Notícies Costa Daurada - Inauguren les obres de remodelació al passeig marítim de Cambrils\nInauguren les obres de remodelació al passeig marítim de Cambrils\nDimecres, 25 Juliol 2018 13:17\nEl gerent de Ports de la Generalitat, Joan Pere Gómez Comes, acompanyat de l’alcaldessa de Cambrils, Camí Mendoza, entre altres autoritats i directius, ha visitat el passeig marítim de Cambrils, després de la seva modernització.\nEl gerent de Ports de la Generalitat ha explicat que aquestes obres posen en valor el renovat passeig marítim de Cambrils, “un referent en matèria d’integració port-ciutat del nostre país”. Joan Pere Gómez Comes ha valorat l'actuació al passeig marítim afirmant que “el passeig continuarà sent la gran finestra per als cambrilencs i els turistes al port i a la mar, però més modern”.\nAl pas de vianants, situat al davant de les Escales Reials, s’ha instal·lat un sistema intel·ligent de plaques lumíniques sobre l’asfalt, amb tecnologia LED que funcionen a través de sensors. A més, també s’ha dotat d’un panell digital informatiu per donar difusió a les activitats del port, del municipi i d’interès general.\nA les Escales Reials, s’ha col·locat una barana d’acer inoxidable amb un passamà amb il·luminació LED. D'altra banda, s'ha urbanitzat la plaça dels Pins amb un paviment nou, la reposició de la vegetació i la col·locació d’un nou banc corregut que fa de delimitació entre la plaça i el passeig. Pel que fa a l’arbrat, s’han mantingut els pins actuals, que són característics de la zona.\nAl passeig de les Palmeres s’ha renovat el paviment, la vorada l’enllumenat públic i el mobiliari urbà. A més, s’ha creat un parterre enjardinat discontinu per respectar els passos de vianants i la parada de l’autobús.\nPel que fa a la zona nàutica de ribera, s’ha creat una zona d’espera amb una pèrgola per als usuaris de xàrters nàutics i vaixells turístics locals. A més, la plataforma interior del passeig s’ha adequat per diferenciar la circulació de vehicles del vial per a vianants, amb la col·locació de paviments diferents i nova senyalització horitzontal. Els pantalans de fusta on amarren les embarcacions de nàutica popular també s’han pintat i s’hi han col·locat noves torretes de servei d’aigua i enllumenat\nPer últim, a la zona de pesca, s'han incorporat accessos automatitzats, s'ha renovat el paviment a l’entorn de la llotja i s'ha creat un nou accés al passeig de l’espatller, amb una rampa adaptada per a persones amb mobilitat reduïda.\nMés en aquesta categoria: « Solvia presenta la denuncia por la ocupación de la antigua residencia de Vilafortuny La Asociación de Vecinos de La Llosa se solidariza con el Edifici Dignitat »


La Diputació aprova un pla d'ajudes per a la Vega Baixa de sis milions\n2:32 am - jueves, 9 abril 2020\nLa Diputació aprova un pla d’ajudes per a la Vega Baixa de sis milions\nEl diputat Javier Gutiérrez inicia una ronda de contactes amb alcaldes i regidors d'Orihuela, Benejúzar, Granja de Rocamora i Daya Nueva.\nEl diputat d’Infraestructures i Assistència a Municipis, Javier Gutiérrez, ha confirmat hui durant la seua visita a la Vega Baixa la imminent posada en marxa del pla per a les localitats afectades per la DANA “que està previst que s’aprove este mes com una dotació global pròxima als 6 milions d’euros”.\nEn una primera fase, la Diputació d’Alacant abordarà obres de major emergència i, en una segona, altres reparacions i actuacions necessàries. El pla està destinat a municipis de la comarca de la Vega Baixa, però s’està estudiant incloure altres zones de la província. Segons ha avançat Gutiérrez, “es realitzarà un repartiment de la manera més equitativa possible, avaluant els danys de cadascuna de les localitats i demanant que entre elles s’aplique el principi de solidaritat” perquè puga haver-hi transferència de subvencions en funció de la gravetat dels danys.\nTambé a través del Pla d’Obres i Serveis que s’està dissenyant des de l’Àrea d’Infraestructures per al període 2020-2023 es podran sol·licitar ajudes per a reparar els danys ocasionats per la DANA.\nEl diputat d’Infraestructures s’ha reunit hui com alcaldes i regidors de quatre municipis de la Vega Baixa per a avançar-los les línies mestres del pla d’ajudes per a zones afectades pel temporal. Ha visitat Orihuela, Daya Nueva, Benejúzar i Granja de Rocamora, on s’han posat sobre la taula els problemes i necessitats sorgits després de les pluges i la crescuda del riu Segura.\nGutiérrez ha confirmat que ja s’està realitzant una avaluació de danys i, a partir d’ací, començaran a intervindre les administracions, “no solament la Diputació, la Generalitat i el Ministeri també han d’implicar-se”. Després de les trobades celebrades ha assenyalat que “malgrat les dificultades, tenim moltes ganes de posar-nos a treballar tant des dels municipis com des de la Diputació”.\nArticle anteriorL’IVF concedirà préstecs al 0% TAE a microempreses i autònoms afectats per la DANA\nArticle següentMás País comença ja a guanyar-li terreny a PSOE i Unides Podem en les enquestes


Mercadet /Petits i petites empresaris/es de Ponent | Servei Educatiu del Segrià\nMercadet /Petits i petites empresaris/es de Ponent\nEnviat per CRP el dt., 15/05/2018 - 15:05\ndivendres, 1 juny, 2018 - 09:00 fins 13:00\nEix de vianants davant de la catedral- Lleida\nMERCADET és una Fira destinada a mostrar tots els projectes d'emprenedoria que es generen a partir dels "Petits Empresaris de Ponent" format per 4 centres educatius de primària, juntament amb 4 centres de Cicles Formatius. Aquests centres mostren els seus projectes d'empreneduria exposen i venen els productes que han estat elaborant a través de la seva empresa durant tot el curs escolar davant del públic interessat un divendres al matí al Eix comercial , davant de la Catedral de Lleida. L’objectiu d’aquesta fira és donar a conèixer i compartir amb els altres centres el treball realitzat que consisteix en la simulació d'un cicle complet de creació d'una empresa.\nA més de vendre els productes al carrer es realitzaran diverses activitats per donar a conèixer la creació de la seva empresa. Al pati de l’IEI tres representants de cada empresa faran la presentació als seus companys i a continuació es farà una taula rodona conduïda pel periodista de TV3 amb alumnat del projecte Petis/es empresaris/ies de Ponent en la que explicaran als companys de les altres empreses la seva experiència.\nPetits empresaris de Ponent és una iniciativa del CRP del Segrià i de Global Lleida patrocinada per l’Ajuntament de Lleida i l’Institut d’Estudis Ilerdencs.\nEls protagonistes són els alumnes que parteixen d’un treball pràctic que consisteix en la simulació d'un cicle complet de creació d'una empresa. Cal destacar la seva capacitat imaginativa i creadora\nArribada centres i muntatge de les parades\nObertura del mercadet i venda dels productes\nArribada de les autoritats i visita pel mercadet\nAl pati de l’IEI:\n-Presentació dels projectes Petits Empresaris/es de Ponent:\nCompanys creatius (Riu Segre)\n-Taula rodona conduïda per Oriol Vidal, periodista de TV3, ambalumnat del projectes Petits Empresaris/es de Ponent per explicar la seva experiència.\nLliurament de diplomes i comiat\nSorteig panera i tancament del mercadet\nINS de cicles formatius o PFI\nCEIP Maristes Montserrat (Calidoscopi)\nIES Castell dels Templers\nInstitut Municipal d’Ocupació (IMO)


El temps a Palamós: Per ara hi han poques meduses\nCotylorhiza tuberculata. Denominada vulgarment, ou ferrat.\nAquest estiu sembla que les conegudes meduses o borns, el terror dels banyistes, no han aparegut en gran quantitat a les costes catalanes. Les abundants pluges que han caigut aquest mes de juliol, han provocat una disminució de la salinitat de l'aigua del mar, factor essencial que dificulta l'acostament de les meduses a la costa. La falta de marinades, degut a la presència persistent dels vents del nord, en són una altre causa.\nSegons un article aparegut al portal de notícies 3cat24.cat, Verónica Fuentes, investigadora de l'Institut de Ciències del Mar, ha afirmat, que tot i aquests factors contraris a la presència de meduses a la costa, aquest any sí que s'han detectat a la Mediterrània més bancs de l'anomenada medusa rosada (Pelagia noctiluca), que és molt urticant, i que per ara no ha arribat a les costes.\nEn canvi, sí que ha arribat a les costes la medusa blanca, sobretot a la costa central i una mica a la costa Daurada. Ara s'espera que hi arribi la que es coneix per "medusa d'ou ferrat" (Cotylorhiza tuberculata).\nLa biòloga Abigaïl Torres de l'Aquari de Barcelona afirma que les meduses "són a alta mar" i que el fort vent i els corrents marítims, fruït dels temporals, les mantenen allunyades de la costa. Malgrat això, no descarta que amb l'augment de les temperatures i el cessament de les pluges torni la presència d'aquesta espècie tant temuda pels banyistes.\nPer obtenir més informació sobre les meduses que apareixen a la costa catalana i com actuar si ens les trobem, accediu al següent enllaç:\nEtiquetes de comentaris: Animals, Mar, Nota informativa


El Barça disputa la seva ´primera final´ amb la novetat de David Villa - Diari de Girona\nEl Barça disputa la seva ´primera final´ amb la novetat de David Villa\nEls blaugrana necessiten guanyar a Màlaga o empatar a tres o més gols per no quedar eliminats\nDavid Villa és un dels jugadors convocats després de superar una lesió. GUSTAU NACARINO/reuters\nMÀLAGA/BARCELONA | EFE/DDG El Barça encara aquest nit la primera final de la temporada, quan tot just s'acaba el mes de gener. L'anomenat Rei de Copes necessita guanyar a La Rosaleda, o empatar com a mínim a tres gols, per classificar-se per a les semifinals, una fita històrica que pretén aconseguir el Màlaga amb el suport de la seva afició.\nEl gol que Ignacio Camacho va marcar al Camp Nou a l'últim minut la setmana passada va trastocar els plans del totpoderós Barça, que haurà de donar un cop d'autoritat en terres malaguenyes per seguir viu en la competició. Ja ho va fer fa dues jornades a la Lliga, quan va guanyar a La Rosaleda per 1-3, en un excel·lent partit dels homes de Tito Vilanova. Veient aquell futbol es feia difícil pensar que el conjunt català encadenés dues ensopegades en els dos següents partits, el de Copa contra el conjunt andalús i l'últim compromís contra la Reial Societat (3-2).\nEn el partit d'anada d'aquests quarts de final, Vilanova va treure un onze ple de suplents i es va reservar una banqueta de luxe. Aquesta nit, però, el tècnic del conjunt blaugrana no dirigirà l'equip, ja que ha reprès als EUA el tractament contra el càncer que pateix a la glàndula paròtide. No obstant això, el seu ajudant Jordi Roura va deixar entreveure ahir al matí que no es guardarà res a La Rosaleda per remuntar l'eliminatòria. El llagosterenc va fer pública una convocatòria en què la principal novetat és la del davanter David Villa, baixa els tres últims partits per lesió. També viatja a Màlaga el defensa Gerard Piqué, que acaba d'estrenar paternitat, mentre que són baixa per decisió tècnica els defenses Marc Bartra i Martín Montoya; el migcampista Jonathan dos Santos i el davanter Isaac Cuenca.\nUn equip que vol fer història\nL'equip andalús, que a la Lliga porta tres ensopegades de forma consecutiva (dues derrotes, contra el Deportivo i el Barcelona, i un empat, el de la passada jornada contra el Celta, a La Rosaleda), afronta amb molta il·lusió el xoc i amb ganes de fer història.\nEl tècnic xilè Manuel Pellegrini ha convocat pràcticament tota la plantilla disponible, a excepció del defensa Ignacio Monreal, sancionat; del migcampista francès Jéremy Toulalan, al qual ha donat descans; i el davanter Francisco Alarcón Isco, amb problemes físics. Només tres absències, però totes elles notables.\nLa novetat principal és la del migcampista brasiler Lucas Piazón, recent reforç i que està entre els divuit jugadors convocats per primera vegada, després de la seva cessió per part del Chelsea. A més, el veterà migcampista Joaquín Sánchez també serà novetat respecte a l'anada dels quarts de final de Copa, ja que no va viatjar a Barcelona per la visita del seu equip al Camp Nou.


