del Cafè"), entre d'altres. El nom encara no era L'Avenç, sino "La Nova" , per contraposició a "La Vella" , que és on tocava inicalment, i de la qual se'n té molt poca informació.\nLa foto primera té una dedicatòria autògrafa d'en Ramon Paulís (1878-1962, pare d'en Narcís Paulís i Vila) que l'any 1951 va regalar-la, juntament amb una ressenya dels components de la faràndula santfeliuenca, a l'Ajuntament. El text és el següent:\nCap el 1906 en Manel Saderra i Rovira marxa a Tortellà, on serà encarregat d'una fàbrica tèxtil, i on neix el seu onzè fill, en Manel. La direcció passa aleshores a mans del seu cosí Josep Giménez i Saderra, i al cap de poc temps passen a anomenar-se La Principal de Sant Feliu de Pallerols ; durant l'any 1931 s'anomenen Renaixement Hostolench, i més tard s'escindeixen en La Principal Vella i La Principal Nova (eren temps convulsos, veig!). L'any 1932 es tornen a fusionar, ara sí amb el nom de L'Avenç; l'any 1934 (més convulsions!) es desfan, donant lloc a dues noves orquestrines que arriben fins l'any 1938. Després de la guerra civil es reconstitueixen breument en una cobla de sis músics, fins que amplien a onze i més tard a catorze, renaixent així La Principal de Sant Feliu de Pallerols. Els components de la foto són:\nPublicado por SUSQUEDA54 en 0:33


La pista de gel de Terrassa és la primera 100% accessible de tot l'Estat | RubiTV.cat\nLa pista de gel de Terrassa és la primera 100% accessible de tot l'Estat\nL’Ajuntament ha dotat la pista de gel de la Plaça Nova de diversos dispositius per fer-la accessible a persones amb discapacitats físiques i intel·lectuals\nper LaTorre, 14 de desembre de 2019 a les 16:00 |\nTerrassa compta des d’aquesta setmana amb la primera pista de gel accessible de l’Estat. L’Ajuntament ha incorporat a aquesta instal·lació, que romandrà oberta durant les festes de Nadal a la plaça Nova, un conjunt de dispositius per fer possible que persones amb capacitats diverses puguin gaudir-ne. A partir d’avui, 13 de desembre, podran patinar a la pista persones en cadira de rodes, amb mobilitat reduïda o sense capacitat per mantenir l’equilibri.\nLa pista incorpora des de la seva entrada en servei, la setmana passada, diferents dispositius que permeten que persones amb discapacitats intel·lectuals o físiques lleus puguin patinar, especialment infants i joves. Aquests dispositius són el dofí -una estructura que permet que una persona de poc pes, generalment un infant, pugui anar assegut, arrossegat per una persona adulta-, el dònut -similar al dofí, però la persona hi va estirada, indicat per a persones que no poden romandre assegudes i el pingüí, dispositiu permet patinar dempeus a les persones amb una lleu mobilitat reduïda o sense equilibri. Està pensat també per a persones de talla baixa, generalment infants.\nA més, aquest divendre s’ha incorporat un dispositiu adaptat per a cadires de rodes. Es tracta del Lugiglace, que l’Ajuntament ha adquirit a França, atès que no existeix a l’Estat.\nEs tracta d’una plataforma que llisca com un trineu, adaptable a cadires de rodes de\nAmb tots aquests dispositius, la pista esdevé accessible a la pràctica totalitat de la població. És el primer cop a tot l’Estat que una pista de gel assoleix aquests nivells d’accessibilitat. La mesura s’emmarca en el compromís del Govern municipal, recollit pel Programa de Govern 2019-2023, d’avançar cap a l’accessibilitat universal i fer de Terrassa una ciutat de tothom i per a tothom.\nLa pista de gel de la plaça Nova és una iniciativa del Gremi d'Hostaleria de Terrassa amb la col·laboració de l’Ajuntament de Terrassa, i romandrà oberta fins el 7 de gener. Es tracta d’una instal·lació descoberta de 420 m2 on poden patinar simultàniament fins a 80 persones. La pista està alimentada amb electricitat procedent d'energies renovables, i l'aigua utilitzada per formar el gel es reciclarà en el seu moment, minimitzant així el seu impacte ecològic.\nA banda de les mesures d’accessibilitat a la pista de gel, l’Ajuntament de Terrassa vol afavorir al màxim l’accessibilitat en totes les activitats organitzades al voltant de les festes de Nadal. Per aquest motiu, el Consistori ha demanat a totes les entitats que organitzen activitats que incorporin criteris de cua inclusiva, és a dir, que en aquelles activitats on es formin cues donin prioritat a les persones que, per raó de la seva discapacitat, tinguin problemes per romandre a la cua. D’aquesta manera es vol evitar que algunes persones quedin excloses de les activitats pel fet de no poder fer cua.\nSocietat, pista de gel, Terrassa, accessible


Avis legal i política de privacitat - RECURELL-Art\nNOTA LEGAL I POLÍTICA DE PRIVADESA\nEn compliment del que preveu l’article 10 de la llei 34/2002, d’11 de juliol, de serveis de la societat de la informació i comerç electrònic, s’informa que www.recurell-art.com és un domini de RECURELL, S.L.\nAdreça: Monistrol, 10\nTel. 93 4571787\nCorreu elect.: recurellart@gmail.com\nLa societat Recurell, S.L. figura inscrita en el registre mercantil de Barcelona, Foli 179 Volum 27.741, Fulla B-122.383.\nRecurell-art.com proporciona accés a multitud d’informacions, serveis i continguts, L’usuari assumeix la responsabilitat de l’ús del portal, incloent les dades de registre necessàries per a l’accés a determinats serveis.\nResponsable: Identitat: RECURELL, S.L. NIF: B-60728458 Dir. postal: Monistrol, 10, 08012 Barcelona, Telèfon: 934571787. Correu elect.: recurellart@gmail.com\nEn virtut de la Llei 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, i el nou reglament de protecció de dades de la UE (RGPD) de 27 d’abril de 2016, informem que a través d’aquest lloc web no es recapten dades de caràcter personal dels usuaris sense el seu coneixement, ni se cedeixen a tercers. En el cas dels usuaris que es suscriguin al nostre butlletí o acceptin explicitament l’enviament d’informacions, les dades queden incorporades i seran tractades en els fitxers de titularitat de RECURELL, S.L., amb la finalitat de mantenir informat l’usuari, fins i tot per mitjans electrònics, sobre qüestions relatives a l’activitat de la galeria. Per algunes d’aquestes comunicacions utilitzem els serveis de MailChimp, empresa que té els seus fitxers en els Estats Units i està acollida a la certificació Safe Harbour.\nLes dades dels clients registrats a la nostra tenda online seran guardats per complir obligacions fiscals, processar els enviaments i facilitar nous processos de compra i les comunicacions que desitgin fer-nos. El processament d’enviaments obliga a facilitar alguns d’aquestes dades al transportista. Cap de les dades que l’usuari faciliti serà utilitzades per a finalitats diferents de les indicades més amunt.\nEls usuaris poden exercir a qualsevol moment els drets d’accés, rectificació, portabilitat, cancel·lació i oposició a les dades de caràcter personal mitjançant un correu electrònic a recurellart@gmail.com o utilitzant el formulari de contacte. Els usuaris registrats també poden exercir la comprovació i modificació de dades directament a accedint al seu compte.\nInformem l’usuari que.\nLes dades proporcionades pels usuaris registrats es conservaran mentre no se sol·liciti el cessament de l’activitat.\nLes dades no se cediran a tercers excepte en els casos en què existeixi una obligació legal o sigui imprescindible per realitzar l’activitat contractada.\nLes dades que ens proporcioni a través dels formularis de contacte s’utilitzaran durant el termini necessari per atendre la consulta o petició d’informació. Posteriorment es conservaran degudament bloquejats durant el termini de prescripció d’accions legals i superat aquest termini es procedirà a la supressió.\nNO emmagatzemem cap tipus d’informació referent a les seves maneres de pagament, com poden ser targetes usades en la realització de comandes.\nEls menors de 14 anys no hauran d’utilitzar els serveis de Recurell-ART sense consentiment dels seus pares o tutors.\nPodem compartir algunes dades amb la Web d’analítica Google Analytics a efectes d’estadística d’usuaris. Google Analítics utilitza les metodologies necessàries per a l’acompliment de la GDPR, de manera que les seves dades són tractades anònimament en els processos d’aquesta eina. També podem recollir aquestes estadístiques a través de Jetpack, en condicions similars.\nEn cas de sol·licitud d’esborrat de les seves dades mantenim un fitxer amb el seu ID de client per esborrar la seva informació en cas que sigui necessària la restauració d’un backup.\nAdoptarem les mesures necessàries per protegir i mantenir fora de perill la seva informació.\nLes dades proporcionades i recollides seran tractades única i exclusivament durant el temps necessari i per a les finalitats per les quals s’hagin recaptat a cada moment.\nRECURELL-ART, a través del seu web, utilitzarà cookies quan l’usuari navegui pel web www.recurell-art.com. Les cookies s’associen únicament a un usuari anònim i el seu ordinador, i no proporcionen referències que permetin deduir les dades personals de l’usuari. Gràcies a les cookies és possible reconèixer els usuaris registrats després que s’hagin inscrit per primera vegada, facilitant l’accés a les àrees i serveis exclusius. L’usuari té l’opció d’impedir la instal·lació d’aquests arxius mitjançant la selecció de l’opció corresponent en el seu navegador. També permeten recordar les opcions d’idioma i altres opcions per facilitar l’experiència d’usuari.\nPer utilitzar les eines per compartir a les xarxes socials (Facebook, Pinterest, etc.) es descarreguen les cookies corresponents a aquestes. Vegi la nostra política de cookies.\nRECURELL-ART és titular de tots els drets de propietat intel·lectual i industrial de la seva pàgina web. Tots els drets reservats. D’acord amb els articles 8 i 32.1 de la Llei de Propietat Intel·lectual, queden prohibides la reproducció, distribució, comunicació pública de la totalitat o part dels continguts d’aquesta pàgina web amb finalitats comercials sense l’autorització per escrit i prèvia dels propietaris de la pàgina.\nRECURELL-ART no es fa responsable dels continguts altres llocs web enllaçats mitjançant hipervínculos. De la mateixa manera, la inclusió de connexions externes no implica cap tipus d’associació o relació amb les entitats connectades.\nRECURELL-ART no es fa responsable, en cap cas, dels danys i perjudicis de qualsevol naturalesa que es poguessin ocasionar, a títol enunciatiu: errors u omissions en els continguts, falta de disponibilitat del portal o la transmissió de virus o programes maliciosos o lesius en els continguts, malgrat haver adoptat Recurell-*ART totes les mesures tecnològiques a la seva disposició per evitar-ho.\nLa relació entre RECURELL-ART i l’usuari es regirà per la normativa espanyola vigent, i qualsevol controvèrsia se sotmetrà als Jutjats i tribunals de la ciutat de Barcelona.\nPrivacitat de les seves dades