Club de l'Experiència · Cinefòrum: "Els idus de març" - Alumni Universitat de Barcelona\nClub de l'Experiència · Cinefòrum: "Els idus de març"\n08/06/2017 - 18:00 h\n08/06/2017 - 21:00 h\nEls idus de març (pel·lícula)\nEn la 7ª. i penúltima pel·lícula parlarem del sistema electoral americà.\n“La presidència dels EE.UU. no s’assoleix complint les regles del joc”. Aquesta categòrica afirmació la va fer el dramaturg i guionista –creador de la sèrie “House of Cards”- Beau Willimon, qui va treballar en la campanya electoral d’un aspirant demòcrata a la presidència, i que va plasmar la seva experiència en una obra teatral, “Farragut North”, de la qual va sortir el guió d’aquesta pel·lícula, en la que ell també hi va participar.\nGeorge Clooney va decidir adaptar-la, produir-la, ser-ne el director i representar el paper del governador que vol arribar a la Casa Blanca.\nEl protagonista, però, és el jove, idealista i honest, que li prepara la campanya per a les primàries, interpretat per Ryan Gosling -el mateix de la multi-premiada “La La Land”, d’enguany, però en un paper molt millor. Molt aviat se n’adonarà, però, que les manipulacions, el joc brut i els cops baixos són la veritat de les campanyes electorals…i haurà de prendre decisions. Una pel·lícula que vol fer pensar en el que suposa la democràcia i el seu procés electoral.\nDirigida per George Clooney\nRepartiment Ryan Gosling, George Clooney, Philip Seymour Hoffman, Paul Giamatti\nDurada: 1h 41 min.\nCLUB DE L’EXPERIÈNCIA · CINEFÒRUM: “ELS IDUS DE MARÇ”


Crònica Ple octubre: S’aprova inicialment un nou planejament urbanístic als tres polígons industrials — Portal de la Ciutat d'Esplugues de Llobregat\nCrònica Ple octubre: S’aprova inicialment un nou planejament urbanístic als tres polígons industrials\nEs vol impulsar l’activitat i ocupació industrial actual i de futur\nEn la sessió del ple ordinari del dimecres 17 d’octubre s’ha aprovat inicialment la modificació puntual del Pla General Metropolità en els àmbits dels tres polígons industrials de la ciutat, El Gall, Montesa i La Plana, amb l’objectiu de preservar i potenciar el caràcter industrial d’aquests àmbits. Cal remarcar que els polígons industrials d’Esplugues tenen una situació excel·lent, ja que són espais per a activitat industrial i econòmica estratègicament ubicats, en la mateixa trama urbana i ben comunicats amb el conjunt de la regió metropolitana de Barcelona. A més, tenen una extensió limitada, motiu pel qual l’Ajuntament ha volgut preservar-los i defensar-los de possibles transformacions no desitjades, com ara les transformacions per implantar usos residencials o d’altres usos que es consideren impropis per a aquests emplaçaments.\nAmb aquestes modificacions al PGM es busca que es pugui satisfer amb solvència els requeriments que són propis de les noves activitats industrials d’avui dia, amb la millora de l’espai públic destinat a les mobilitats, la millor utilització del parcel·lari i de l’edificació existent, i l’adequació dels usos admesos. S’ha aprovat per una àmplia majoria, ja que hi han votat a favor tots els regidors i regidores, a excepció de la regidora de la CUP que s’ha abstingut.\nL’alcaldessa ha remarcat que amb aquesta modificació dels tres polígons es vol “protegir i modernitzar uns polígons que necessiten repensar-se amb l’activitat industrial actual i la futura” i ha volgut incidir que és una de les aprovacions més destacades de l’actual mandat i que dóna compliment a un compromís inclòs al Pacte per la Reactivació Econòmica i l’Ocupació de Qualitat que es va aprovar per consens de tot el consistori i que van signar els agents econòmics i socials de la comarca.\nEn el torn dels posicionaments dels diferents grups, el portaveu del PSC, Eduard Sanz, ha incidit en la importància de l’aprovació, “una de les mesures més importants del pacte econòmic que vam aprovar per unanimitat” i ha explicat que “ha estat una feina intensa i feixuga pel treball de camp i anàlisi de la situació que calia fer i, a partir d’aquí, poder prendre les decisions més adequades”. Sanz ha remarcat que un dels objectius dels plans és “millorar el nivell d’ocupació que tenen i, si és possible, fomentar que arribin noves empreses a la ciutat i que creïn llocs de treball”. Sanz ha recordat que són polígons ubicats a dins de la trama urbana, d’una extensió reduïda (de 14,5 Has el polígon del Gall, de 2,7Has el de La Plana i de 4,5Has el de Montesa).\nJulio Roldán, portaveu de Ciutadans, ha dit que ”valorem positivament que es potenciïn els nostres àmbits industrials”, ha afegit que “volem remarcar que es dóna compliment al pacte econòmic de la nostra ciutat” i que “estarem atents a les possibles al·legacions que puguin arribar en el període d’exposició pública i millorar la proposta que es planteja en aquesta aprovació inicial”.\nEl portaveu d’ERC, Oriol Torras, ha dit que “estem convençuts que aquesta és la línia en què cal avançar pel futur de la nostra ciutat” i ha remarcat que “el sòl industrial és molt important, que aquest sòl estigui dins de l’àrea urbana pot donar moltes oportunitats a segons quin tipus d’empreses. Ens felicitem per ser dels pocs municipis que no volen convertir sòl industrial en habitatges o zones comercials”.\nEn representació del PP, Mercè Haro ha dit que “com que l’objectiu és preservar, potenciar i millorar les nostres zones industrials el nostre vot és favorable”.\nLa portaveu d’ICV, Estefania Zafra, ha dit que “estem a favor de dinamitzar i afavorir la plena ocupació dels polígons industrials del municipi, ja que si els espluguins i les espluguines poden tenir una feina al municipi és guanyar en qualitat de vida”.\nEl portaveu del Partit Demòcrata Europeu Català (PDeCAT), Santi Siquier, ha fet referència al pacte econòmic que ja contemplava reactivar els polígons industrials en el qual “tots hi vàrem participar i el vàrem beneir”. Ha manifestat que “ho contemplem com una necessitat però també com una gran oportunitat” i que venim de planejaments molt antics, “és una mesura que cal emprendre, no podem esperar més”.\nLa portaveu de la CUP, Anna Coll, ha explicat la seva abstenció dient que s’ha fet un mal plantejament en aquests tres polígons industrials “bàsicament perquè no admeten camions de gran tonelatge” i ha afegit que “entenem la participació ciutadana d’una forma bastant diferent”.\nJulián Carrasco, portaveu de Canviem Esplugues, ha dit que estan satisfets de “preservar l’espai industrial, que per desgràcia en tenim poc” i ha afegit que “la ciutat es fa amb ocupació i sobretot de qualitat”.\nLa regidora no adscrita Laura Benito ha argumentat el seu vot favorable tot dient que “és molt interessant impulsar l’activitat econòmica de la nostra ciutat”.\nEl regidor no adscrit Albert Comellas ha dit que aquests tres plans urbanístics donen compliment a un punt cabdal del pacte político-social d’aquest mandat. "Es tracta de promocionar la indústria i el treball de qualitat que genera, que fa de Catalunya un país innovador, tot i que insuficientment”.\nAdjudicat el contracte del servei de neteja i manteniment de les zones verdes\nEl plenari ha aprovat ratificar l’acord que al desembre del 2017 va prendre la JGL d’adjudicació del servei de neteja i manteniment de les zones verdes de gestió municipal per a un període de 4 anys a l’empresa MOIX, SERVEIS I OBRES, S.L. en UTE amb TALLER AURIA, S.C.C.L per un import anual d’1.185.173 IVA inclòs. Hi han votat a favor PSC, Cs, ERC, PP, PDeCAT i el regidor no adscrit; s’han abstingut ICV, CE i la regidora no adscrita; i en contra la CUP.\nEntre les novetats del servei de parcs i jardins per fer d’Esplugues una ciutat encara més neta, destaca la incorporació de quatre noves persones (la plantilla del servei passa de 24 a 28), tres per a tasques de jardineria i una per al manteniment de les fonts ornamentals. També es millora la vigilància dels parcs i jardins municipals (queden exclosos del contracte els parc metropolitans de Can Vidalet, Solidaritat i Fontsanta, que tenen el seu propi servei de manteniment), ja que les persones encarregades de la vigilància podran gestionar queixes i informar d’incidències de forma telemàtica perquè es puguin resoldre amb més rapidesa.\nUna altra novetat serà la realització d’un inventari de l’arbrat de la ciutat per conèixer l’estat de cada exemplar i saber si s’ha d’actuar per evitar riscos a la ciutadania. A més, s’incorporaran noves eines en el tractament de jardineria menys sorolloses, així com maquinària i vehicles elèctrics.\nAdjudicat el contracte del servei de recollida de residus i neteja viària\nD’altra banda, el ple ha ratificat l’acord de la JGL, del passat mes de juliol, pel qual s'adjudica el contracte de servei de recollida de residus i neteja viària per un període de 4 anys. Així, per acord de la Junta de Govern Local en sessió ordinària de 27 de juliol de 2018 es va adjudicar a l’empresa VALORIZA SERVICIOS MEDIOAMBIENTALES, S.A. el servei de recollida de residus i neteja viaria a Esplugues de Llobregat per un import total 13.846.350 IVA inclòs, que suposarà un cost d’uns 3,5 milions d’euros anuals. Hi han votat a favor PSC, Cs, ERC i PDeCAT; s’han abstingut PP, CE i la regidora no adscrita; han votat en contra ICV i CUP; mentre que el regidor no adscrit no ha votat aquest punt.\nLa nova contracta inclourà targetes d’identificació per potenciar la recollida comercial, sensors a alguns contenidors per detectar si estan plens i camions menys sorollosos. També es renovaran tots els recipients i s’ampliarà la capacitat dels marrons\nDurant els propers sis mesos s’aniran implantant importants millores en el servei de recollida de residus i neteja viària d’Esplugues, com a conseqüència de la nova contractació. Entre les novetats, destaca la potenciació de la recollida comercial, amb targetes d’ús exclusives per als grans productors, per tal de passar del 32-34% actual de reciclatge (respecte el volum total de residus generats a la ciutat), en la línia de l’àrea metropolitana, al 50% que fixa la Unió Europea per al 2020 i al 55% per al 2025.\nAquests grans productors són sobretot bars, restaurants i comerços on es genera gran quantitat de residus. A més d’una campanya de sensibilització, s’instal·larà als contenidors dels eixos comercials un sistema d’identificació i de tancament (amb tapa gran per a les fraccions d’orgànica i vidre) que els comerciants podran obrir amb una targeta i així poder dipositar-hi una gran quantitat de residus.\nDe fet, es renovarà el miler de recipients per a totes les fraccions existents a la ciutat, que seran més accessibles. El canvi més important es produirà amb els de color marró (per a residus orgànics) que passaran de la capacitat actual de 240 litres a 2.200.\nEl sistema de recollida inclourà també novetats tecnològiques, com per exemple la instal·lació en uns 150 contenidors de sensors que avisaran de la quantitat de brossa que acumulen per optimitzar el recorregut dels camions. A més, l’actual flota de camions serà substituida per vehicles menys sorollosos i contaminants.\nEl nou servei també inclou l’ampliació de la recollida d’objectes voluminosos també els diumenges (actualment es fa de dilluns a dissabte a partir de les 20 hores, previ avís al 900 300 082), així com la instal·lació de recipients per a restes de poda als barris de muntanya durant quatre mesos a l’any i d’una trituradora per compactar la poda procedent dels jardins particulars de tota la ciutat i la generada pels serveis municipals (amb les restes de poda es crea mulching, una coberta protectora del sòl). A més, es millorarà la recollida selectiva dels nous mercats municipals amb quatre compactadors bicompartimentats per poder fer la recollida en les mateixes instal·lacions.\nEl nou contracte de recollida de residus inclou la neteja viària. En aquest sentit es potenciarà la mecanització del servei d’escombrada manual amb dues noves escombradores per a tota la ciutat i un vehicle lleuger per reforçar les portes de les escoles i altres punts, s’incrementen els recursos per a zones d’alta afluència (tant d’escombraire amb vehicle com un nou equip d’hidropressió), així com els dies especials a l’any que requereixen serveis específics, i es reforça el servei de neteja del matí de diumenge en parcs i zones de passeig.\nPla especial d’equipaments sobre la Residència de gent gran Fèlix Llobet\nEl ple ha aprovat amb els vots a favor tot el consistori, a excepció del regidor de CE que s’ha abstingut, el Text refós de la 3a Modificació del Pla especial d'equipaments del sector delimitat per l'avinguda Isidre Martí i els carrers Lluís Millet, Dr. Ramon Turró i Josep Rodoreda, corresponent a la Residència de gent gran Fèlix Llobet. El 20 de desembre de 2017, el Ple d’aquest Ajuntament va acordar aprovar provisionalment aquest document. Una vegada tramès el document a la Comissió Territorial d'Urbanisme de l'Àmbit Metropolità, el 20 d’abril de 2018, aquesta Comissió va acordar suspendre l’aprovació definitiva de la 3a modificació del Pla especial fins que s’aportés un text refós que incorporés dues prescripcions.\nS’ha presentat un text refós que incorpora les prescripcions imposades per la Comissió d'Urbanisme de l'Àmbit Metropolità, de manera que es proposa al Ple de la Corporació la seva aprovació, per a la seva immediata tramesa a la Generalitat per a la seva aprovació definitiva.\nAprovació de la modificació dels estatuts del Consorci del Parc de Collserola\nL’Ajuntament d’Esplugues ha aprovat la modificació dels estatus del Consorci del Parc de Collserola –del quan en forma part- per adequar els seus estatuts a les determinacions de Llei 27/2013, de 27 de desembre, de racionalització i sostenibilitat de l’administració local (LRSAL). La modificació té com a finalitat bàsica la identificació de l’administració pública d’adscripció i la concreció de competències. Hi ha votat a favor tot el consistori, a excepció d’ICV i CUP que s’han abstingut.\nDurant l’any 2014, els plenaris de diversos ens consorciats han adoptat acords d’aprovació la modificació proposada pel Consorci i també han efectuat diverses aportacions que consten recollides a l’expedient administratiu. Finalment la Generalitat de Catalunya, mitjançant acord del Consell Executiu de data 26 de juny de 2018, ha aprovat la modificació dels Estatuts del Consorci del Parc Natural de la Serra de Collserola i el seu text refós, que ha estat publicat al Diari Oficial de la Generalitat.\nEl document aprovat per la Generalitat incorpora algunes variacions respecte al text inicialment aprovat pel Consorci del Parc i per diversos ajuntaments, per la qual cosa l’Assemblea del Consorci va aprovar, el 4 de juliol passat, un nou text, amb caràcter de refós, dels estatuts en tràmit.\nModificació del contracte d’obres del Complex Sociocultural i Esportiu de Can Vidalet\nS’ha aprovat la modificació del contracte d'obres de construcció del centre d’ús sociocultural i esportiu en l'àmbit del barri de Can Vidalet, vist que iniciades les obres la direcció facultativa ha posat de manifest una sèrie de circumstàncies tècniques que requereixen la modificació d’aquest contracte per un import de 424.874,3 euros, establint la despesa total màxima d’aquest contracte en un import de 6.330.751,91€ (IVA inclòs). La construcció de l’equipament corre a càrrec de l’empresa CONSTRUCTORA SAN JOSÉ, S.A. Hi ha votat a favor PSC, la regidora no adscrita i el regidor no adscrit; s’han abstingut Cs, ERC, PP, PDeCAT i CE; i en contra ICV i CUP.\nEl ple ha aprovat inicialment la modificació de l’ordenança per a la venda ambulant a la ciutat, que datava de juny de 1994, per adequar-la a la Llei de comerç, serveis i fires i a Decret de venda no sedentària en mercats de marxants. També s’ha vist la necessitat d’assegurar que la implantació i el funcionament dels mercats no sedentaris s’integrin i en el seu entorn immediat amb el corresponent respecte a la seva capacitat acústica, mobilitat, accessibilitat, seguretat i qualitat l’espai públic i del paisatge urbà. Hi ha votat a favor tot el consistori, a excepció de Cs i CUP que s’han abstingut.\nPrèviament, l’Ajuntament va obrir un període de participació pública en el qual s’han presentat dos escrits d’aportacions. A partir d’ara se sotmet a informació pública i, si no es presenta cap al·legació, quedarà aprovada definitivament.\nModificació de l’Annex de l’Ordenança número 12 reguladora de preus públics\nS’ha aprovat amb els vots a favor de PSC, Cs, ERC, PP, PDeCAT, i el regidor no adscrit, l’abstenció d’ICV i la regidora no adscrita, i el vot en contra de CUP i CE, la modificació de preus públics que entraran en vigor l'1 de gener de 2019, que preveu un increment dels preus públics dels serveis esportius del CEM La Plana de conformitat amb la inflació anual estimada de l'IPC (que és del 2,2%).\nModificació de crèdits del Pressupost 2018\nAmb els vots a favor de PSC, Cs, PDeCAT, la regidora no adscrita i el regidor no adscrit, l’abstenció de PP i CE, i el vot en contra d’ERC, ICV i CUP, el ple ha aprovat la modificació de crèdits del pressupost de l’exercici 2018, que afecta a suplements i crèdits extraordinaris per un import de 590.408,86 € i a baixes de crèdit per import de -405.213,86 €, per tant l’augment net del crèdit pressupostari equival a la xifra de 185.195,00 €.\nLa despesa corrent es modifica en 383.213,86 €, finançada amb baixes de crèdits del capítol II i IV equivalents a -137.050,36 i baixes de crèdit del capítol IX per import de -246.163,50 €, provinents de l’estalvi obtingut en les quotes d’amortització de préstecs que no cal fer efectives en haver-se amortitzat anticipadament el capital pendent que les motivaven.\nPel que fa al crèdit per a despesa d’inversió es modifica en 185.195 €, que es finança amb romanent líquid de tresoreria per a despesa afectada obtingut en la liquidació del pressupost de l’exercici 2017 (135.195 €) i transferència de capital a rebre de l’Àrea Metropolitana de Barcelona destinat a instal·lació de càmeres de trànsit de control de zona ZEB (50.000 €).\nAprovació del Pla Smart City\nEn la mateixa sessió plenària, s’ha aprovat el Pla Smart City, elaborat d’acord amb el que estableix el PAM 2016-2019, que planteja una proposta d'activitats orientades al desenvolupament i impuls de la innovació amb el propòsit de dissenyar un model de ciutat sostenible basat en l'ús intensiu de les noves tecnologies. Hi ha votat a favor PSC, Cs, ERC, PP, PDeCAT i CE; i s’han abstingut ICV, CUP, la regidora no adscrita i el regidor no adscrit.\nAquest pla s'estableix com una estratègia compartida per impulsar la sostenibilitat, la qualitat i l'eficiència de l'Ajuntament, atraient el talent i la iniciativa privada com a motors de l'economia de la ciutat i diferencia les accions en cinc eixos: EIX 1 - Govern intel·ligent i obert (Smart Governance); EIX 2 - Mobilitat (Smart Mobility); EIX 3 - Energia i Mediambient (Smart Environment & Energy); EIX 4 - Qualitat de vida (Smart Living + Smart People); i EIX 5 - Innovació i Desenvolupament Local (Smart Economy).\nDurant els mesos de març i abril d’enguany, es va fer un procés participatiu amb la Plataforma digital ‘Decidim’ per prioritzar les 15 línies d’actuació del Pla, de les quals les 3 amb més suports han estat: millorar la gestió de la ciutat gràcies a les TIC (sensors, panells informatius, etc.); seguir incrementant el número de carrils bici i les zones de vianants ; i desenvolupar un Pla de mobilitat metropolità, en comú amb l’AMB.\nS’ha desestimat la moció presentada pel regidor no adscrit, Albert Comellas, sol·licitant una comissió per a l'actualització del Reglament Orgànic Municipal. Només li han donat suport el regidor no adscrit i la regidora no adscrita, mentre que la resta de grups municipals han votat en contra.\nS’ha aprovat la moció del PSC que també han subscrit Cs, PP, ICV, PDeCAT, CE i la regidora no adscrita de suport al projecte ‘Ciutats Defensores dels Drets Humans’. Hi han votat a favor tots els regidors i regidores del consistori, a excepció del regidor no adscrit que ha votat en contra.