kilometre0.cat - Calet de Blanes a la sal\nCalet de Blanes a la sal\tCalet de Blanes a la sal\tINGREDIENTS PER A 2 PERSONES1 calet de 800 g (o un altre tipus de peix d'escata)1,5 kg de sal gruixudaOli d'oliva verge extra1 branqueta de romaní1 branqueta de farigola1 branqueta de julivert1 tassa de cafè d'aigua mineral2 fulles de llor\nA la peixateria ens treuran les tripes del peix. Per fer aquesta recepta no s'ha d'escatar. Escalfem el forn a 180ºC. Mentre el forn s'escalfa, preparem el peix i la barreja de sal. Posem dins del peix dues fulles de llor i reservem. En un bol posem la sal, les herbes esmicolades i l'aigua. Barregem amb les mans per humitejar tota la sal. Agafem una plata per anar al forn i posem una part de la barreja de sal a la base. Posem el calet a sobre i el cobrim amb la resta de la sal. Ha de quedar ben cobert i només pot sortir la cua. Ho posem al forn durant 24 minuts exactes. Passat el temps indicat, el retirem del forn.\nPer servir-lo, marquem el voltant del peix amb un ganivet i enretirem la crosta de sal de la part superior. Aquesta crosta sortirà com una tapadora. Servim els filets de calet amanits amb un rajolí d'oli.\nPER SABER-NE MÉSEl temps de cocció és de 14-20 minuts màxim per cada 500 g de peix. Si posem vàries peces, el temps no es multiplica. És molt important que no ens passem del temps de cocció.Aquest plat el podem fer amb llobarro, déntol, pagre ... sempre que sigui peix d'escata i molt fresc.RESULTATUna delícia per al paladar i es desfà a la boca. L'acompanyarem d'una amanida i un bon vi o cava.\nCalet de Blanes a la sal\tSegueix-nos a les xarxes\tRECEPTES


Acollir, una forma d’estimar i confiar\nSom conscients de la necessitat de «proposar la fe». Com? A més, des del testimoni silenciós, hem de poder arribar a l’anunci explícit de Jesucrist i proposar la fe, la qual cosa demana un apropament real a les persones, un tracte ple d’humanitat, un acolliment exquisit. Però, quines persones? És un fet que en tota situació humana ens retrobam constantment amb persones conegudes, però potser hi ha algú que toca a la porta, algú que ho fa per primera vegada: una mare o un pare immigrant, un pobre o un sense-sostre, un aturat, un jove, uns infants… Són ocasions que ens brinden la possibilitat de ser acollidors i exercir l’autèntica caritat envers els nostres germans.\nQui de nosaltres està atent a aquestes noves veus que s’escolten i aquestes presències que s’apropen i ens brinden la possibilitat d’acollir com ho feia Jesús? Hi ha una aproximació obligada als de sempre, però «som l’Església entre les cases i enmig del poble», una Església que adquireix tons i cara de veïnatge, la qual cosa ha de fer que ningú ens resulti estrany. L’acolliment, idò, ja és una forma gratuïta d’estimar i de confiar, perquè suposa donar el primer pas sense esperar que l’altre el doni.\nSi ens referim a nosaltres, cristians i cristianes, l’acolliment ens pertoca i té aquesta verificació de fons: la comunitat cristiana és tota ella acollidora quan creix en actituds evangèliques. L’acolliment sempre és mutu, ens acollim els uns als altres per sentir-nos propers, per sentir que guanyam en ajuda i amistat, tot i que sigui a velocitats diferents. Pensem en els joves i en els malalts, són la part més necessitada d’escolta, de companyia, d’afecte, d’empatia, de solidaritat; constitueixen el referent que ens fa sortir de nosaltres mateixos per acollir una de les preferències més notables de Jesús.\nL’acolliment ha de tenir la dimensió que ens llença «cap enfora», som una «Església en sortida», decidits a trobar-nos amb les persones allà on es troben, on treballen i viuen. Aquesta és l’actitud missionera. Per això, acollir serà sempre una forma peculiar de «viure» en el món tal com ho feia Jesús, tractant tota mena de persones i col·laborant amb tothom, descobrint en cadascú la seva proximitat o la seva llunyania del Regne de Déu. I, des d’aquí, la proposta de la fe.


Concessionari Oliva Motor: Tarragona, Tortosa, Girona, Olot i Figueres\nDilluns - Divendres: 9 a 19h\nDissabte: 10 a 13: 00h\nDilluns - Divendres: 9 a 13h i 15 a 19h\nDissabte: 10 a 13: 30h\nDilluns - Divendres: 9 a 13h i 16 a 20h\nConcessionari Oficial BMW de la província de Tarragona i Girona\nDes de finals de l'any 2017 som el concessionari oficial BMW a Girona.\nConcessionari Oficial BMW Motorrad de la província de Tarragona i Girona\nEl Grup Oliva és un holding empresarial familiar dedicat a el sector de l'automoció. BMW Motorrad és concessionari Oficial des dels seus orígens, el 1965, ha crescut tant en el nombre de marques com en centres de negoci. Present a Tarragona, Reus i Tortosa, amb centres de vendes de vehicles nous i d'ocasió, servei postvenda i venda de recanvis.\nConcessionari Oficial MINI de la província de Tarragona i Girona


Malsons en la infància - Página web de roigmir\nELS MALSONS EN LA INFÀNCIA\nEls malsons constitueixen un dels trastorns del son més freqüents en la infància. Poden aparèixer en qualsevol moment del son nocturn, encara que és més freqüent que es produeixin en la segona meitat de la nit quan el nen ja porta unes hores dormint. En elles, el nen es mou, gemega i es desperta.\nEs poden definir com uns sons llargs, molt elaborats, amb riquesa de detalls, imatges que se senten com a reals i que provoquen en el nen una forta sensació d'ansietat, por o terror. L'episodi sol acabar amb el despertar del nen, tornant a un estat de plena alerta i amb la sensació de por o ansietat encara present pel que podrà tenir dificultat en tornar a conciliar el son. Quan arriben els pares per intentar tranquil·litzar-lo, el nen roman en tot moment en contacte amb la realitat i respon adequadament a l'entorn, sent capaç de fer un relat estructurat i amb tot detall, els seus personatges, circumstàncies i els fets que s'hagin anat succeint.\nEl contingut dels malsons són molt variats però sempre existeix un component de perill per la integritat física del nen, per la seva pròpia seguretat, supervivència o autoestima. En general, no fan referència a situacions reals, tret en aquells nens que han patit situacions traumàtiques o els que estant vivint situacions fortament angoixants.\nPoden presentar-se des de els 3 anys i són molt freqüents en nens d'edat escolar.\nEn la majoria dels casos, els malsons en els nens formen part del desenvolupament normal i desapareixen desprès d'un temps.\nNo constitueixen en sí mateixos un trastorn i no solen existir trastorns psicològics associats als malsons. Normalment, tenen relació amb etapes específiques en les que es produeix alguna alteració de tipus emocional (períodes d'estrès, preocupacions persistents) i solen remetre un cop resol la seva causa. També es poden donar de manera puntual si estan originades per el visionat de pel·lícules de terror, o per haver escoltat alguna història de por, per haver presenciat alguna discussió......\nEn el cas de que siguin freqüents, intenses, recurrents i estiguin acompanyats de canvis en el comportament i en el rendiment escolar, poden constituir avisos o senyals de que alguna cosa més important està passant (inseguretats, alteracions familiars, escolars d'importància, vivències traumàtiques......). En aquest cas, s'aconsella tractament psicològic.\nEls malsons en nens més grans en que ja no són tant comuns, habitualment són el reflex d'un altra trastorn, pel que hauria de diagnosticar-se aquest trastorn i no el malson.\nDonada l'alta prevalença en la infància, s'ha de tenir especialment cura a l'hora de diagnosticar els malsons i es farà només si són freqüents en un nen i si provoquen un grau important de malestar o deteriorament.\nEncara que els malsons no solen suposar un risc per sí mateixos per la salut del nen, sí que poden produir un cert temor a dormir, en especial quan són freqüents. És en aquests casos quan es poden alterar el patró del son i aparèixer secundàriament la somnolència excessiva, irritabilitat, ansietat......podent arribar a desenvolupar una fòbia nocturna.\nEl tractament adequat en aquests tipus de situacions serà l'aplicació de mesures d'higiene del son.\nQuan l'ansietat i els esdeveniments especialment estressants afavoreixen l'aparició dels malsons, el tractament estarà dirigit al coneixement dels problemes que el nen estigui presentant, el que permetrà descobrir i tractar els conflictes que poden estar en la base, aplicant les tècniques específiques que l'ajudin a afrontar els episodis de malsons amb un menor nivell d'ansietat.


gael — divendres, 4 de novembre de 2011 @ 8:00\nL’1 de novembre de l’any passat també vam poder gaudir d’un pont, tot i que no tan llarg com l’aqüeducte d’aquest any (que, per cert, repetirem l’any que ve, que és de traspàs). Per això la quantitat d’articles que vam publicar va ser menor que de costum, que no vol dir que fossin de menor qualitat també, ni molt menys!\nVam saber que el català Jordi Chias havia guanyat el prestigiós premi Veolia. Per a la protagonista de la foto el premi va ser la llibertat.\nEl nostre Josep Girona ens va delectar amb un recull fotogràfic sobre Cambodja.\nI en Miquel va dedicar un article als records familiars en forma de fotografies antigues desades en una capsa.\nWarning: file_get_contents(https://graph.facebook.com/?ids=http://www.espaifotografic.cat/2011/11/efemerides-89/): failed to open stream: no suitable wrapper could be found in /home/espaifo1/public_html/espaifotografic.cat/wp/wp-content/themes/espaifoto2011v23/functions.php on line 814\n← El sardanista solitari i la núvia republicana\nTroballes de la setmana →