Tan diferents. Tan iguals.\nSembla increíble que haguem tingut la sort de creuar-nos pel camí de les nostres vides. Tan diferents un de l’altre. Tan i tan diferents. I alhora tan i tan semblants.\nAmb qui ballaria pel menjador de casa si no t’hagués trobat? No cal que responguis. Amb ningú.\nDesprés d’uns dies a Barcelona tornem a marxar fora. Aquest cop quatre dies a Andorra per a gastar el meu regal d’aniversari (que és el diumenge). No és massa lluny, però tinc moltíssimes ganes.\nDiria que, ara sí, és l’última sortida que farem aquest estiu. Una llàstima perquè realment m’ho estic passant de conya…\nA la foto un paissatge de Corçà. La vaig fer mentre caminàvem per anar a fer la Via Ferrada. Sembla mentida que per aquí hi vulguin fer un pont (suposo que gegant) per a construir un carretera… Increíble.\nAquesta és una de les parts de la Ferrada que vam fer aquest cap de setmana passat. La veritat és que pujar no era massa difícil (tot i que els blaus de les meves cames no opinen igual), però l’alçada era impressionant. A més, baixar-les fent ràfting ja va ser al·lucinant.\nPotser algun dia repetiré.\nEn una masia prop d’aquest poble he passat aquest cap de setmana. I que bé que m’hi he estat! Han sigut pocs dies però molt ben aprofitats:\nVisita a l’hotel abandonat a mig construir, visita pels terrenys del nostre amic, passejadeta per la muntanya, observar (entre núvol i núvol) la lluna amb un telescopi, visita pel poble, visita a la via romana, caminada fins una via ferrada, fer-la (sí, vaig fer una ferrada!), intent de visitar Colobó (ens vam quedar molt a prop) i moltes moltes agulletes i rascades per tot el cos.\nHe fet un munt de fotos que tinc moltes ganes de penjar així que poc a poc ja aniré penjant-les i explicant una mica més com han anat aquests dies. Però en resum: cap de setmana rural a més no poder i genial en tots els sentits.


Si creus que tens una mala relació amb l’alimentació...\nSi un familiar o persona estimada té una conducta poc saludable amb l’alimentació...\nÉs important prevenir els trastorns de la conducta alimentària!\nEls coneguts com trastorns de la conducta alimentària (TCA) són alteracions greus de tipus psicològic que afecten els comportaments relacionats amb l’alimentació i que afecten negativament la salut, les emocions i la capacitat de gestionar la pròpia vida.\nLa majoria dels trastorns de l'alimentació es caracteritzen per una preocupació sobre el pes, la insatisfacció corporal i el control del menjar, que deriva en conductes alimentàries perilloses que afecten la nutrició adequada.\nSovint els TCA es manifesten en l'adolescència i els primers anys de la vida adulta, encara que poden aparèixer en d’altres edats (més informació: Trastorns Conducta Alimentària).\nL’educació per la salut és la millor manera d’evitar les actituds de risc i els comportaments poc saludables\nPerquè cal prevenir com més aviat millor?\nAlguns adolescents i pre adolescents comencen a fer dietes per canviar el seu aspecte corporal i poden obsessionar-se pel seu físic i desenvolupar conductes alimentàries restrictives. En altres casos, sobretot noies, adopten conductes de control del que mengen com una forma de domini i control de les seves vides.\nInternet i les noves tecnologies (Facebook, Instagram...) actuen moltes vegades com estímul per a aquest tipus de conductes, i el que és pitjor, aquests problemes sovint s’amaguen i passen desapercebuts durant temps als ulls de la família.\nNo totes les conductes poden acabar amb un TCA, però és convenient considerar la necessitat de l’educació en hàbits alimentaris sans i també l’educació en l’acceptació del propi cos sense les distorsions que poden conduir als trastorns de la conducta alimentària.\nLa prevenció ha de començar com més aviat millor i en tots els àmbits. A més de l’àmbit sanitari són importants l’entorn familiar i escolar, i també els esportius i lúdics i, com no, els mitjans de comunicació. Tota la societat ha de ser responsable per prevenir aquests trastorns.\nCom es poden prevenir els trastorns de l’alimentació?\nAmb una educació relacionada amb l’estil de vida i els estils d’alimentació que afavoreixin hàbits saludables. Aquesta educació ha de començar des de la infància i cal fer-la al llarg de tota la vida.\nL’educació per la salut ha d’acompanyar-se de formació, canvis d’actitud i canvis de conducta.\nPer a la prevenció dels trastorns de la conducta alimentària hem de considerar diferents factors de protecció tots ells importants com ara:\nHÀBITS D’ALIMENTACIÓ SALUDABLES\nTots els aliments són bons si es prenen de manera equilibrada. No hi ha aliments bons i dolents, però cal afavorir el consum de fruites verdures i hortalisses.\nLa dieta ha de ser variada per a ser saludable.\nL’alimentació ha de proporcionar les calories necessàries per a cada individu segons la seva activitat i les seves necessitats.\nEs recomanen 5 àpats al dia. No s’han de saltar àpats.\nMantenir uns horaris de menjar regulars i estables.\nEvitar utilitzar el menjar o la conducta alimentària com a premi o compensació del malestar.\nMenjar no és només ingerir aliments sinó que també i sobretot és un acte social i de comunicació.\nRELACIÓ AMB EL COS\nAfavorir l’acceptació del propi físic. Cadascú és únic i pot sentir-se bé amb sí mateix.\nContrarestar la pressió social per una estètica “ideal” (noies primes, nois musculats...)\nDesenvolupar l’esperit crític envers els estereotips de bellesa que apareixen als mitjans de comunicació.\nEvitar les bromes i els comentaris negatius o pejoratius sobre el pes, el físic o la figura, ja que poden provocar la insatisfacció corporal.\nTotes les persones tenim valors, qualitats, habilitats i capacitats més enllà de l’aparença i del físic. Cal acceptar a cadascú i cadascuna amb la seva integritat i no de manera parcial només a través del seu físic o l’estètica.\nMillorar l’autoestima i l’autoconcepte. Evitar avaluar-se a si mateix sempre de manera negativa.\nEvitar l’autoexigència excessiva i el perfeccionisme extrem, que porten a la insatisfacció amb sí mateix.\nAcceptar els comentaris dels altres com a suggeriments de millora en lloc de considerar-ho com a defectes.\nValorar la salut com una bé molt apreciat.\nEstimular la motivació per l’esforç per aconseguir allò que volem.\nFixar-se en valors com la lleialtat als amics.\nMantenir bones relacions familiars i comunicar-se.\nAfavorir les relacions interpersonals, la comunicació i la integració.\nAcceptar tothom als grups. Ajudar a integrar-se als que tenen dificultats.\nPromoure l’exercici, l’esport i les activitats físiques, que a més de mantenir-se en forma també millora l’autoestima.\nParticipar en activitats socials, culturals o solidàries, per estimular les relacions socials i el desenvolupament de valors.\nProcurar un bon descans, dormir les hores i fer horaris regulars.\nFigura: Piràmide SENC de l’alimentació saludable.\nPrevenció i detecció dels trastorns de la conducta alimentària:\nConèixer els trastorns de la conducta alimentària:


Vila-real reimpulsa i centralitza l'estratègia d'innovació amb una nova seu de la regidoria al Viver d'Empreses I - Ajuntament de Vila-real\nVila-real reimpulsa i centralitza l'estratègia d'innovació amb una nova seu de la regidoria al Viver d'Empreses I\nLa Regidoria de Ciència, Innovació i Universitats compta amb una nova seu al Viver d'Empreses I des d'on l'Ajuntament vol donar un nou impuls a l'estratègia de generació d'un ecosistema innovador a la ciutat que redunde en creació d'oportunitats, ocupació, economia i benestar. L'alcalde, José Benlloch, i el regidor de Ciència, Innovació i Universitats, Eduardo Pérez Arribas, han presentat hui aquesta nova seu i han desgranat els principals eixos del pla de treball per als pròxims mesos.\nL'alcalde ha recordat la trajectòria recorreguda des de 2011, quan per primera vegada la ciutat va obtenir la distinció de Ciutat de la Ciència i la Innovació -revalidada en dues ocasions més-, i ha subratllat que "la pandèmia ens ha frenat però no ens ha parat, hem continuat treballant per a estar més preparats ara per a renàixer i perquè Vila-real consolide i amplie el seu lideratge en innovació". En aquest sentit, ha anunciat un nou impuls a la Regidoria d'Innovació, que ara gestiona el regidor Eduardo Pérez Arribas però que continuarà comptant amb la implicació directa de l'alcalde, amb una nova seu a la primera planta del Viver d'Empreses I, gràcies a l'acord de col·laboració que l'Ajuntament manté amb la Cambra de Comerç.\nEn aquest espai, que compta amb 19 despatxos i una sala de formació, amb una superfície total de quasi 800 metres quadrats, estan treballant ja quatre dels joves que el mes de desembre van entrar a formar part de la plantilla municipal a través del programa Empuju. A més, en el pressupost de 2022 també es contempla una plaça de tècnic/a de gestió per a l'àrea d'innovació. La Càtedra d'Innovació Ceràmica també està en procés de trasllat a aquest nou espai que serà "la casa dels emprenedors i els empresaris que vulguen presentar propostes innovadores, la casa on vinguen idees de projectes europeus i on les universitats treballen per a generar oportunitats".\nEn aquest sentit, l'alcalde, que també presideix la Xarxa Valenciana de Ciutats per la Innovació, ha avançat alguns dels principals eixos de treball de la nova regidoria; el nou impuls del lideratge i col·laboració amb els organismes supramunicipals; la creació de l'Agència Local i el Consell Local d'Innovació; l'avaluació del treball realitzat en aquests 10 anys i la definició de les iniciatives de la Vila-real de 2030; la intensificació de la relació amb l'entramat econòmic innovador local; l'optimització de fons europeus Next Generation per a implementar polítiques potents d'innovació; i l'impuls a la innovació a l'Ajuntament per a avançar en el procés de modernització dels serveis administratius municipals.\nEl regidor d'Innovació ha posat en relleu el paper clau dels agents locals que treballen de la mà de l'Ajuntament per a promoure l'ecosistema innovador, com la Fundació Globalis, la Cambra de Comerç, la Fundació Caixa Rural i Efecte Vila-real, la Càtedra d'Innovació Ceràmica, la Càtedra de Mediació Policial i les universitats amb seu a Vila-real (UJI, UNED i UOC) i als quals el consistori injecta prop de 300.000 euros en convenis anuals en el marc de l'aliança amb la societat. Pérez Arribas ha remarcat que "volem que l'ecosistema local de la innovació siga cada vegada més ampli perquè els ajuntaments no podem ser aliens al procés d'innovació per al desenvolupament social i econòmic".\nPresentació de la nova Regidoria de Ciència, Innovació i Universitats


El nou Comunal, granat i a punt | BonDia Diari digital d'Andorra.\nL’escenari, amb el nou teló i els nous arlequins laterals, des de la cabina tècnica.\nLa platea, amb les 247 noves butaques: només se n’han conservat els reposabraços i l’estructura que permet pujar-los i baixar-los.\nDj., 09/05/2019 - 10:10\nEl nou Comunal, granat i a punt\nEl Comú ha invertit 180.000 euros a renovar el pati de butaques, el teló i els arlequins, i a netejar-ne terra i sostre.\nSi els proposéssim el joc de les vuit diferències entre el vell i el nou Comunal, és probable que només fessin el ple els molt, però molt assidus –i els que gasten una memòria fotogràfica, que n’hi ha-. Perquè la reforma del teatre de la capital ha sigut intensa, com de seguida es veurà, i també extensa –l’equipament va tancar al setembre i reobre aquesta nit, vuit mesos després– però més que d’una reforma integral s’ha tractat d’un lífting subtil, a la vegada que necessari en unes instal·lacions que l’any que ve celebraran el primer quart de segle de vida –es van estrenar el 1995, durant el consolat de Lluís Viu.\nEl més aparent ha sigut el canvi cromàtic: el granat s’ha convertit, per algun motiu que no queda del tot clar, en el color corporatiu, i ha substituït el blau que fins ara era marca de la casa. Però amb el cor a la mà: quants de vostès recordaven que les butaques i el teló, eren fins ara de color blavós? En qualsevol cas, s’ha renovat el pati de butaques, que conserva les 247 localitats que tenia fins ara i el peculiaríssim accés que el parteix en dos i que es cruspeix les localitats centrals: un suggeriment dels assessors que van participar en la construcció del Comunal per estalviar espai mort i que se n’ha acabat convertint en un dels elements idiosincràtics.\nEls seients, en fi, s’assemblen com dues gotes d’aigua –tret del color– als que hi havia fins ara. De fet, s’han aprofitat els reposabraços originals i l’estructura interior, que permet que es pleguin automàticament, i se n’han canviat el respatller, el cul i naturalment el coixí i la tapisseria. L’estat de conservació era prou bo, tot i els 25 anys de serveis, com perquè es poguessin reaprofitar, i l’estalvi ha sigut per aquesta via considerable: renovar íntegrament les butaques hauria triplicat el pressupost, que s’ha enfilat en aquesta primera fase –n’hi haurà una segona– fins als 180.000 euros.\nQui recordi, en fi, la petita tortura en què s’havia convertit els últims temps resistir dues hores assegut al Comunal notarà immediatament la diferència. Els que sí que són nous de trinca són el teló de boca i els arlequins, la tela rígida que tanca lateralment l’escenari. S’ha canviat també la porta tallafocs de l’entrada de servei, que comunica els camerinos amb l’escenari, i també s’ha intervingut en terra, sostre i parets. El terra ha sigut especialment delicat, perquè està pavimentat amb totxos de granit, material altament porós que té el mal costum de xuclar la brutícia: després d’un quart de segle es poden imaginar el color que se li havia posat. Però això ja és història, perquè ha quedat net com una patena i com si fos nou de trinca. També s’ha netejat el sostre de fusta, s’han pintat les parets de gris –amb un toc granat que a ull nu i desentrenat passa desapercebut– i, atenció, s’ha reparat el sistema de climatització i refrigeració.\nHi ha hagut també retocs menors a la cabina de control, s’han renovat els motors de les finestres del vestíbul, que s’obriran automàticament en cas d’incendi per deixar sortir el fum, s’ha instal·lat una filera de leds ambientals –blaus, no granats!– als murs laterals, i s’ha aprofitat per fer reparacions cosmètiques als camerinos. Tot plegat complementa la intervenció que s’hi va fer el 2012, la primera gran parada en la història del Comunal –bàsicament, per adaptar les instal·lacions a la normativa de seguretat– i precedeix la que tindrà lloc aquest mateix curs, molt probablement a la tardor, en què es “dignificarà” –diuen des del Comú– el rebedor i la zona de taquilles, així com les dues escaldes d’accés. La bona notícia és que les obres, amb un cost previst considerablement inferior als 180.000 euros d’aquesta primera fase, no requeriran tancar el teatre i que no caldrà interrompre la programació ordinària.\nLa reforma de l’equipament coincideix amb el nou contracte de lloguer, en vigor des del març i segons el qual el Comú abonarà els pròxims deu anys 4.500 euros mensuals, 1.000 més que fins ara. Així que tenim Comunal com a mínim fins al 2029. Sembla molt, però tempus fugit.\nPepa Plana obre el Festival de Pallasses\nDesprés de vuit mesos fora de servei, el Comunal reobre aquesta nit (21.30 hores), just a temps per a l’estrena del Festival Internacional de Pallasses (FIPA). I ho farà amb Veus que no veus, el nou espectacle de Pepa Plana, en què la directora del FIPA s’estrena entre nosaltres en un duet còmic, al costat de Noël Oliva i replicant totes dues els papers canònics del circ clàssic: Plana, el d’Augusta; Oliva, el de Cara blanca. També avui arrenquen les nits golfes del festival, amb Glòria Martínez i Marta Bernal a Las glorias, barreja de teatre musical i cabaret amb tocs d’actualitat. Serà a la Fada (23.30 hores) i repetiran demà. La programació es completa amb Las gallegas, a mig camí entre el teatre còmic i el clown de la Companyia Lolita Corina (10 de maig, Comunal), The Receptionist, d’Inga Björn i Kristina Tammisalo (11 de maig, Comunal), The One & The One, amb Colette Gomette i Anna de Lirium (11 de maig, Comunal), i Tulipas, de Decopivolta (11 de maig, la Fada).