Verdú: "Tant de bo guanyem el Madrid després de tant de temps. Al cap i a la fi, són 11 contra 11"\nEl migcampista diu, sobre la baixa de Pepe per diumenge: "Alleujats? És un jugador molt físic, contundent i va al xoc, però si no juga ell n'hi haurà un altre que ho voldrà fer igual de bé"\nEFE Sant Adrià de Besós 28/02/2012 15:09\n260x366 Verdú persegueix Ghezzal / TONI ALBIR / EFE Verdú persegueix Ghezzal / TONI ALBIR / EFE\nEl migcampista de l'Espanyol Joan Verdú ha apuntat aquest dimarts que guanyar un equip com el Reial Madrid, el proper rival del conjunt blanc-i-blau, "omple de confiança".\n"Ens aniria molt bé [la victòria al Santiago Bernabéu] per la repercussió que té i perquè recuperaríem tres punts que ens ajudarien en la classificació", ha afegit el jugador.\nVerdú ha reconegut que el del Bernabéu és un partit especial: "És un d'aquests partit que agrada jugar i ningú es vol perdre. La nostra filosofia sempre és la mateixa i sortirem a fer un bon partit. Tant de bo guanyem allà després de tant temps, al cap i a la fi són onze contra onze".\nD'una altra banda, el migcampista català no ha destacat especialment la baixa del defensa del Madrid Pepe: "Alleujats? És un jugador molt físic, contundent i va al xoc, però si no juga ell n'hi haurà un altre que ho voldrà fer igual de bé. Tractant-se d'un equip així jugui qui jugui serà complicat".\nEl blanc-i-blau ha subratllat el futbol a la contra de l'equip de José Mourinho. "És dels millors que hi ha actualment i hem d'estar atents, perquè ens poden fer molt de mal. Però el Madrid vol jugar i això ens pot ajudar".\nFinalment, Verdú no ha entrat en la polèmica arbitral per les actuacions dels col·legiats contra el Reial Madrid: "De vegades s'equivoquen i de vegades l'encerten. El dia del Rayo en unes quantes jugades l'àrbitre podria haver decidit una altra cosa. Però no ens preocupem per la resta".\nSergio García ja s'entrena amb la resta del grup


Cs Terrassa s’esborra de l’Ofrena Floral de l’Onze de Setembre\nOfrena floral a la plaça 11 de setembre de Terrassa\nEl portaveu de Ciutadans (Cs) a l’Ajuntament de Terrassa, Javier González, ha anunciat avui que “Ciutadans no participarà en cap acte institucional de la Diada”. González ha explicat que serà així perquè, malgrat l’actual situació de pandèmia arran de la covid-19, “la Diada segueix pensada com un dia de confrontació” on “els partits separatistes s’han apropiat d’aquesta festa organitzant actes que exclouen a més de la meitat de la societat”.\nA més, ha mostrat el seu desacord amb què a Terrassa “l’alcalde tingui com a soci a ERC, un partit que va defensar en el seu moment trencar Catalunya de la resta d’Espanya de manera unilateral”. El portaveu de Cs ha apostat per la celebració d’una “Diada que sigui representativa de tots els catalans i que no estigui instrumentalitzada al servei d’una ideologia que busca la ruptura i la confrontació”. González ha assenyalat que “no és moment de divisions sinó de recordar les mesures de distància social i d’higiene que tots hem de respectar”. A parer seu, “seria un error impulsar grans concentracions en un moment de rebrots del coronavirus”.\nEl responsable de la formació taronja ha afegit que “no podem jugar amb la salut pública ni arriscar tot l’esforç que hem realitzat junts durant aquests mesos de confinament”. En aquest sentit, González ha conclòs que “no és el moment d’anteposar el procés a la salut pública”, i ha recordat que “des de Ciutadans sempre s’ha proposat com a festivitat de Catalunya la Diada de Sant Jordi”.


Ara Llibres | Catàleg | CATALONIA NEXT BRAND IN EUROPE\nCatalonia, next brand in Europe, un enfocament totalment nou sobre la independència de Catalunya.\nEl llibre d’Albert Castellón parla de Catalunya i de màrqueting, de política i de gestió empresarial. Un enfocament brillant i sorprenent del nou projecte de país. Albert Castellón, l’home que ha reinventat les cerveses Moritz i, per tant, el responsable del seu èxit aclaparador, utilitza la teoria de posicionament de màrqueting per parlar del present i del futur de Catalunya.\nA partir dels ensenyaments teòrics i pràctics del màrqueting modern, i amb moltes anècdotes i sentit de l’humor, l’autor assenyala la importància de construir una proposta de valor il?lusionadora, sòlida i compartida per a Catalunya. Una proposta triomfadora que es converteixi en l’opció majoritària dels catalans.\n“Sense sobirania, ni les empreses ni els països poden\ndefinir i executar cap mena de planificació que els\npermeti assolir els objectius que es proposen.”\n"Castellón desgrana el "model de negoci" de Catalunya i, sempre parafrasejant el llenguatge empresarial, analitza als seus consumidors, el pla de negoci i l'estratègia que hauria de seguir la creació del nou Estat."\n"Catalonia, Next brand in Europe és una aproximació original al debat sobiranista, que massa sovint s’enquista en els bizantinismes de la ciència política."\nVa néixer a Barcelona l’any 1973. S’ha llicenciat en administració i direcció d’empreses per la Universitat Ramon Llull, té un MBA per Esade i actualment estudia humanitats. Ha treballat com a directiu en diverses empreses i al 2004 fou nomenat director general de Cerveses Moritz. Al bloc http://catalonianextbrand.com/ Castellón desenvolupa reflexions que tot que parteixen de les tesis principals del llibre. També podeu seguir-lo a @albertcastellon i @Cat_Next_Brand.


María Jesús Gabaldón: "Són unes jornades totalment consolidades com una cita important en la província"\nMaría Jesús Gabaldón (Minglanilla-Cuenca-, 1973), va estudiar Auxiliar de jardí d’infància.\nActualment compagina el treball en la seua empresa de neteja, amb la vida política com a Regidora de Turisme, Platja i Esports en l’Ajuntament de Nules.\nP.- Què significa la Ruta de la Tapa per a Nules?\nR.- El significat de la Ruta de la Tapa és molt important per al sector de bars i restaurants per a donar a conéixer la nostra gastronomia que forma part de la nostra cultura, fomenta l’arribada de visitants al nostre municipi igual que afavoreix, naturalment, les relacions socials. Perquè les tapes són a més un símbol de menjar com a element de relació social.\nP.- Ha tingut un bon acolliment en la seua primera setmana?\nR.- Sí, perquè ja es va notar moviment de gent en els carrers per a la seua degustació. Cal destacar, que el dia més concorregut ha sigut el dissabte.\nP.- Ja teniu dades de què tapa és la més demandada?\nR.- Encara és ràpid per a valorar la tapa més demandada, però en finalitzar el mes tindrem les dades, que ens passarà cada establiment de les tapes que s’han venut, i ací podrem veure quina és la que més èxit ha tingut.\nP.- Quines novetats poden trobar les persones que facen la Ruta de la Tapa de Nules?\nR.- Enguany hem augmentat els premis per als participants de la Ruta de la tapa!, és veritat que ha apujat el preu a 3,50 € per consumició (tapa+ beguda). Aquest canvi va ser una decisió per part dels establiments, en aquest canvi es veu reflectit la qualitat a l’hora d’elaborar-la.\nP.- Per què s’ha decidit que enguany siga el públic el que vote a la millor tapa?\nR.- Aquesta decisió ha sigut per part dels establiments, així ens ho van transmetre en l’última reunió, amb aquest canvi es pot valorar el que més agrada als participants.\nP.- Penses que aquestes jornades s’han consolidat com una cita important en la província?\nR.- Són unes jornades totalment consolidades com una cita important en la província, i això es veu clarament, amb l’augment de la participació.\nP.- Penses que les jornades gastronòmiques són una bona opció? Caldria realitzar més?\nR.- Les jornades gastronòmiques funcionen, sempre que es realitzen en una data d’acord amb les necessitats del nostre municipi. Aquestes dates són ideals per als nostres veïns, ja que han finalitzat la campanya del magatzem i encara no s’han traslladat a estiuejar a la platja.\nP.- Hi ha alguna novetat des de la Regidoria de Turisme per a atraure més visitants?\nR.- Des de la regidoria de turisme hem invertit més si cap en la seua difusió en els mitjans de comunicació per a atraure més visitants.\nP.- Des de la regidoria de Turisme, ja esteu preparant el programa d’estiu?\nR.- Des de la regidoria de Turisme estem acabant de preparar la programació d’estiu, ja que és molt important per als nostres turistes.\nPer això, hem de poder oferir un calendari d’activitats per a tot tipus de públic, tan culturals, gastronòmiques, d’oci per a adults i per als més joves, rutes turístiques guiades, i activitats esportives!