I, finalment, avui no s'acaba el món\nL'evangelista nord-americà Harold Camping ha pronosticat fins a tres vegades l'apocalipsi final. L'última data assenyalava el 21 d'octubre del 2011. El seu programa radiofònic s'emet per més de 60 estacions als Estats Units\nARA Barcelona 21/10/2011 16:19\nAvui, 21 d'octubre de 2011, s'havia d'acabar el món. O això és el que predicava fa uns mesos l'evangelista nord-americà Harold Camping. De fet, no és la primera vegada que Camping posa data al Judici Final. El primer càlcul el situava al setembre del 1994, i el segon fa just cinc mesos, el 21 de maig.\nEls seus pronòstics no tindrien més transcendència si es tractés d'un evangelista que predica en una església petita de poble. Però aquest no és el cas. Camping és el fundador de Family Ràdio i, segons La Voz de América , el seu programa Open Forum s'emet per més de 60 estacions als Estats Units, de manera que les seves paraules són escoltades per desenes de cristians fidels a les seves profecies.\nL'exenginyer civil, de 90 anys, va deixar d'emetre el seu programa el passat mes de juny, després de patir una apoplexia un mes després de l'última predicció finalmundista.


Notícies - Mor Jordi Bayona, guionista de còmic i cineasta\nMor Jordi Bayona, guionista de còmic i cineasta\n'Gran Pulgarcito' va ser un dels còmics que va llançar des de l'editorial Bruguera\nel 27/mai/13 Anna González Cultura PDF\nEl guionista de còmic, editor i director de cinema Jordi Bayona ha mort aquest dissabte als 82 anys a la seva residència de la Floresta. Bayona va treballar 20 anys a l'editorial Bruguera, des d'on va impulsar diverses revistes i còmics.\nMecànic de professió, Jordi Bayona (Vic, 1931 - La Floresta, 2013) es va endinsar en el món cultural a través dels grups de teatre independent La Pipironda i El Camaleó. Anys més tard va començar el seu vincle amb el còmic, amb l'editorial Bruguera, on va treballar 20 anys.\nA més, també va prova el món del cinema, primer amb curtmetratges i després amb peces més llargues, com 'Puta pela' i 'Material urbà'. El 1976 va ser guardonat amb el primer premi de la Setmana Internacional de Cinema.\nMalgrat això, des de fa uns anys Bayona només es dedicava a l'àmbit literari. El 2002 va guanyar el premi de novel·la curta que atorga la Universitat de Lleida per l'obra 'La noia de la tricolor'.


L'oposició demana la dimissió de De Guindos pel cas Soria - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'oposició demana la dimissió de De Guindos pel cas Soria\nEls grups posen en dubte el procés de designació i apunten que el govern espanyol va actuar per criteris polítics\nacn | madrid 13.09.2016 | 20:06\nEls grups de l'oposició han demanat aquest dimarts la dimissió del ministre d'Economia, Luis de Guindos, per la designació de l'exministre d'Indústria, José Manuel Soria, per ocupar un alt càrrec del Banc Mundial, malgrat que aquest havia hagut d'abandonar el càrrec per haver mentit respecte a la seva implicació en empreses que apareixien als 'papers de Panamà'. El portaveu del PSOE, Pedro Saura, ha afirmat que De Guindos "no és digne" d'ocupar el seu càrrec, mentre que el líder de Podem, Pablo Iglesias, ha assegurat que el ministre ha de dimitir "ipso facto" si es demostra que ha mentit a la Comissió. C's també ha demanat "responsabilitats polítiques" per aquest cas. ERC i el PDC han apuntat que el cas demostra la corrupció interna de l'executiu de Rajoy i han recordat les seves actuacions respecte al procés a Catalunya. "Volen asseure al banc dels acusats els presidents que posen les urnes i a les cadires del Banc Mundial els exmembres del govern que posen societats a paradisos fiscals", ha dit el portaveu del PDC, Ferran Bel.\nEl portaveu del PSOE a la Comissió d'Economia, Pedro Saura, que ha afirmat que les explicacions del ministre "no se sostenen" i ha assegurat que el cas demostra que De Guindos "no és digne" d'ocupar el càrrec de ministre d'Economia. Ha recordat que Soria va haver de renunciar per les seves "mentides" i ha assegurat que "l'única explicació al nomenament" és que es tractava "d'una recompensa al favor" que Soria va fer al govern de Rajoy en retirar-se abans del període electoral. "Si Soria no era idoni per estar al govern tampoc ho és per representar Espanya als organismes internacionals", ha dit abans d'insistir que De Guindos ha de donar aquestes explicacions davant el ple.\nEl líder de Podem, Pablo Iglesias, també ha criticat durament De Guindos i li ha demanat la renúncia. Iglesias ha preguntat al ministre si va mentir sobre el concurs que va nomenar Soria, i ha posat en dubte que el procés de designació fos transparent i marcat per criteris "tècnics", sinó que –segons Iglesias- va ser una decisió per criteris polítics. "Si es demostra que en aquesta comissió vostè ha mentit ha de dimitir ipso facto", ha conclòs.\nEl portaveu de C's a la Comissió, Toni Roldán, també ha demanat que "algú" del govern espanyol assumeixi la "responsabilitat" política per la designació de Soria. "No sé si ha de ser la vicepresidenta, vostè o el senyor Rajoy", ha dit. Roldán també ha posat en dubte la naturalesa del concurs que va fer el Ministeri d'Economia per nomenar Soria i ha recordat que el govern espanyol ha posat en qüestió la imatge exterior de l'Estat amb la designació d'una persona que tenia empreses offshore a Panamà i que va mentir a l'opinió pública.\nLa portaveu d'ERC a la Comissió d'Economia, Ester Capella, ha assegurat que la designació de Soria va estar envoltada d'un "cúmul de mentides" per part del govern espanyol, començant per la naturalesa del concurs amb que va ser elegit. "El cas Soria és un exemple més de la mentida d'aquest govern", ha conclòs. En aquest sentit ha acusat el PP de mantenir en marxa el "tren de la corrupció" i ha demanat a De Guindos que en baixi "a temps".\nEl portaveu del PDC, Ferran Bel, ha recordat que Soria va plegar per haver mentit a l'opinió pública sobre la seva aparició als 'papers de Panamà', fet que també l'invalidaria per representar l'Estat al Banc Mundial. "Han perdut tota la credibilitat", ha sentenciat Bel, que ha preguntat a De Guindos si Rajoy tenia coneixement de la designació de Soria.\n"La paradoxa de la 'marca Rajoy' és que a Espanya els presidents que posen les urnes els volen asseure a les banquetes dels acusats, i els exmembres de governs que posen societats a paradisos fiscals els volen asseure a les cadires del Banc Mundial", ha conclòs Bel.\nEl participants del programa igualadí Acompanya un avi reben un reconeixement\nPuig-reig enceta els deu anys de la Festa dels Templers amb una vetllada a Cal Pons\nBerga es divideix entre carlins i liberals per donar a conèixer la seva història\nSant Fruitós tornarà a tenir pubilla i hereu després de 12 anys d´absència


Catgas Energia es planteja no renovar el patrocini amb el FS Garcia - Diari de Santa Coloma\nCatgas Energia es planteja no renovar el patrocini amb el FS Garcia\n24/04/2016 – Tot i mantenir una relació excel·lent amb el club, l’empresa dirigida per Pere Gran està descontenta amb el tracte que està rebent de la ciutat i de l’Ajuntament.\nMolt haurien de canviar les coses perquè Catgas Energia segueixi vinculada al FS Garcia la temporada vinent. L’empresa de subministrament energètic no està obtenint la rendibilitat desitjada a Santa Coloma i es queixa del tracte rebut per part de les institucions.\nDes de la seva creació, Catgas ha treballat perquè el consumidor aposti per comprar l’electricitat i el gas a un operador local com ell. L’empresa, a més, voldria participar en les licitacions públiques per tal de poder optar a tot el subministrament energètic que necessita l’Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet.\nDes de la direcció de Catgas es transmet un sentiment de malestar amb el govern. “L’Ajuntament no ens fa cas. Compra l’energia fora i no col·labora amb una empresa local com la nostra”, lamentava Pere Gran.\nSegons revela el màxim responsable de Catgas, des de l’octubre passat tenen pendent una reunió amb l’alcaldessa, Núria Parlon, que encara no s’ha produït. L’empresa colomenca té molt clara la seva postura i d’alguna manera pressiona per ser escoltada.\nSi des de l’Ajuntament es fa algun moviment, a Catgas “no li importaria continuar vinculat al FS Garcia”, però n’ha d’obtenir alguna rendibilitat. Des de l’empresa, a més, s’afirma que els preus que ells ofereixen són més competitius que els que està pagant l’Ajuntament en aquests moments.\nArticle anteriorObjectiu al sac (5-6)\nArticle següentGols a favor de la igualtat i la inclusió


Parc Nacional d’Aigüestortes i Estany de Sant Maurici. Departament de Territori i Sostenibilitat\nResponsable: Sra. Mercè Aniz i Montes\nCàrrec: directora-conservadora del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici\nEs troba situat al bell mig dels Pirineus amb una densitat important d'estanys. N'hi ha més de 200, encara que només uns 150 són estanys pròpiament dits, i els altres són basses temporals que poden arribar a assecar-se a finals d'estiu.\nAquest Parc es configura per un laberint de muntanyes i valls que conflueixen a la zona més alta. Té un carisma singular gràcies a la generositat amb què l'aigua hi fa presència. Constitueix un dels conjunts paisatgístics més espectaculars dels Pirineus. El seu nucli central és format per una gran massa de roques granítiques d'uns 300 milions d'anys d'antiguitat, que gràcies a les forces de la tectònica per una banda i a l'erosió per l'altra, van aflorar a la superfície.\nDins del Parc viuen gairebé 200 espècies de vertebrats, entre els mamífers cal destacar l'isard (Rupicapra pyrenaica), el porc senglar (Sus scrofa), l'ermini (Mustela erminea), la marmota (Marmota marmota) i el cabirol (Capreolus capreolus). Les aus constitueixen el grup de vertebrats més nombrós de la fauna del Parc: el picot negre (Dryocopus martius), el gall fer (Tetrao urogallus), el rar mussol pirinenc (Aegolius funereus) i el trencapinyes (Loxia curvirostra), entre molts altres. El voltor (Gyps fulvus), l'àguila daurada (Aquila chrysaetos) i el trencalòs (Gypaetus barbatus) són fàcilment observables sobre els vessants i les crestes desprovistes de vegetació, i als prats alpins s'hi troben la perdiu blanca (Lagopus muta), el cercavores (Prunella collaris), el pardal d'ala blanca (Montifringila nivalis) i la gralla de bec groc (Pyrrhocorax graculus). Entre els amfibis destaca per la seva raresa el tritó pirinenc (Euproctus asper). Finalment, entre els peixos hi veurem la truita comú (Salmo trutta fario), que troba el seu hàbitat idoni en les aigües netes i fredes d'aquest indret .