L'Imperi és el període de la història de Roma que s'inicia en 27 aC, quan el Senat atorga a Octavià el títol d'Imperator Caesar Augustus.\nEl naixement de l'Imperi és, en part, conseqüència de l'expansió territorial de Roma per tota la ribera del Mediterrani.\nL'immens territori sobre el qual Roma va estendre la seva influència va fer que aviat les noves conquestes es convertissin en zones ingovernables per un Senat incapaç de prendre decisions amb rapidesa.\nD'altra banda, la dimensió d'un exèrcit cada cop més nombrós va revelar la importància de posseir autoritat sobre les tropes per obtenir rèdits polítics. Així va ser com van sorgir personatges de gran ambició el principal objectiu dels quals era obtenir el poder, encara que això fos a costa de desafiar l'autoritat del Senat.\nLes bases de l'Imperi com a sistema polític es van establir durant les guerres que van seguir a la mort de Juli Cèsar. Després de la guerra civil que el va enfrontar a Pompeu i al Senat, als que va derrotar a Farsalia, Cèsar s'havia erigit en cap absolut de Roma i s'havia fet nomenar Dictator perpetuus. Aquesta decisió no va agradar als membres més conservadors del Senat, que van conspirar contra ell i el van assassinar els idus de març de l'any 44 aC.\nAnys més tard, el jove Octavià, fill adoptiu de Cèsar, es va convertir de facto en el primer emperador de Roma després de derrotar en el camp de batalla, primer a Filipos als assassins de Cèsar, Brutus i Cassius, i més tard a Actium a el seu antic aliat Marc Antoni, que s'havia unit a la reina Cleòpatra VII d'Egipte en una ambiciosa aliança per a conquerir Roma.\nAl seu retorn triomfal d'Egipte, convertit des d'aquell moment en província romana, la implantació del sistema polític imperial es va fer imparable i, encara que va mantenir les formes republicanes, la realitat aviat el va convertir en un sistema de caràcter dinàstic (Principat).\nInvestit del títol d'Imperator Caesar Augustus, Octavià va assegurar el seu poder amb importants reformes i una unitat política i cultural centrada en els països mediterranis.\nMón romà en temps d'August (31 aC - 14 dC)\nAugust va ser el primer emperador de Roma. Nascut en 63 aC amb el nom de Gaius Octavius Turinus, va ser adoptat en testament pel seu oncle Juli Cèsar (adoptio in hereditate), per la qual cosa des de la mort d'aquest (44 aC) va passar a dir-se Gaius Iulius Caesar Octavianus (els adoptats passaven a formar part de la família agnatícia del nou pater familias, però era usual que conservessin els seus noms originals afegint el sufix -anus: Octavianus). En 27 aC el Senat li va concedir el cognomen d'August i va rebre el nom de Gaius Iulius Caesar Augustus.\nA causa dels diversos noms que va ostentar, s'acostuma a identificar com Octavi durant el període 63-44 aC, Octavià entre 44 i 27 aC i August després de 27 aC.\nEl jove Octavià es va convertir en hereu de Juli Cèsar en 44 aC. Un any després, va conformar al costat de Lèpid i Marc Antoni una dictadura militar coneguda com Segon Triumvirat.\nCom triunvir, Octavià va governar Roma i la major part de les seves províncies, fent-se amb el poder consular després de les morts dels cònsols Aulus Hirtius i Pansa i fent-se reelegir a si mateix tots els anys. Temps després, el triumvirat s'aniria trencant davant les ambicions dels seus creadors: Lèpid va ser obligat a exiliar-se i Marc Antoni va acabar suïcidant-se després de la seva derrota a la batalla d'Actium (31 aC).\nAmb la desaparició del Segon Triumvirat, Octavià va restaurar els principis de la República romana però només en aparença: es va restituir el poder al Senat, encara que en la pràctica i de diferents maneres Octavià retindria un poder autocràtic. Només després de diversos anys es va arribar a consolidar l'estructura per la qual una entitat republicana podria ser dirigida per un únic governant; el resultat va passar a ser conegut com el Principat.\nEl títol imperial mai es va arribar a equiparar al de dictador; Octavià va rebutjar formalment aquest càrrec. Per llei, Octavià comptava amb un conjunt de poders perpetus conferits pel Senat, incloent els de tribú de la plebs i de censor. Va ocupar el consolat fins el 23 aC. D'altra banda, el seu poder real va anar creixent gràcies al seu poder econòmic i als recursos obtinguts de les seves conquestes, creant relacions de clientela al llarg de tot l'Imperi, guanyant-se el respecte de la gent i la lleialtat de molts soldats i veterans militars. El control d'August sobre la majoria de les legions va suposar una amenaça armada que podia ser usada contra el Senat, permetent d'aquesta manera coaccionar les decisions del mateix. Amb aquest poder per eliminar l'oposició senatorial mitjançant l'ús de les armes, el Senat va passar a adoptar un perfil dòcil cap al seu estatus sobirà. El seu govern per mitjà del clientelisme, el poder militar i l'acumulació de càrrecs, es va convertir en el model a seguir per als posteriors governants.\nEl mandat d'August va iniciar un període de pau que va durar més de dos segles (pax augusta) només alterat per les guerres frontereres i per la guerra civil iniciada després de la mort de Neró, que va finalitzar en menys d'un any amb el nomenament de Vespasià (69 dC).\nAugust va expandir l'Imperi romà, assegurant les seves fronteres mitjançant la subordinació a Roma de les regions circumdants. A més, va celebrar un acord de pau amb l'Imperi Part, va reformar el sistema tributari, va desenvolupar xarxes de camins que comptaven amb un sistema oficial de missatgeria, va establir un exèrcit permanent i va crear la Guàrdia Pretoriana al costat de forces de seguretat, tant per mantenir l'ordre com per combatre els incendis a la ciutat de Roma. Gran part de la ciutat es va reconstruir durant el seu govern.\nDesprés de la seva mort en 14 dC, el Senat el va divinitzar i va ser adorat pel poble romà. A manera de llegat, els seus noms Caesar i Augustus serien adoptats per tots els emperadors posteriors.\nOctavià es converteix en August\nDesprés de la batalla d'Actium i la derrota de Marc Antoni i Cleòpatra, Octavià es trobava en condicions de governar la República per sí sol.\nNo obstant això, per assolir aquest objectiu abans hauria d'incrementar el seu poder formal, manipulant al Senat i al poble. Havia de fer veure que donava suport i respectava les tradicions republicanes de Roma i que el seu objectiu no era aspirar a una dictadura o una monarquia. A Roma, Octavià i Agripa van ser elegits cònsols pel Senat. A partir de llavors, els objectius d'Octavià van consistir en tornar a Roma l'estabilitat, la legalitat tradicional i el civisme.\nEn 27 aC Octavià va restituir oficialment el poder al Senat, renunciant al control de les províncies romanes i dels seus exèrcits. No obstant això, en virtut del seu consolat, el Senat va comptar amb una jurisdicció limitada al temps de presentar projectes de llei per al seu debat senatorial. Malgrat que Octavià ja no dirigia les províncies i l'exèrcit, va retenir la lleialtat dels soldats en servei actiu així com dels veterans. Les trajectòries de molts clients i seguidors depenia del seu patrocini, ja que el poder financer d'Octavià a Roma no tenia rival.\nTemps després el Senat li va proposar que assumís un cop més el control de les províncies. La proposta senatorial suposava la ratificació del poder extraconstitucional d'Octavià. A través del Senat, era capaç de mantenir l'aparença de l'antiga constitució republicana. Va acceptar, reticent en aparença, una responsabilitat de deu anys de durada sobre la supervisió de determinades províncies l'estat de les quals en aquell moment es considerava caòtic. Les províncies que li van ser cedides, i que ell hauria de pacificar en el període de deu anys, abastaven la major part del món romà conquistat, incloent Hispània, Gàl·lia, Síria, Cilícia, Xipre i Egipte. A més, el domini d'aquestes províncies donava a Octavià el control de la major part de les legions romanes.\nMentre ostentava el càrrec de cònsol a Roma, Octavià va enviar senadors a les províncies del seu domini a manera de representants, amb la finalitat de gestionar els afers de cadascuna d'elles i assegurar-se que les seves ordres fossin respectades. Per la seva banda, les províncies que no eren controlades per Octavià eren supervisades per governadors elegits pel Senat. Octavià va esdevenir la figura política més poderosa de Roma i de la majoria de les seves províncies, encara que no comptava amb l'únic monopoli del poder polític i militar: el Senat encara controlava la regió nord d'Àfrica, un productor important de gra de l'imperi, així com Iliria i Macedònia, dues regions militarment estratègiques amb diverses legions acantonades al seu territori. No obstant, el comandament de només cinc o sis legions distribuïdes entre tres procònsols senatorials, comparat amb les vint legions dirigides directament per ell, implicava que el control d'aquelles zones per part del Senat no li suposava cap tipus d'amenaça política o militar. D'altra banda, el control del Senat sobre algunes de les províncies romanes ajudava a mantenir una façana republicana per al Principat autocràtic, mentre que el control d'Octavià de províncies senceres, en les quals els seus objectius consistien en assegurar la pau i crear un ambient d'estabilitat, partia dels precedents de l'era republicana, en la qual prominents romans com Cneu Pompeu Magne havien obtingut poders militars equiparables en temps de crisi i inestabilitat.\nAl gener de 27 aC, el Senat va atorgar a Octavià, de manera inèdita, els recents títols d'Augustus i Princeps. El primer era un títol més religiós que polític que serviria per desmarcar el seu govern benigne com August del seu comandament de terror com Octavià. De la mateixa manera, el títol l'afavoria més que el de Romulus, que prèviament ell havia concebut, cosa que hagués simbolitzat una segona fundació de Roma. D'altra banda, Princeps, del llatí primum caput, estava vinculat originalment al senador més vell o notable, el nom apareixia en el primer lloc en la llista senatorial principal; Princeps també es va usar durant la República com un títol concedit a tots aquells que havien servit bé a l'estat; el mateix Pompeu havia ostentat el títol. August també es va proclamar Imperator Caesar divi filius. Amb aquest títol no només es vantava del seu parentiu amb el diví Juli Cèsar, sinó que l'ús d'Imperator establia un vincle permanent amb la tradició romana de la victòria. El terme Caesar només era un cognomen per a una branca de la família Júlia, encara que certament August va traslladar el seu significat a una nova línia familiar que hauria de començar amb ell.\nEn 23 aC es va produir una crisi política que involucrava al col·lega consular d'August, Aulus Terentius Varro Murena, que va formar part d'una conspiració ordida contra ell. Els detalls de la confabulació es desconeixen, però de fet Murena no va complir el mandat complet com a cònsol i Calpurni Pisó va ser elegit per reemplaçar-ho. Pisó era un membre ben conegut de la facció republicana, i el fet que servís com col·lega consular d'August era un altre moviment polític perquè aquest últim pogués evidenciar la seva voluntat de fer concessions, així com per cooperar amb tots els partits polítics.\nA la fi de primaveral d'aquest any, August va patir una severa malaltia i, en el seu suposat llit de mort, va tancar acords que dissiparien les sospites dels senadors sobre el seu sentiment contrari a la república. August es va preparar per traspassar el seu anell al general Agripa. No obstant això, va lliurar al seu col·lega consular Pisó tots els documents oficials, un compte de finances públiques i l'autoritat sobre les tropes aquarterades a les províncies, de manera que el suposadament afavorit nebot d'August, Marcus Claudius Marcellus, es quedava sense cap herència.\nAixò va ser una sorpresa per a molts, que creien que August nomenaria un hereu per la seva posició com un emperador no oficial.\nAugust va atorgar només propietats i possessions als seus hereus designats, ja que un sistema d'herència imperial institucionalitzat hauria provocat resistència i hostilitat entre els republicans, temorosos del concepte monàrquic.\nPoc després de recuperar-se de la seva malaltia, August va renunciar al seu nomenament anual com a cònsol. En el futur, August només tornaria a ocupar el consolat en dues ocasions, en els anys 5 i 2 aC. Però malgrat que va renunciar al consolat, August va retenir el seu imperium mitjançant un nou acord amb el Senat que es coneix amb el nom de Segon pacte.\nEs tractava d'una hàbil estratagema política planejada per August: al no ocupar ell mateix un dels dos càrrecs de cònsol, els senadors tindrien el doble de possibilitats per ocupar aquesta posició, mentre que al mateix temps August podia fer un exercici de patronatge més ampli entre la classe senatorial. August ja no exercia un càrrec oficial des del qual governar l'Estat, però la seva posició dominant sobre les províncies romanes va prevaler en esdevenir procònsol. D'altra banda, com a cònsol, August tenia poder per intervenir en els assumptes dels procònsols provincials designats pel Senat, però en passar a ocupar el càrrec de procònsol no va voler perdre l'autoritat sobre els governadors provincials, així que el Senat li va concedir poder sobre tots els procònsols i el va investir del que es va anomenar imperium proconsulare maius.\nAugust va adquirir també els poders dels tribuns de la plebs amb caràcter vitalici (tribunitia potestas) encara que no rebés oficialment el càrrec. Legalment, el càrrec de tribú de la plebs es trobava vedat als patricis, condició que ell havia adquirit en ser adoptat per Juli Cèsar. El poder conferit li permetia convocar al Senat i al poble per a presentar proposicions de llei, vetar les accions tant de l'Assemblea com del Senat, presidir les eleccions i li donava el dret a ser el primer en l'ús de la paraula en qualsevol reunió. Inclosos també en l'autoritat tribunícia d'August hi havia els poders reservats usualment al censor (supervisar la moral pública, examinar les lleis per assegurar-se que eren d'interès públic, realitzar el cens i determinar la capacitat per formar part del Senat). Amb els poders d'un censor, August va fer una crida a les virtuts del patriotisme romà mitjançant la prohibició de totes les altres vestimentes que no fossin la clàssica toga al moment d'accedir al Fòrum.\nCertament, no existia cap precedent en el sistema romà en el qual s'haguessin combinat els poders de tribú i els de censor en una sola persona. El càrrec de tribú de la plebs va començar a perdre prestigi a causa de l'acumulació dels poders tribunicis en la persona d'August, per la qual cosa aquest va decidir restituir la seva importància a l'exigir-lo com un càrrec obligatori per a qualsevol plebeu que es postulés per ser nomenat pretor.\nA més de la tribunitia potestas, August va obtenir l'imperium exclusiu sobre Roma: totes les forces armades a la ciutat, anteriorment sota el control dels prefectes i els cònsols, estaven ara sota el comandament únic d'August.\nAmb l'imperium proconsulare maius, August era l'únic capaç de rebre un triomf romà, ja que era el general al comandament de totes les legions romanes. En 19 aC, Lucius Cornelius Balbus el Menor, governador de l'Àfrica, es va convertir en el primer home d'origen provincial en rebre aquest reconeixement i en l'últim. Per a cada posterior victòria romana, el crèdit era solament d'August, a causa del fet que els exèrcits romans eren comandats pels llegats, els qui eren al seu torn els mandataris del Princeps a les províncies. El fill gran d'August i Livia, Tiberi, va ser l'única excepció a aquesta regla, a l'haver-se-li atorgat un triomf per les victòries a Germània Magna (7 aC). Per garantir que el seu imperium proconsulare maius fora renovat en 13 aC, August va romandre a Roma durant el procés i va proporcionar generoses donacions als veterans per obtenir el seu suport.\nSembla, però, que gran part de les subtileses polítiques del segon acord no van arribar a ser compreses per la classe plebea. Després que August no es presentés a les eleccions com a cònsol en 22 aC, van sorgir els temors que August estigués sent expulsat del poder pel Senat aristocràtic. En 22, 21 i 19 aC, es van produir revoltes populars en resposta i el poble només va permetre que un únic cònsol fos triat per a cada un d'aquests anys, amb la finalitat evident de deixar obert el càrrec perquè l'ocupés August.\nEn 22 aC, Roma va patir una escassetat d'aliments que va provocar el pànic entre la gent. August va ser requerit perquè assumís poders dictatorials i perquè amb ells adoptés mesures amb què superar la crisi. Després d'una exhibició teatral de rebuig davant el Senat, August va acceptar el control sobre el subministrament de gra a la ciutat i va acabar de manera gairebé immediata amb la crisi alimentària.\nEn 19 aC, el Senat va autoritzar que August vestís la insígnia de cònsol davant el públic i el Senat, i li va permetre ocupar la cadira simbòlica situada entre els dos cònsols i sostenir les fasces, que eren un emblema d'autoritat consular.\nIgual que la seva autoritat com a tribú de la plebs, la concessió de poders consulars va ser un exemple més d'acumulació de prerrogatives pròpies d'un càrrec que no ostentava oficialment.\nAixò va semblar tranquil·litzar la població: independentment de si August era cònsol o no, l'important era que ho semblés davant la gent.\nEl 6 de març de 12 aC, després de la mort de Lèpid, August va assumir addicionalment la posició de pontifex maximus, el càrrec sacerdotal de rang més alt dins del col·legi dels Pontífexs i el més important en la religió romana. Temps després, el 5 de febrer de 2 aC, August va obtenir el títol de pater patriae.\nEls emperadors posteriors es veurien generalment limitats als poders i títols concedits originalment a August, encara que sovint, per mostrar humilitat, els emperadors normalment declinaven un o més dels títols honorífics que els eren oferts.\nAmb la mateixa freqüència, mentre el seu mandat avançava, els emperadors s'apropiarien de tots els títols, independentment de si aquests els eren atorgats o no pel Senat. La corona cívica, així com la insígnia consular i el teixit color porpra que portava un general triomfant (toga picta) van passar a convertir-se en insígnies imperials fins ben entrada l'era bizantina.\nLa malaltia d'August en 23 aC va posar en evidència els problemes entorn de la seva successió. Amb el propòsit de garantir l'estabilitat, August necessitava designar un hereu sense que això suposés despertar els temors senatorials contra la figura de la monarquia.\nEls pronòstics apuntaven al seu nebot, Marcus Claudius Marcellus, que a més s'havia casat amb la seva filla Julia la Major.\nTot i això, el testament d'August, llegit en veu alta al Senat mentre es trobava greument malalt en 23 aC, mostrava la seva preferència per Marc Agripa, que en aquell moment era el seu segon al comandament i pot ser que també l'únic d'entre els més pròxims que podria haver-se fet càrrec de les legions i mantingut l'Imperi unit.\nDesprés de la mort de Marcellus en 23 aC, August va fer que la seva filla es casés amb Agripa, amb qui va tenir tres fills i dues filles: Gaius Caesar, Lucius Caesar, Iulia Minor, Agripina la Major i Agripa Pòstum, aquest últim anomenat així perquè va néixer després que morís el seu pare.\nLa intenció d'August de convertir Gaius Caesar i Lucius Caesar en els seus hereus es va fer evident quan els va adoptar legalment com a fills propis. En 5 i 2 aC va tornar a ocupar el consolat per així personalment acomodar-los en les seves carreres polítiques, resultant tots dos nominats per als consolats d'1 i 4 dC.\nAugust va mostrar també preferència pels seus nebots, els fills de Livia del seu primer matrimoni, Drus el Major i Tiberi, als que va concedir comandaments militars i llocs públics.\nNo obstant això, el matrimoni de Drus amb Antònia, neboda d'August, va ser una relació que es trobava tan incrustada en el si de la família que arribaria a pertorbar les qüestions successòries.\nDesprés de la mort d'Agripa en 12 aC, Tiberi va ser obligat a divorciar-se de la seva dona Vipsania per casar-se amb Júlia, la filla d'August i vídua d'Agripa. Mentre el matrimoni de Drus amb Antònia va ser considerat com una relació indestructible, Vipsania era solament la filla del difunt Agripa, producte del seu primer matrimoni.\nOcorregudes les morts primerenques de Lucius i Gaius en 2 i 4 dC, respectivament, Tiberi va ser convocat a Roma al juny de 4 dC, on August el va adoptar amb la condició que ell, per la seva banda, adoptés al seu nebot Juli Cèsar Germànic.\nAquell any, Tiberi va obtenir també els poders de tribú i de procònsol i en 13 dC va rebre, juntament amb el seu segon triomf, un nivell d'imperium equiparable al que tenia August.\nDesprés de la defunció sobtada del seu germà Drus (9 aC), l'únic possible aspirant a hereu era Pòstum Agripa, que havia estat exiliat per August.\nEl 19 d'agost de 14 dC August va morir mentre visitava el lloc de la mort del seu pare a Nola. Les seves últimes paraules sembla que van ser acta est fabula, plaudite (la comèdia ha acabat, ¡Aplaudiu!).\nEl testament va confirmar que Tiberi seria el seu hereu.\nEl llegat d'August\nEl govern d'August va servir per cimentar l'Imperi romà, un règim que duraria centenars d'anys. Tant el seu nomen adoptiu (Caesar), com el seu títol (Augustus), es van convertir en títols ostentats pels que van governar l'imperi durant quatre segles. Poc temps després de morir, August va ser deïficat (consecratio). El culte al Divus Augustus va continuar fins que Teodosi I (segle IV) va atribuir al cristianisme la condició de religió oficial de l'Imperi romà.\nMolts consideren a August l'emperador més gran de Roma.\nLa seva longevitat va ser un factor clau del seu èxit i les seves polítiques van iniciar un període de pau (pax augusta) durant el qual la ciutat de Roma es va transformar completament.\nes van crear les primeres forces policials i de bombers sota el comandament del praefectus vigilum,\nes va nomenar un prefecte municipal,\nes va crear un exèrcit professional compost per 28 legions amb uns 170.000 soldats.\nes va crear la Guàrdia Pretoriana (27 aC). La Guàrdia Pretoriana era un cos militar d'elit que s'encarregava de les funcions d'escorta i protecció dels emperadors romans. Els soldats de les cohorts pretorianes rebien doble paga i gaudien de nombrosos privilegis. Quan després de 16 anys de servei abandonaven la cohort, cada membre rebia 20.000 sestercis. Després d'August, la Guàrdia Pretoriana va tenir poder suficient per intimidar al Senat i per deposar i elegir emperadors.\nes va nomenar un aerarium militare (6 dC).\namb la millora i ampliació de la xarxa de carreteres es va crear un sistema oficial de correus gestionat per un praefectus vehiculorum i es va facilitar a l'exèrcit romà d'una mobilitat sense precedents.\nes va crear un praefectus annonae (8 dC), encarregat dels subministraments d'aliments per a Roma.\nEncara que va arribar a ser la persona més poderosa del recentment creat Imperi romà, August va voler representar l'esperit de la virtut i les lleis de la República i guardar una certa connexió amb la plebs i els ciutadans desfavorits. Per a això va fer gala d'una gran generositat alhora que oferia una imatge de persona poc donada als luxes i els excessos. L'any 29 aC, August va pagar 400 sestercis a un total de 250.000 ciutadans, 1.000 sestercis a cadascun dels 120.000 veterans de les colònies i va dedicar 700 milions de sestercis a la compra de terres perquè els seus veterans es puguessin establir.\nReformes econòmiques: August va fer que una gran part de l'Imperi romà passés a estar sota control de Roma. La reforma va establir impostos directes que es recaptaven segons el cens de població, amb quotes fixes per a cada província en funció del nombre d'habitants. Això va incrementar enormement la xifra neta d'ingressos que Roma percebia dels seus nous territoris, alhora que s'estabilitzava el flux, regularitzava la relació financera entre Roma i les províncies i evitava provocar ressentiments continus davant cada nova exacció de tributs.\nEls cives també pagaven: impostos directes (5% sobre les herències quan el valor fos superior a 100.000 sestercis i el parentiu entre el causant i els hereus no fos de primer grau) i impostos indirectes (4% sobre el preu dels esclaus i un 1 % sobre els béns venuts en subhasta).\nTambé va tenir gran importància l'abolició del sistema privat de recaptació d'impostos, que seria reemplaçat per un altre de caràcter públic a càrrec de recaptadors de perfil funcionarial.\nEn l'era republicana el sistema habitual havia estat el dels publicans, contractistes privats que havien arribat a tenir prou poder com per influir en la política de Roma. Els publicans havien guanyat molt mala fama i una gran fortuna personal gràcies a l'adjudicació dels drets de recaptació d'impostos en àrees locals. Roma, a través del sistema de subhasta, atorgava el dret de recaptació d'impostos a la persona que més ingressos oferís a l'estat, i el benefici del publicà es basava en totes aquelles quantitats que fos capaç de recaptar per sobre de la xifra oferta, comptant per a això amb la benedicció de la metròpoli. La manca d'una supervisió efectiva, combinada amb el desig dels publicans de maximitzar els seus beneficis, va suposar la creació d'un sistema d'exaccions arbitràries que sovint era molt cruel amb els contribuents. Era un sistema àmpliament percebut com injust i molt perjudicial per a l'economia.\nA més, la conquesta d'Egipte va suposar una nova font d'ingressos per a finançar les operacions de l'Imperi. Políticament la regió mai va ser considerada província de l'Imperi sinó propietat privada d'August, el que la va convertir en part del patrimoni dels futurs emperadors.\nEn lloc d'enviar a un llegat o un procònsol, August va col·locar com a administrador d'Egipte a un prefecte de la classe eqüestre amb la missió de mantenir els seus lucratius ports. Aquest lloc es va convertir en el major assoliment polític que podia arribar a un membre de l'ordo equester, juntament amb el de Prefecte del Pretori. Terra de gran productivitat, Egipte va aportar enormes recursos a August i als seus successors, amb els que van poder finançar jocs i celebracions populars (panem et circenses), obres públiques i expedicions militars.\nProjectes arquitectònics: August va deixar una empremta monumental al centre de la ciutat i al Camp de Mart, ja fos per construccions realitzades per ell o per haver-les encoratjat o finançat.\nAra Pacis, els relleus oferien el relat visual dels triomfs d'August recollits en el Res Gestae;\nTemple de Cèsar;\nFòrum d'August, en el qual es trobava el Temple de Mars Ultor;\nTeatre de Balbo;\nTeatre de Marcellus;\nMausoleu d'August, que va ser construït després de la seva mort per albergar als membres de la seva família.\nArc d'August, per commemorar la seva victòria en la batalla d'Actium.\nTot això sense comptar els molts edificis construïts fora de Roma que porten el nom i el seu llegat (teatres d'Emerita Augusta i de Cartago Nova).\nA August se li va atorgar també el dret de penjar la corona cívica sobre la seva porta (usualment es col·locava sobre el cap d'un general romà durant un triomf, mentre que l'assistent que mantenia la corona sobre el seu cap li repetia contínuament la frase memento mori: recorda que ets mortal).\nDecadència i divisió de l'imperi\nDurant l'etapa imperial els dominis de Roma van seguir augmentant fins a arribar a la seva màxima dimensió durant el govern de Trajà, quan l'Imperi s'estenia d'est a oest i de nord a sud des de l'oceà Atlàntic fins a les ribes del mar Caspi, del mar Roig i del Golf Pèrsic, i des del desert del Sàhara fins a les terres situades a la vora del Rin i el Danubi i la frontera amb Caledònia. La seva superfície màxima estimada seria d'uns 6,5 milions de km2.\nEl territori es va dividir en províncies, que serien governades directament per procònsols i propretors, elegits anualment per sorteig entre els senadors que havien estat cònsols o pretors l'any anterior.\nLa unitat política i cultural mantindria la seva vigència fins a l'arribada de Dioclecià, qui, per primera vegada, va dividir l'Imperi per facilitar la seva gestió. L'Imperi es va tornar a unir ia separar en diverses ocasions seguint el ritme de guerres civils, usurpadors i repartiments entre hereus al tron fins que, a la mort de Teodosi I el Gran en l'any 395, va quedar definitivament dividit en Imperi d'Orient i d'Occident.\nQuan en 476 Odoacre va deposar Ròmul August, el Senat va enviar les insígnies imperials a Constantinoble, la capital d'Orient, formalitzant així la capitulació de l'Imperi d'Occident.\nL'Imperi oriental prosseguiria diversos segles més sota el nom d'Imperi bizantí, fins que en 1453 Constantinoble va caure sota el poder otomà.\nEl col·lapse de l'Imperi romà d'Occident va posar fi a l'Edat Antiga i, simultàniament, va obrir el pas a l'Edat Mitjana o període medieval.