Torre Sena (Penàguila) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nTorre Sena (Penàguila)\ntorre a Penàguila (Alcoià)\nLa torre Sena és un edifici històric de la localitat de Penàguila (l'Alcoià, País Valencià). Es considera que data del segle XVI i té categoria de Bé d'Interés Cultural (declarat el 1996) amb el codi R-I-51-0009170.\n38° 40′ 30″ N, 0° 22′ 56″ O / 38.6749°N,0.3821°O / 38.6749; -0.3821\nLa torre es troba en la carretera de Benifallim-Alcoleja, i ha sofert canvis en el seu entorn. No hi ha documentació respecte quan es va construir, però per les seues característiques es considera que data de cap al segle XVI. En principi va ser una torre exempta, amb funcions de guaita, que dominava des d'un turó l'àrea del barranc de Sena, del qual pren el nom. En un moment indeterminat es va adossar una casa, que cobreix la meitat de la seua altera en el lateral oest i una mica menys de la longitud en el costat sud. També s'hi va construir una ermita en edificació independent.\nLa torre té una planta quadrada, amb volumetria tronco-piramidal, d'unes cinc plantes. Està feta de mamposteria, amb morter de cal i sorra, i amb les cantonades reforçades. Els murs només s'obren per xicotetes perforacions rectangulars en la part alta. El remat té merlets prismàtics en mamposteria. L'única ornamentació és un rellotge de sol, en la costat sud. L'accés a la torre s'ha encastat a un dels murs de la casa, de titularitat privada. Actualment es troba en bon estat de conservació.\n↑ URL de la referència: http://eduwp.edu.gva.es/patrimonio-cultural/ficha-inmueble.php?id=1723.\n↑ Fitxa BIC de la torre Sena.\nLa Torre Sena a la Guia de Castells d'Alacant\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Torre_Sena_(Penàguila)&oldid=22413205»\nDarrera modificació: 24 nov 2019 a les 19:52


La claredat de George Simenon i Maria Picassó | El Pou\nper Joaquim Noguero, 16 d'abril de 2022 a les 08:00 |\nPortades il·lustrades per Maria Picassó\nAra sí. Quants cops es pot haver dit això a propòsit del magnífic narrador George Simenon al nostre país? Mira que ha tingut lectors de prestigi a casa nostra (de Josep Pla, Sebastià Gasch, Vicenç Riera Llorca, Just Cabot o Rafael Tasis a, després, Manuel de Pedrolo, Maurici Serrahima, Pere Gimferrer, Joan de Sagarra, Xavier Pla, Rafael Vallbona o Manel Fontdevila), mira que la connexió catalana de Simenon ha estat extensa, ben assimilada, fonda i com qui diu de tots colors i per a tots els gustos (gent d’estètiques i perfils ideològics dispars), però a l’hora de la veritat (l’èxit editorial) cal reconèixer que la publicació d’aquest autor a l’Estat, ja en la primera postguerra, va tenir lloc a Barcelona, sí, però en castellà i amb força mal peu per culpa de la precarietat editorial de Ferran Canyameras a l’editorial Albor, creada a l’exili i després aliada amb Aymà.\nAl final dels anys quaranta i als primers cinquanta, ni els talls de llum, ni el racionament del paper, ni la censura prèvia o les traduccions de combat al castellà, fetes per amics de forma apressada i farcides de catalanismes, pintaven ni poc ni gaire bé per contribuir a l’extensió popular de les novel·les de l’inspector Maigret, a diferència del que estava passant a tot el món, no sols a les llibreries, també als quioscos! L’editor Jaume Vallcorba atribuïa l’èxit “per dalt” de Simenon a Catalunya al fet que la intel·lectualitat i bona part de la burgesia l’havia llegit en francès, sense intermediaris, tant en edicions pulp com finalment a la prestigiosa col·lecció La Pléiade de Gallimard, reservada als clàssics. Per baix, en canvi, aquí la regla havia estat una precarietat que calia combatre amb bones traduccions i coherència editorial.\nPer això, ara sí. Després dels anys cinquanta, s’han repetit els intents de presentar Simenon entre nosaltres. En català, cal dir-ho, comptadíssimes (ens ho haurem de fer mirar, quan Barcelona n’ha estat la principal porta d’entrada a l’Estat). Però cap dels intents d’edició no ha estat mai complet, i sovint les traduccions han repetit els títols més coneguts. En català, per exemple, en trobem d’aïllades a la col·lecció La cua de palla, d’Ed. 62, a Bromera, a Columna i a Àrea. En castellà hi ha les molt conegudes de Luis de Caralt Editor (inclosa l’edició del tots els Maigret en onze volums vermells gruixuts), n’hi ha també a Tusquets (Bolsillo, Andanzas i Fábula), i a Booket, Ediciones del Prado, a Libro Amigo, d’Ediciones B, en una col·lecció del diari El Observador o a Orbis. I, com a precedent immediat de la nova col·lecció d’ara, cal destacar les iniciades fa deu anys per les editorials germanes El Acantilado i Quaderns Crema, en noves i bones traduccions al castellà i al català, respectivament, i unes cobertes de fotografia en blanc i negre de Francesc Català-Roca que recreaven un to atmosfèric molt proper al de l’imaginari de Simenon.\nAra bé: aquest «ara sí» que pot aportar-hi la nova col·lecció nascuda en l’excepcional aliança de col·laboració Anagrama & Acantilado li pot posar, sobretot, un nou públic lector, gràcies a substituir el registre clàssic, gairebé noucentista, de l’intent anterior, pel guany d’una llum i un color molt frescos i juvenils. La claredat essencial que respiren les noves cobertes és la de Simenon, primer per la seva aparent facilitat, que no renuncia a cap saviesa del segle, però també per la seva força emocional, atmosfèrica, de creació de mons complets a partir d’elements bàsics senzillíssims. George Simenon i Maria Picassó són poderosament metonímics. Allò de la part pel tot, sí. Aquí la sequedat de l’alcohol i el desert en l’ampolla d’El fondo de la botella. O les quatre línies amb finestres que suggereixen l’skyline de Nova York entreteixit de vides anònimes a Tres habitaciones en Manhattan. O el fum en forma d’interrogant sobre la pipa de Maigret duda. Tot sobre colors bàsics, forts, nets (taronja, blau o vermell), en cobertes de cartró molt porós, que xupa molta tinta i n’elimina cap subratllat. No importen els detalls de línia: importa la taca, igual que també en Simenon les impressions dels sentits i el fons humà arriben igualment per acumulació, a l’abordatge, per taca, com submergint-nos en un remolí de sensacions que diu sempre més del que sembla. De fet, Simenon és addictiu per com regala al lector molt més del que mereix el seu esforç. I veig això mateix en aquestes cobertes. Netedat de formes, allunyada de cap fórmula. Coherència en el planteig de la col·lecció, però per recomençar de zero a cada coberta. Un encert de Duró Studio fins i tot per la tria del paper.\nSi en Simenon els sentits apunten pistes, aquestes cobertes juguen el mateix joc. Són novel·les plenes d’impressions tàctils, olfactives, gustatives, auditives i visuals que, sovint, es combinen per construir per al lector una mena de retrat robot psíquic del més pregon dels personatges. Tardem a saber de quin peu calcen. Però, quan finalment això arriba, tot cau pel propi pes. No cal intel·lectualitzar res. Tot és allò que és. Les coses són i no cal més. Com ara en el nou disseny, que connecta amb alguns dels més contemporanis de fora, però arrela alhora en el de Ricard Giralt Miracle a l’edició de Canyameras. Les cobertes de Giralt Miracle i de Picassó són fidels a Simenon en un doble sentit: precises en la insinuació narrativa a partir d’alguna peça clau, però alhora fidels reproductores de les atmosferes introspectives de l’escriptor belga i fins i tot dels remolins psíquics obsessius dels personatges. Però ara Picassó és més diàfana i seductora. Giralt Miracle acumulava més capes, també pel gol que va col·lar a la censura fent arribar al quiosc la totalitat de l’art “malalt” d’entreguerres, represaliat com estava pel franquisme, però Picassó no du llast i no partia de zero.\nAutoretrat de Maria Picassó\nSi mes no, Simenon\nQue bé tornar a tenir a l’abast una bona edició perquè, si a algú no li agrada la novel·la negra, sempre li quedarà Simenon. L’autor belga escriu un tipus de narració que capgira els clixés associats al gènere, una literatura popular de qualitat que arriba molt més enllà del previst amb una escriptura senzilla i clara, naturalíssima. Per això hi funcionen tan bé les cobertes de Picassó, amb el ressò senzill de l’avantguarda geomètrica de cert cartellisme de primers del segle XX i el constructivisme rus. Simenon també s’havia empassat sencer el segle XX, però per regurgitar-lo en petites dosis digeribles per tot tipus de lectors. Mundà i singular, no va parar mai de buidar-se i de créixer sobre la màquina d’escriure.\nPer això és un autor tan complex, complet i contradictori. Simenon és sospitós per a la literatura culta per la rapidesa amb què escriu i la popularitat que en resulta. És sospitós per a la literatura de quiosc per la seva ambició, la riquesa de plantejaments i la profunditat dels caràcters. És sospitós per tanta quantitat com és capaç de posar sobre la taula sense renunciar a la qualitat, sospitós per la defensa en primera persona assumida als escrits memorialístics, sospitós per la universalitat tan localment arrelada a Lieja i a Bèlgica i pel localisme detallat de tants aspectes universals sòrdids i crus compartits per tots. És sospitós per la compulsivitat amb què tota la vida va buscar la dona (10.000 amants, comptabilitzava ell), i no ho és menys per com ambiciona comprendre sense jutjar, entendre per complet “l’Home”. Simenon fins i tot és sospitós per la concentració de dies i hores d’escriptura compulsiva, després de setmanes equivalents de carregar piles amb una mundanitat no menys obsessiva. Sospitós, ho es, sí. Però Simenon és tan sospitós que a alguns ens ha condemnat a no fer sinó buscar-lo.\nWanted! El pitjor d’aquesta nova col·lecció d’Anagrama & Acantilado és també el millor: que trauran un munt de títols i els haurem de fer lloc als prestatges.


vida de sabor autèntic: estimada, he engrandit el nen [o els lactis i el creixement hormonal anormal]\nestimada, he engrandit el nen [o els lactis i el creixement hormonal anormal]\n<<Som més alts i més forts que les generacions passades.>>\nAixò és un argument recorrent que molta gent fa servir per dir que no devem estar alimentant-nos tan malament i per advocar per la llet, dient que ens fa créixer, que ens aporta el calci tan bo per als ossos, que és tan necessària, especialment per als nens... Creences arrelades, com l'altre dia esmentava.\nPerò hi ha una manera oposada de veure-ho: en els últims temps també han augmentat molt els casos d'osteoporosi i càncer (especialment els càncers relacionats amb hormones, per exemple, de mama, ovaris i pròstata). I quina relació hi ha amb la llet? La llet està plena d'hormones, la qual en fa créixer de manera anormal les nostres, i això provoca càncer.\nEl que m'ha fet somriure és l'apreciació que <<un nadó alimentat amb llet materna i un vedell que ho fa pròpiament amb llet de vaca, el primer dobla el seu pes en sis mesos, mentre que el segon ho fa en quaranta-set dies.>> Aleshores, donem-li llet de vaca a un nadó si volem tenir un nen del tipus estimada-he-engrandit-el-nen (Honey I Blew Up the Kid ). Ai! És que els donem llet de vaca als nens! Uix...\nVull afegir alguna cosa més, relacionada amb la llet i amb el vegetarianisme; una cosa que és, en realitat, tan òbvia, però que molta gent no s'ho planteja mai...\nPrimer, que els mamífers deixen de prendre llet materna quan arriben a certa edat, perquè l'enzima lactasa desapareix, que és l'encarregada de la digestió de la lactosa (el “sucre” de la llet). Els ruminats aleshores comencen a menjar herba i, de la mateixa manera, cada espècie, els seus aliments. Els humans (alguns, molts, massa!) segueixen bevent llet tota la seva vida, a més de tota la resta de coses que consumeixen. I segon, els humans continuen bevent llet, però no la materna de la seva espècie, sinó... la de les vaques! Dit així genera impacte (però és que és així mateix!, la realitat pot ser crua); potser més d'un es replantejarà tornar a prendre un got de llet.\nA més de tot això, hi ha molt mala comprensió sobre com n'és d'important el calci, però no només com l'obtenim, sinó com l'absorbim i l'aprofitem. I quines en són les millors fonts. S'ha estudiat que hi ha una relació directa entre el consum de proteïnes i patir osteoporosi, perquè l'excés de proteïnes impedeix que el calci s'absorbeixi efectivament als intestins, generant-ne una deficiència (la qual cosa explica perquè els vegetarians tenen els ossos més resistents).\nEls minerals necessaris per tenir una bona salut òssia són el calci, el magnesi i el bor. Un consum excessiu de calci provoca arterioesclerosi. La carència de magnesi dificulta l'absorció del calci i l'excés de calci interfereix en l'assimilació del magnesi. La típica dieta occidental està mancada de magnesi i té un excés de calci. Els medicaments, l'activitat física violenta o, al contrari, el sedentarisme, les begudes gasoses, el cafè, el tabac, les dietes desequilibrades... tot predisposa a la malaltia. Tenim un peix que es mossega la cua, un cercle viciós, com moltes vegades. Una bona alimentació s'ha de donar des d'edats primerenques i per sempre!\nI de quins aliments estem parlant que ens aporten aquests minerals tan necessaris? Col, llavors de sèsam, bleda-rave, bròquil, fruits oleaginosos, llegums... són fonts magnífiques de calci. Així com les ametlles, els fruits oleaginosos i els llegums també, el cacau, els cereals integrals, els dàtils, la pastanaga, el pol·len... ho són de magnesi. Fruites i verdures contenen bor en les quantitats requerides.\nTornem a veure la relació entre vegetarianisme i ossos resistents i el gran mite de la llet com a font de calci per als ossos. Mites, creences, llegendes urbanes, mentides... No creieu que la nostra societat en va plena? Heu pensat en les societats arreu del món que no consumeixen lactis? Com estan?\nUna consideració més per acabar. La vitamina D també és necessària perquè el calci sigui metabolitzat. I aquesta vitamina, a més de trobar-la en aliments d'origen marí, als ous, xampinyons, germen de blat, plàtan, cacau i alvocat, també ens l'aporta el sol. Rebre llum del sol moderadament cada dia és suficient. I vivim en un lloc privilegiat per gaudir d'això.\nEspero els vostres comentaris al respecte de tot, quina és la vostra experiència personal o propera. Jo visc en primera persona l'haver pres lactis i ja no fer-ho, des de fa uns cincs anys. I els canvi experimentats m'na estat i en són moltíssims, tots positius. M'agradaria també que poséssiu altres exemples de “cercles viciosos”, casos que quelcom va bé per una cosa, però no si en prens una altra, i tractar de trobar la solució, la qual generalment és ben simple, però no la veiem per les idees que tenim talment com gravats en les nostres cervells.\nI per seguir llegint, i d'on m'he inspirat jo per escriure sobre tot això, “Lácteos y cáncer de mama”, per Pablo de la Iglesia a CoachNutricional.net, 03.02.2010 i “Milagro de la nutrición: juventud ósea”, també de Pablo de la Iglesia.\nPublicat per Estela -Vida de Sabor Autèntic- a 4/19/2013\nEtiquetes de comentaris: alimentació, canvi, estil de vida, felicitat, malalties, malnutrició, nutrició, orient vs occident, salut, sostenibilitat, veganisme, vegetarianisme, vida


6 i 7 de setembre: les actes del ple de la desconnexió\nBarcelona. Dijous, 6 de Setembre 2018. 05:25\nDues lleis, la del Referèndum i la de Transitorietat Jurídica. I dues jornades maratonianes al Parlament, que van començar a primera hora del matí i van acabar entrada la matinada. El repte era el de donar empara legal a la votació de l'1-O, i el camí no va estar exempt d'obstacles. L'ambient va estar molt crispat durant 48 hores, de les més tenses que es recorden a la cambra catalana.\nProbablement la imatge més recordada d'aquells dies sigui la de mig hemicicle buit, després que els diputats unionistes l'abandonessin a l'hora de votar i que els parlamentaris del PP deixessin banderes espanyoles i senyeres als seus escons. Però el que va veure’s al ple de la cambra, retransmès en directe, va ser només la punta de l’iceberg. On va gestar-se el polèmic ple del 6 i el 7 de setembre va ser entre bambolines, fora de la mirada de les càmeres.\nDebats repetitius i encallats en arguments jurídics, xoc de legitimitats, amenaces de responsabilitats penals... Les actes de les reunions de la Mesa i la Junta de Portaveus d’aquells dies, a les quals ha tingut accés El Nacional --en total 58 pàgines--, reflecteixen fins a quin punt va arribar la tensió.\nPer una banda, la majoria independentista va forçar la interpretació del reglament de la cambra per saltar tots els torpedes de l’Estat espanyol per poder posar les urnes l’1-O. Per l’altra, la minoria unionista va recórrer al filibusterisme i fins i tot va saltar-se el reglament al qual apel·lava per tractar d’impedir que es donés empara legal al referèndum.\nDurant els dos dies de ple, la Mesa va reunir-se fins a 13 vegades i la Junta de Portaveus 10.\nEn aquells dos dies de ple, va fer-se coneguda l’expressió de la presidenta Carme Forcadell “per què em demana la paraula, senyor Carrizosa?”. Sense anar més lluny, a petició de l'unionisme, la Mesa va haver de reunir-se fins a 13 vegades. La Junta de Portaveus, deu cops. L’oposició va arribar a presentar 15 peticions de reconsideració contra acords de la Mesa. El PSC i el PP també van presentar recursos d’empara davant del Tribunal Constitucional. El resultat de tot plegat: un ple que va plasmar l’inici del xoc institucional amb un Estat espanyol disposat a molt per a confiscar urnes i paperetes.\nTambé ha tingut conseqüències penals. La llavors presidenta del Parlament, Carme Forcadell, avui es troba en presó cautelar sense fiança. Els membres sobiranistes de la Mesa són investigats per desobediència per part del Tribunal Suprem. També el secretari tercer Joan Josep Nuet, dels comuns, que va votar en contra de les dues lleis en el ple, però que no va obstaculitzar-ne el seu debat. Només se n’han salvat el vicepresident segon José María Espejo-Saavedra (Ciutadans) i el secretari segon David Pérez (PSC), que s’hi van oposar.\nAmb el TC a sobre\nPer entendre tot el que va passar el 6 i 7 de setembre del 2017 al Parc de la Ciutadella cal remuntar-se al febrer d’aquell mateix any, quan el grup de Junts pel Sí va registrar una reforma del reglament del Parlament. L’objectiu era el d’introduir la tramitació per lectura única, una “via express” que, per acord de dos grups, permetria saltar-se tots els tràmits parlamentaris i aprovar les lleis de desconnexió en un sol debat. La voluntat era la d'intentar driblar l'ofensiva de l'Estat. La reforma va ser aprovada el juliol, abans de vacances.\nPerò el Tribunal Constitucional va suspendre immediatament la reforma, després que el govern de Rajoy la impugnés, fent ús de l’automatisme que ho permet. Això va fer que, durant el ple del 6 i 7 de setembre, l’independentisme hagués de recórrer a una altra via. Un cop passat el temporal, el novembre, el TC va avalar la reforma del reglament, dient que la lectura única era constitucional si es respectava el tràmit de la introducció d’esmenes (que va respectar-se igualment).\nEl TC va avalar posteriorment la reforma del reglament que no va poder ser utilitzada el 6 i 7 de setembre perquè estava suspesa cautelarment.\nDe fet, l'ombra del Tribunal Constitucional va estar present durant les dues jornades. Durant les reunions de la Mesa i la Junta de Portaveus, el secretari general i el lletrat major del Parlament van remetre's en diverses ocasions a les advertències fetes per l'alt tribunal espanyol. Ja durant la primera reunió de la Mesa, van donar lectura a un escrit conjunt que advertia que la llei del Referèndum i la de Transitorietat es podien veure afectades per diverses interlocutòries del TC. Els grups unionistes també s'hi van aferrar.\nL'objectiu de JxSí i la CUP era agilitzar els tràmits per evitar les urpes del govern espanyol a través del Tribunal Constitucional. Va durar poc, perquè el mateix 7 de setembre, unes hores després de l’aprovació per part de la majoria de la cambra, el TC va suspendre automàticament la llei del Referèndum, després del recurs interposat pel govern espanyol. Malgrat la suspensió, la llei va servir per donar empara legal al referèndum de l'1-O.\nSobirania parlamentària contra tribunals espanyols\nLa lectura de les actes de les hores i hores de reunions de la Mesa i Junta de Portaveus d'aquells dies posa de manifest on estava l'arrel del problema: en un xoc de legitimitats. Per una banda, els partits independentistes s'aferraven a la necessitat de respectar el lliure debat parlamentari i la sobirania del Parlament, sense interferències. Per l'altra, les formacions unionistes van basar gran part dels seus arguments en les decisions i advertències del Tribunal Constitucional.\nJa durant la primera reunió de la Mesa, prèvia a l'inici del ple, la representant del PP va "recordar" que l'admissió a tràmit de la llei del referèndum "pot donar lloc a possibles responsabilitats dels membres de la Mesa", com recull l'acta d'aquella trobada. El vicepresident segon, José María Espejo-Saavedra, també va insistir en els "advertiments" que pesaven contra els membres sobiranistes de la Mesa. La tensió només va anar a més durant les següents hores. En la reunió de la Mesa d'aquell dia a mitjanit, Espejo-Saavedra va arribar a acusar l'independentisme de tenir un "pla preconcebut per ignorar els drets de l'oposició".\nEls independentistes van basar la seva argumentació en què la Mesa només ha de supervisar que les iniciatives compleixin els requisits establerts pel reglament. En cas d'entrar a "valorar el seu contingut material", argumentaven, "restringirien" el dret a la participació política. Només amb l'aprovació final, concloïen, "es podria valorar la seva constitucionalitat, o compliment de resolucions del Tribunal Constitucional".\nEls comuns van tractar de situar-se al bell mig dels dos blocs. Malgrat que no van obstaculitzar ni la tramitació ni el debat de les lleis, sí que van fiscalitzar de prop la majoria independentista. El seu portaveu, Joan Coscubiela, va advertir durant una de les reunions de la Junta que "si es pretén fer un referèndum, la tramitació de la seva norma reguladora s'ha de fer amb les màximes garanties i no és acceptable que es vulnerin els drets de les minories parlamentàries". El grup parlamentari va acabar partint-se en dos en ple debat parlamentari.\nEl reglament, estirat per totes bandes\nSi bé les principals crítiques per estirar el reglament se les van dur els grups independentistes, per com van tramitar les lleis de desconnexió, la realitat és que des de l'unionisme també va fer-se una interpretació abusiva de la norma per a tractar d'impedir el debat parlamentari. Fins i tot van arribar a saltar-se'l, com quan van acudir directament al Consell de Garanties Estatutàries (CGE) per demanar un dictamen sobre les dues iniciatives parlamentàries.\nA les cinc de la tarda del 6 de setembre, en plena reunió de la Junta de Portaveus, el portaveu de Ciutadans Carlos Carrizosa va informar d'un acord adoptat pel CGE, que va deixar la majoria independentista amb un pam de nas. Segons l'acta d'aquella trobada, la secretària primera, Anna Simó (ERC), va "mostrar la seva sorpresa" perquè "aquest organisme no té aquesta facultat d'interacció directa amb els grups parlamentaris", sinó que ha de ser la Mesa qui s'hi dirigeixi.\nCiutadans i el PSC van acudir directament al Consell de Garanties Estatutàries, facultat exclusiva de la Mesa, saltant-se el reglament.\nDe fet, aquesta va ser la resposta que va donar l'òrgan consultiu. Si bé donava la raó en el fons sobre el caràcter preceptiu dels seus dictamens, recordava a Ciutadans i el PSC que, d'acord amb l'Estatut i el reglament de la cambra, "correspon a la Mesa, com a òrgan parlamentari competent per a la qualificació i admissió a tràmit de totes les iniciatives parlamentàries, la tramesa de les sol·licituds de dictamen al Consell".\nA banda d'això, el reglament també va ser utilitzat per a tractar de paralitzar i obstaculitzar el debat parlamentari a través de les peticions de reconsideració. Per uns mateixos acords de la Mesa, Ciutadans, el PSC i el PP van presentar peticions separades que van voler debatre per separat. En diverses ocasions, la presidenta Forcadell va haver de recordar que aquella qüestió ja s'havia debatut anteriorment i que, per tant, s'havia de passar directament a la seva votació.\nLes bases legals de l’1-O\nL’objectiu de les lleis de desconnexió, aprovades el 6 i 7 de setembre, era en primer lloc donar cobertura legal a un referèndum que una interpretació extremadament restrictiva de la legislació espanyola no permetia. En segon lloc, garantir la transició d’una legalitat espanyola a una de catalana en cas de victòria del ‘sí’.\nDe fet, a les 22:50, una hora i mitja després de l’aprovació de la llei del Referèndum el president Carles Puigdemont signava i promulgava la norma, que va entrar en vigor a les 23:13, quan va ser publicada al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya. A les 23:27, el Govern en ple va signar el decret de convocatòria de l’1-O. Ja de matinada, l’executiu cridava a la participació en un anunci institucional i es posava en marxa la web de la votació.\nLa paradoxa la va protagonitzar el secretari segon de la Mesa, el socialista David Pérez. Malgrat que la seva formació no reconeixia la legitimitat de la llei del Referèndum aprovada unes hores abans, la matinada del 7 de setembre va demanar un informe als serveis jurídics per "veure com es pot resoldre el conflicte" entre les previsions de la llei del Referèndum i el que preveia el reglament pel que fa a l'elecció dels membres de la Sindicatura Electoral de Catalunya, l'òrgan independent encarregat de supervisar l'1-O.\nPARLAMENT Qui va parlar més estona al debat de la llei del referèndum? Carlota Camps