juliol de 2009 — FundiPau\nArchives for juliol 2009\nLa Fundació per la Pau s’ha adherit al Manifest contra la impunitat impulsat per ONG, sindicats, associacions de professionals i persones d’arreu del món en favor de la justícia universal i en contra de la modificació de l'article 23.4 de la Llei Orgànica del Poder Judicial. Aquesta modificació, aprovada pel Congrés dels diputats, limita els […]\nLa Fundació per la Pau sha adherit al Manifest contra la impunitat impulsat per ONG, sindicats, associacions de professionals i persones darreu del món en favor de la justícia universal i en contra de la modificació de l’article 23.4 de la Llei Orgànica del Poder Judicial. Aquesta modificació, aprovada pel Congrés dels diputats, limita els […]\nDia dacció global pels drets humans a lIran\nConcentració el 25 de juliol, a les 20.30h a la Plaça Universitat de Barcelona Diverses organitzacions iranianes i xarxes internacionals pels drets humans (International Campaign for Human Rights, Amnistia Internacional, Human Rigths Watch, FIDH, etc.) així com la Premi Nobel de la Pau iraniana, Shirin Ebadi, convoquen una Dia d’acció global per donar suport als […]\nDones x Dones organitza una concentració contra la violència a les dones dilluns, 20 de juliol, a les 20.00 h a la Plaça de Sant Jaume de Barcelona L’activista feminista i pels drets humans, Natalia Estemírova, va ser segrestada i assassinada dimarts passat a Grozni. Estemírova era una de les fonts d’informació independents més importants […]\nAposta per les eines 2.0, disseny renovat i nous continguts La Fundació per la Pau fa pública avui la seva plana web renovada. L’entitat va obrir per primera vegada el seu lloc web l’any 1997 per tal d’agilitzar la informació sobre la mateixa Fundació i sobre els temes relacionats amb el moviment per la pau […]\nNou butlletí de la Fundació per la Pau\nEl Butlletí 94 de la Fundació per la Pau, corresponent a l’estiu, ja es pot consultar en format PDF i els socis, simpatitzants i col·laboradors de l’entitat el rebran en breu a casa. Aquest número inclou la reflexió de la Fundació sobre el naixement del Centre per la Pau del castell de Montjuïc i els […]


És política, ximplets\ncatalunya ha saltat moltes pantalles des de l’arxiconegut lema de la campanya de Clinton contra Bush dels noranta (“It’s the economy, stupid”). Els esdeveniments dels últims temps ens han dut...\nRepública i excel·lència\nLa tercera llei de Newton estableix que quan un objecte exerceix força sobre un altre, aquest últim li’n retorna una altra de la mateixa magnitud en sentit contrari. Els trasllats de seus empresarials,...\nPer una banca de proximitat\nHan passat la seva particular travessia del desert, i pel camí hi han quedat locals buits amb cables pengim-penjam i una part del personal. La banca ha hagut de reduir perímetre, replantejar serveis,...\nL'autoocupació, no tan fàcil\nConvertir un hobby en feina o negoci pot semblar, en principi, l'ideal de l'autoocupació. Dissenyar programari, vendre peces úniques de patchwork o comercialitzar manualitats i artesania fetes amb dedicació...\nÉs inevitable i passarà\nHo ha explicat aquests dies l'expresident Mas als Estats Units, ho admet en aquestes mateixes planes el president de la gran patronal catalana, Joaquim Gay de Montellà. I, sobretot, ho demanen més de...\nUna mica de brillo, sisplau\nLa justícia, aquell concepte que entre tots desvirtuem de vegades, ha parlat ben clar. El màxim tribunal de la UE ha sentenciat contra l'opacitat de les clàusules sòl i estableix que cal retornar els...\nAdéu al ritual de les rebaixes\nEl comerç català s'anotarà l'endemà de Reis d'enguany com un dia històric. Si tot va com s'espera, no tornarem a veure l'estampida de compradors a la porta dels grans magatzems, afanyant-se a atrapar...\nEn l'acceptació de clàusules, hi trobem espavilats i enganyats. Aquesta sentència europea és un salconduit per als primers. Amb aquesta doctrina de protecció general al vessant inferior, els llestos...\nImperdonable el fiasco resultant de l'oblit per part dels responsables del Barcelona Meeting Point d'anunciar a temps l'hora d'inici de la cerimònia d'inauguració del saló d'enguany. És trist que,...


Avís legal - Copisteria La Vila de Gràcia\nAvís legal del domini www.copisteriacvg.cat, corresponent a COPISTERIA LA VILA DE GRACIA, amb nº de CIF B63441703, amb domicili en CALLE TORRENT DE L´OLLA, 177, 08012 BARCELONA (Barcelona)\nCOPISTERIA LA VILA DE GRACIA li informa que l’accés i utilització de la pàgina web www.copisteriacvg.cat i totes les URLs, “subdominios” i directoris inclosos sota la mateixa, així com els serveis o continguts que a través d’aquest lloc es poden obtenir, estan subjectes als termes recollits i detallats en aquest avís legal, sense perjudici que l’accés a algún d’aquests serveis o continguts pugui precisar de l’acceptació d’unes condicions generals, particulars o addicionals.\nA causa de la pròpia naturalesa d’Internet, donada la possibilitat que es pugui accedir a aquesta pàgina des de qualsevol part del món, els continguts, així com els serveis que en general ofereix COPISTERIA LA VILA DE GRACIA estan dirigits a clients que es moguin a qualsevol país. No obstant l’anterior, en sol·licitar la contractació de qualsevol tipus de servei i contingut oferts, COPISTERIA LA VILA DE GRACIA es reserva el dret a rebutjar la prestació de serveis o l’enviament de continguts, en aquells casos que estimi oportú.\nCOPISTERIA LA VILA DE GRACIA es reserva el dret a realitzar canvis en la web sense previ avís, amb l’objecte d’actualitzar, corregir, modificar, afegir, calcel·lar o eliminar els continguts o el disseny de la web. Els serveis i continguts de la web són susceptibles d’actualitzar-se periòdicament i a causa que l’actualització de la informació no és immediata, li suggerim que comprovi sempre la vigència i exactitud de la informació, serveis i continguts recollits aquí.\nEn tot cas, COPISTERIA LA VILA DE GRACIA declara el seu respecte als drets de propietat intel·lectual i industrial de tercers; per això, si considera que aquest lloc pogués estar violant els seus drets, preguem es posi en contacte amb COPISTERIA LA VILA DE GRACIA emplenant el formulari que trobarà fent click aquí.\nDes d’aquesta web, COPISTERIA LA VILA DE GRACIA li proporciona o pot proporcionar-li l’accés a unes altres pàgines web que consideri poden ser del seu interès. L’objecte d’aquest enllaços és merament el facilitar la cerca dels recursos que li puguin interessar en Internet. No obstant això, aquestes pàgines no pertanyen a COPISTERIA LA VILA DE GRACIA, ni fa una revisió dels seus continguts, per això, no es fa responsable dels mateixos, del funcionament de la pàgina enllaçada o dels possibles danys que puguin derivar-se de l’accés o ús de la mateixa. Així mateix, COPISTERIA LA VILA DE GRACIA, es mostra plenament respectuosa amb els drets de propietat intel·lectual i industrial que corresponguin o puguin correspondre a terceres persones, sobre les pàgines web a les quals es refereixin els citats enllaços. Per tal motiu, es considera que l’establiment dels citats enllaços pogués estar violant els seus drets, preguem es posin en contacte amb COPISTERIA LA VILA DE GRACIA emplenant el formulari que trobarà fent click aquí.\nAmb caràcter general s’autoritza l’enllaç de pàgines web o d’adreces de correu electrònic a la web, excepció feta d’aqueslls supòsits en els quals, expressament COPISTERIA LA VILA DE GRACIA manifesti el contrari. Addicionalment, i en tot cas per entendre aplicable aquesta autorització general, aquests enllaços hauran de respectar, necessàriament, la següent consició: l’establiment de l’enllaç no suposarà, per si mateix, cap tipus d’acord, contracte, patrocini ni recomanació per part de COPISTERIA LA VILA DE GRACIA de la pàgina que realitza l’enllaç.\nNo obstant l’anterior, en qualsevol moment COPISTERIA LA VILA DE GRACIA podrà retirar l’autorització esmentada en el paràgraf anterior, sense necessitat d’al·legar cap causa. En tot cas, la pàgina que hagi realitzat l’enllaç haurà de procedir a la seva immediata supressió, tan aviat com rebi la notificació de la revocació de l’autorització per part de COPISTERIA LA VILA DE GRACIA.\nCOPISTERIA LA VILA DE GRACIA prohibeix expressament la realització de “framings” o la utilització per part de tercers de qualsevol altres mecanismes que alterin el disseny, configuració original o continguts web.\nEn la web s’inserirà aquella publicitat de COPISTERIA LA VILA DE GRACIA o de terceres empreses anunciants que considerem pugui ser del seu interès.\nSense perjudici de l’establert en la Política de Privadesa, COPISTERIA LA VILA DE GRACIA es compromet a no facilitar informació seva als anunciants, excepte dades estadístiques anònims sobre la utilització de la web, amb la finalitat que es pugui millorar el servei i oferir productes conforme a les expectatives dels usuaris.\nNo obstant això, COPISTERIA LA VILA DE GRACIA li informa que els anunciants i proveïdors, per mitjà de cookies, poden tenir la possibilitat d’obtenir informació sobre vostè, els usos que faci dels serveis i els seus moviments a través de la xarxa. Per no tenir vinculació amb els usos que d’aquesta informació pugui realitzar l’empresa anunciant, COPISTERIA LA VILA DE GRACIA no es fa responsable de la recollida d’informació per aquestes empreses.\nCOPISTERIA LA VILA DE GRACIA pot utilitzar cookies quan un usuari navega pels seus llocs i pàgines web. Les cookies que es poden utilitzar en els llocs i pàgines web de COPISTERIA LA VILA DE GRACIA s’associen únicament amb el navegador d’un ordinador determinat ( un usuari anònim), i no proporciona per sí mateixa cap dada personal de l’usuari. Les cookies serveixen solament per a finalitats exclusivament internes, com son les estadístiques d’accés a est assetjo web.\nLes cookies utilitzades no poden llegir els arxius cookies creats per altres proveïdors o llocs web. L’usuari té la possibilitat de configurar el seu navegador per ser avisat en pantalla de la recepció de cookies i per impedir la instal·lació de cookies en el seu disc dur. Si us plau, consulti les instruccions i manuals del seu navegador per ampliar aquesta informació. Per utilitzar www.copisteriacvg.cat, no resulta necessari que l’usuari permeti la instal·lació dels cookies enviades per COPISTERIA LA VILA DE GRACIA\nAquet assaig web, es compromet en el cumpliment de la Llei Orgànica 15/1999 de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal (L.O.P.D) i amb el seu Reglament de Desenvolupament, Reial Drecret 1720/2007 de 21 de desembre (R.D.L.O.P.D), mantenint una política de privadesa sobre les dades personals en l’ús que d’ells doni COPISTERIA LA VILA DE GRACIA.\nL’usuari que actuï contra la imtage, bon nom o reputació de COPISTERIA LA VILA DE GRACIA, , així com qui utilitzi il·lícita o fraudulentament els dissenys, logos o continguts de la web i/o atempti en qualsevol forma contra els drets de propietat intel·lectual i industrial de la web o dels continguts i serveis de la mateixa, serà responsable enfront de COPISTERIA LA VILA DE GRACIA de la seva actuació.\nResponsabilitat de COPISTERIA LA VILA DE GRACIA\nCOPISTERIA LA VILA DE GRACIA ha creat la web per la promoció dels seus productes i/o serveis, però no poden controlar l’utilització de la mateixa de forma diferent a la prevista en el present Avís Legal; per tant, l’accés i l’ús correcte de la informació continguda en la web són responsabilitat de qui realitza aquestes accions, no sent responsable COPISTERIA LA VILA DE GRACIA per l’ús incorrecte, il·lícit o negligent que del mateix pogués fer l’usuari.\nCOPISTERIA LA VILA DE GRACIA facilita tots els continguts de la seva web, sota determinades condicions de bona fe, i s’esforçarà en la mesura del possible perquè els mateixos estiguin actualitzats i vigents; no obstant això, COPISTERIA LA VILA DE GRACIA no pot assumir responsabilitat alguna respecte a l’ús o accés que realitzen els usuaris fora de l’àmbit al que es dirigueix la web, la responsabilitat final de la qual recaurà sobre l’usuari. Així mateix COPISTERIA LA VILA DE GRACIA no pot controlar els continguts que no hagin estat elaborats per ella o per tercers complint el seu encàrrec pel que, no respondrà en cap cas dels danys, continguts i indisponibilitats tècniques que poguessin causar-ne per part de dites terceres.\nCOPISTERIA LA VILA DE GRACIA inclourà en la web publicitat pròpia o de tercers per oferir-li productes o serveis que entengui que poden ser del seu interés. No obstant això, COPISTERIA LA VILA DE GRACIA no pot controlar l’aparença d’aquesta publicitat, ni la qualitat i adequació dels productes o serveis al fet que aquesta es refereix, per la qual cosa COPISTERIA LA VILA DE GRACIA no respondrà de cap dany que es pogués generar a l’usuari per aquestes causes.\nCOPISTERIA LA VILA DE GRACIA es compromet a aplicar en la mesura del possible, les mesures oportunes al seu abast per intentar garantitzar a l’usuari l’absència de virus, cucs, troyanos, spam, etc… en la seva web. No obstant això, aquestes mesures no són 100% infalibles i, per això, COPISTERIA LA VILA DE GRACIA no pot assegurar totalment l’absència d’aquests elements indesitjables. En conseqüència, COPISTERIA LA VILA DE GRACIA no serà responsble dels danys que els mateixos puguin produïr a l’usuari.\nCOPISTERIA LA VILA DE GRACIA posa els mitjans necessaris al seu abast per la continuïtat d’aquesta web i realitzarà els seus millors esforços perquè el mateix no sofreixi interrupcions, però no pot garantitzar l’absència de d’errades tecnològics ni la permanent disponibilitat de la web i dels serveis continguts en ell, en conseqüència no s’assumeix responsabilitat alguna pels danys i perjudicis que puguin generar per la falta de disponibilitat y per les fallada en l’accés ocasionat per desconnexions, avaria, sobrecàrregues o caigudes de la xarxa no imputables a COPISTERIA LA VILA DE GRACIA.\nLa llei aplicable en cas de disputa o conflicte d’interpretació dels termes que conformen aquest Avís Legal, així com qualsevol qüestió relacionada amb els serveis de la present web, serà l’espanyola. Per la ressolució de qualsevol conflicte que pugui sorgir en ocasió de la visita a la web o de l’ús dels serveis que en ell es puguin oferir, COPISTERIA LA VILA DE GRACIA i l’usuari acorden sotmetre’s als jutges i tribunals del mercantil de BARCELONA.\nPer poder exercitar els drets, que com a titular de les seves dades personals li contempla la llei, d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició, pot dirigir-se per escrit, acreditant degudament la seva persona mitjançant fotocopia del D.N.I a COPISTERIA LA VILA DE GRACIA, indicant en el sobre la refèrencia: “Protecció de Dades”, en la següent adreça: CALLE TORRENT DE L´OLLA, 177, 08012BARCELONA (Barcelona).


L'Estratègia Universitat 2015 per a la modernització del sistema universitari espanyol del segle XXI, liderada pel Ministeri d'Educació, Cultura i Esport, estableix com a tercera missió de la universitat, a més de l'ensenyament i la recerca, la transferència del coneixement, el compromís social, els serveis a la comunitat i la col·laboració amb altres institucions.\nActualment, un dels grans desafiaments que han de fer front les universitats consisteix a equilibrar de forma dinàmica les tres missions que tenen encomanades, degut a la diversitat de tipus d'institucions existent, de nivells de qualitat d'aquestes institucions i de contextos en els quals desenvolupen la seva activitat.\nLa Conselleria d'Educació i Universitat conscient de l'evolució del paper que ha de desenvolupar la universitat i de la necessitat de trobar aquest equilibri entre les tres missions pretén, amb aquesta convocatòria, donar suport a actuacions de política estratègica universitària que dinamitzin la vida universitària de les Illes Balears i que, alhora, permetin a la Universitat de les Illes Balears contribuir a la societat i a l'economia mitjançant la formació de graduats amb esperit crític habilitats de'apreentatge.\nResten excloses expresament d'aquesta convocatòria:\n- Publicació de llibres d'actes o de comunicacions de congressos o actuacions similars;\n- Reproducció, en qualsevol format o mitjà, de continguts originals generats per entitats diferents de l'entitat sol·licitant.\nTermini per iniciar, dur a terme i finalitzar les activitats que es poden subvencionar: des d'1 de gener fins al 16 d'octubre de 2019, ambdós dies inclosos.\nTermini de presentació de sol·licituds: Des del 22 de març fins a 23 d'abril de 2019\nLes sol·licituds s'han de presentar al registre de la Conselleria d'Educació i Universitat o a qualsevol dels llocs que determina l'article 16.4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i han d'anar adreçades a la Direcció General de Política Universitària i d'Ensenyament Superior.\nConvocatòria Ajudes de Dinamització de la vida universitària de les Illes Balears (BOIB Núm. 37) pdf - 868Kb\nSol·licitud (Annex 2) doc - 200Kb\nDeclaració responsable de veracitat de dades bancàries (bilingüe) (Annex 3) doc - 104Kb\nCompte justificatiu (Annex 4) otros - 162Kb


Hostel 1001 Nights on Chuikova Kazan Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNovo-Savinovsky, Kazan, Rússia - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nExcepcional 9,2 (267 comentaris)\nExcel·lent 8,6 (240 comentaris)\nBarri Novo-Savinovsky Novo-Savinovsky Vakhitovski Novo-Savinovsky Vakhitovski Novo-Savinovsky\nMés informació sobre Hostel 1001 Nights on Chuikova\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Kazan, no busqui més enllà de Hostel 1001 Nights. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHostel 1001 Nights també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Kazan. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, transport hotel/aeroport, habitació familiar, visites turístiques.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, servei de despertador, escriptori, articles de tocador, bany compartit a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Hostel 1001 Nights és una selecció idònia per a la vostra estada a Kazan.\nEstació de metro Kozya Sloboda\nDescompte a Hostel 1001 Nights on Chuikova


Bola de Drac Z Kai s'estrena al 3XL\nHo he de reconèixer: m'ha sorprès gratament. No sé si el factor nostàlgic hi haurà pres part, però m'ha deixat amb ganes de més. Bravo.\nAvui llegia a un bloc que no mencionaré que la versió que emet el 3XL és Bola de Drac Z Kai. És clar, això a mi em va sobtar des d'un principi, perquè pensava que s'equivocaven amb el títol, però veig que el que s'equivocava era jo.\nResumint-ho breument, representa que la versió Z Kai és una versió censurada de la Kai, però quina sorpresa m'he endut quan ha començat a sonar la música antiga per televisió! Al final serà una versió arreglada de la Kai i tot.\nM'ha costat adonar-me'n que es tractava d'un doblatge nou, i això és una bona senyal. La nova veu del Raditz no m'acaba de fer el pes, però la del Follet Tortuga encaixava força bé, i mira que el doblador antic va deixar el llistó ben alt.\nSobre l'OP i l'ED... què voleu que us digui. Em sembla que no hi ha cap anime actual que hagi doblat les OP i ED al català que m'hagi agradat. Suposo que la culpa la té el cantant, però també la producció, que sona massa enllaunada. Sóc partidari que no es doblin les cançons, però entenc que a Bola de Drac s'havia de fer. Per cert, fa temps que vaig traduir l'OP de Bola de Drac Kai i tenia pensat pujar-la cantada... però em sembla que us adjuntaré la lletra que vaig adaptar i prou. La canteu vosaltres, he, he.\nEsperem que la censura que rebi la sèrie en un futur no sigui gaire forta (tot i que Kai ja era censurada), i que mantingui el nivell que ha tingut aquest primer capítol.\n8,5/10 (molt satisfet)\nEDITO: Vull compartir un sentiment que he comentat al fòrum del Racó Català:\n"A casa meva ha sigut molt especial. Érem davant la televisió el meu pare, el meu germà (ara de 30 anys), me mare a la cuina, i jo. El sentiment de tornar a ser un nen i estar veient la mateixa sèrie que fa 15 anys amb les mateixes persones és indescriptible.\nI quan ha començat a sonar la banda sonora de tota la vida, quan pensava que ni apareixeria, ja us ho podeu imaginar."\nDragon Ball Z Kai (OP català - versió adaptada del japonès)\nVinga, som-hi! Estem de sort!\nVinga, anem-hi, al paradís!\nEl sol brilla com mai.\nCaminem fins al final, sí!\nA l'horitzó veig un poder molt fabulós.\nContinuaré lluitant a fons amb tot el meu cor.\nProtegiré els estimats fins a la mort.\nEm donaran l'alè i la força per aguantar tots els cops.\nCom més fort és l'adversari\nmés ganes tinc d'enfrontar-m'hi.\nGràcies a les teves paraules\nguanyaré els combats per sempre més.\nVinga, anem-hi, aprofitem-ho!\nVolarem tots plegats cap un futur més lluent.\nVinga, anem-hi, sense por!\nMalgrat tots els perills,\nel meu cor sap la resposta als teus atacs.\nForça de drac!\n3XL Anime Bola de Drac Z Kai emisió\nY MODABA!! (REDZONE remix)\nTràiler final d'EVA... una altra pel·lícula en cas...\nEl gran problema del cinema català, que hauria de ...\nBola de Drac torna el 19 de setembre al 3XL


Presentació a Reus del llibre La medalla en l’obra de Ramon Ferran – Societat Catalana d'Estudis Numismàtics\n« Presentació del llibre La medalla en l’obra de Ramon Ferran i el número 51…\nActa Numismàtica, 52: Homenatge al Dr. Miquel de Crusafont i Sabater i Diàlegs… »\nPresentació a Reus del llibre La medalla en l’obra de Ramon Ferran\nEl passat 7 d’octubre es va presentar, al Centre Cultural Castell del Cambrer de Reus, el llibre La medalla en l’obra de Ramon Ferran, una publicació coeditada entre la nostra Societat i l’Institut Municipal Reus Cultura de l’Ajuntament de Reus.\nL’acte comptà amb la presència de l’alcalde de Reus, Carles Pellicer, i va ser presidit pel regidor de Cultura, Política Lingüística i Educació de la ciutat, Daniel Recasens. En va fer la presentació el numismàtic reusenc Xavier Sanahuja, que glossà la figura de l’escultor i en destacà la part artística de les seves medalles, moltes d’elles vinculades amb Reus, així com sobre la projecció que aquestes han fet de la ciutat en ser mostrades a exposicions internacionals arreu del món.\nL’autor del llibre, Rossend Casanova, va presentar la Societat als reusencs, explicà la Col·lecció Medallística de la que aquest llibre n’és el tercer volum, i va destacar els trets principals de l’obra, que presenta una biografia de Ferran, n’explica el seu treball medallístic i en cataloga la seva producció. També comentà com Ferran descobrí l’art de la medalla, quina era la seva manera de treballar i quins els seus temes més recurrents. Casanova també es referí a parts més personals sobre la recerca i la documentació del fons que la família Ferran ha conservat al taller de l’escultor, a la que agraí totes les facilitats que li van permetre conèixer el patrimoni conservat, i igualment agraí l’ajuda de diferents particulars i institucions, en especial de Reus, gràcies als quals s’ha pogut classificar, documentar i contextualitzar l’abundant obra medallística de Ferran.