La Dra. Carmen Tur es reincorpora a Vall d’Hebron amb un projecte innovador en neuroimatge, big data i IA en esclerosi múltiple | Vall d'Hebron Barcelona Hospital Campus\nLa reincorporació al Cemcat i al VHIR, que formen part del Campus Vall d’Hebron, ha estat possible gràcies al programa Junior Leader Incoming La Caixa.\nReceptora d’una beca postdoctoral Junior Leader Incoming de La Caixa per un període de tres anys, la Dra. Carmen Tur es reincorpora al Cemcat (Centre d’Esclerosi Múltiple de Catalunya) i al Grup de Recerca en Neuroimmunologia Clínica del VHIR, del Campus Vall d’Hebron. Es tracta d’un projecte innovador basat, tal i com explica la Dra. Tur, en “l’anàlisi de les ressonàncies magnètiques cerebrals de pacients amb esclerosi múltiple, per tal de predir el curs clínic de la malaltia mitjançant l’explotació de les característiques morfomètriques i espacials del dany tissular que s’esdevé en aquesta malaltia”. Els models que aplicarà la Dra. Tur no s’han explorat mai de manera sistemàtica en esclerosi múltiple. “Una de les eines que utilitzaré serà la intel·ligència artificial i amb això completarem anàlisis més convencionals sobre com el dany pot estar distribuït a l’espai cerebral”, afegeix. Si els paràmetres establerts serveixen per predir o ajudar a predir la història natural de la malaltia, l’objectiu és implementar-ho a la pràctica clínica afegit als elements actuals, per contribuir a la presa de decisions terapèutiques en funció de la informació aportada per la ressonància magnètica. L’ajut de La Caixa aporta el sou de l’investigador durant 3 anys i permet constituir un equip incorporant un investigador predoctoral i finançament per a la realització del projecte. El director del Cemcat, cap del Servei de Neuroimmunologia Clínica de l’Hospital Universitari Vall d’Hebron i cap del Grup de Recerca en Neuroimmunologia Clínica del VHIR, Dr. Xavier Montalban, celebra la reincorporació de la Dra. Tur. “Es tracta d’un cas d’èxit de retenció del talent format a casa nostra, a Vall d’Hebron”, afirma el Dr. Montalban, “i com a centre receptor amb les bases de dades més completes sobre EM, estic segur que aquest projecte tan innovador assolirà l’èxit que busquem”.\nL’any 2006, la Dra. Carmen Tur va fer la seva residència de neurologia a Vall d’Hebron i va ingressar al Cemcat com a fellow especialitzant-se en esclerosi múltiple. Del 2008 fins el 2010 es va traslladar al National Hospital for Neurology-Queen Square del University College London (UCL) per fer una estada formativa predoctoral. A partir del 2010 treballa al Cemcat com a investigadora i neuròloga, obtenint el títol de Doctor en Medicina l’any 2012, per tornar a Londres al 2013 i emprendre un màster sobre Medical Statistics a la London School of Higiene & Tropical Medicine. Del 2014 al 2020, va treballar a la UCL com a ECTRIMS postdoctoral fellow i metgessa adjunta de Neurologia.


Es tracta de cistes, dòlmens i menhirs que seran declarats Bé Cultural d'Interès Local per millorar-ne la conservació\nacn 02.01.2020 | 00:36\nL'església Vella es troba al nucli urbà de Santa Cristina. Aj. Santa cristina\nL'església Vella es troba al nucli urbà de Santa Cristina.\nL'Ajuntament de Santa Cristina d'Aro protegirà l'església Vella i dotze monuments megalítics més declarant-los com a Bé Cultural d'Interès Local (BCIL). Es tracta de diverses cistes, dòlmens i menhirs. El municipi ja compta amb dos espais protegits a escala nacional: el castell de la Roca de Solius i el dolmen de la cova d'en Daina, com a zona arqueològica. Els tretze elements que es catalogaran, però, seran els primers a aconseguir aquesta protecció. «L'objectiu de la declaració és millorar-ne la protecció, conservació i difusió», va assegurar l'alcaldessa, Lourdes Fuentes. La declaració s'aprovarà per ple i anirà acompanyada d'un informe tècnics, que s'ha encarregat a l'arqueòleg Xavier Niell. Un cop aprovada, l'Ajuntament ho comunicarà al Departament de Cultura per tal que l'inscrigui al Catàleg del Patrimoni Cultural Català. També es comunicarà als propietaris dels terrenys perquè, a excepció de l'església, la resta es troben en finques privades.\nUn cop sigui una realitat, el consistori es planteja altres accions de protecció com ara establir una àrea de protecció del seu entorn, fer-hi excavacions, restauracions o organitzar visites guiades.\nL'església Vella es troba al nucli urbà de Santa Cristina. El seu origen és romà i va passar a ser església paleocristiana, i en els segles VIII o IX, església d'estil preromànic. Al segle XI es va abandonar per una església nova a uns 300 metres. «Potser sense la seva existència el poble de Santa Cristina no hauria existit mai», remarca el redactor de l'informe.


"Dies quotidians en temps de guerra" és el primer itinerari de la Taula de la Memòria Històrica de l’Eixample\nMercè Alsina | dimarts, 29 de maig del 2018, a les 18.38\nEl 29 de maig del 1937, Barcelona va patir un dels bombardejos feixistes de la Guerra Civil. Set avions trimotors Junkers, procedents de Palma de Mallorca, van llençar les bombes que van provocar 64 morts i 88 ferits a tot Barcelona. Alguns dels projectils van caure a l’Eixample. Per això, la Taula de la Memòria Històrica ha escollit aquest dimarts, 29 de maig, per presentar la ruta Dies quotidians en temps de guerra. L’itinerari vol mostrar l’impacte del conflicte en la vida quotidiana dels veïns de l’Eixample.\nLa ruta comença als Convent de les Serves de Maria, on els milicians s’organitzaven per donar resposta a l’alçament. “Es va requisar pels anarquistes, per la CNT i es va convertir en un centre de detenció però sobretot també en una caserna on les persones que volien allistar-se de manera voluntària per combatre el cop d’estat feixista, arribaven aquí i s’apuntaven a la llista de les milícies”, explica la Mar Trallero, autora de la guia.\nUna visió històrica diferent\nL’itinerari continua després per sis punts de l’Eixample. Tots amb històries que canvien la mirada sobre el barri. Carme Méndez, consellera de Memòria Històrica del districte de l’Eixample, explica que recuperar aquests itineraris va ser un dels primers projectes de la Taula, precisament per poder donar una “visió històrica diferent de les persones, dels barris, de la història que s’havia fet fins aquells moments”.\nPer això, també s’ha editat una publicació per explicar la transcendència que va tenir la Guerra Civil en la quotidianitat d’un barri. La guia es podrà trobar en els centres cívics a partir de la tardor, quan també començaran a funcionar les rutes.\n— memòria històrica


Reconnecta - feelchillexperience\nDes de la meva pròpia experiència sento que la millor manera de fer-ho és a través de la re-connexió amb un mateix, amb la nostra natura i essència més pura.\nSóc una apassionada del cos humà i de tot allò que té a veure amb la salut, les teràpies naturals i les tècniques de massatge, treballant des de fa anys com a terapeuta.\nDesenvolupo la meva feina a través del projecte RECONNECTA, amb l’objectiu d’acompanyar i ajudar a millorar la salut i el benestar de les persones a través de les teràpies, els massatges i també de l’activitat física i el moviment. Tot d’una manera integrativa, creant sinèrgies entre el moviment corporal i la seva quietud reparadora, facilitant així un espai idoni per a que el cos s’expressi i pugui recuperar la seva força i potència inherents.\nEs realitzarà una sessió de PILATES, seguint el mètode original de Joseph Pilates i la metodologia STOTT. Serà apte per tots els nivells de condició física, i obert a nens i nenes a partir de 6 anys. L’objectiu de l’activitat és donar a conèixer aquesta disciplina, la qual promou l’enfortiment del nucli (core), reeducant i millorant la postura corporal. Es treballa tant l’equilibri com la flexibilitat a través de la consciència cos-ment, ajudant a prevenir i/o recuperar lesions, dolors o molèsties.\nLa CARPA serà un expositor de les diferents teràpies que es realitzen des de RECONNECTA. També es disposarà d’una camilla on s’oferirà a qui vulgui realitzar una teràpia. Les teràpies que hi haurà disponibles són:\n– BIODINÀMICA CRANISACRAL: teràpia manual molt suau i profunda d’acolliment i escolta de tot allò que succeeix en el cos en el moment present, acompanyant-lo en el seu procés de reequilibri i sanació a través de la pròpia quietud i potència inherent.\n– POLARITAT: teràpia que combina tradicions curatives d’orient com l’ajurveda i la medicina xinesa, i d’occident com l’osteopatia, neuropatia i quiropràxia. Es tracta d’un sistema holístic enfocat a la construcció de la salut, ajudant-nos a restablir el lliure flux d’energia vital\n– REIKI: teràpia de canalització i transmissió d’energia vital a través de la imposició de mans, amb l’objectiu d’obtenir equilibri i pau en tots els nivells: físic, mental, emocional i espiritual\n– QUIROMASSATGE: mètode d’exploració i tractament manual a través de diferents tècniques de massatge com a eina amb efectes sobre la regulació del dolor, la sensació general d’energia, els estats d’ànim, el cansanci i sobre el nostre benestar en general.\nA més, s’utilitzarà la carpa compartida amb RECONNECTA per promocionar també les activitats i serveis ofereix NATURAFIT: entrenaments a la natura, tallers de moviment i joc, banys de bosc, tallers, xerrades, retirs, etc.


Balneari de Blancafort | Visita La Garriga\nBalneari de Blancafort\nL’establiment pioner del termalisme contemporani de la Garriga\nEl Balneari Blancafort va néixer l’any 1840, quan en Joan Blancafort va fer instal·lar al seu modest hostal quatre banyeres revestides de rajola de València, que rebien aigua termal a través d’una conducció al carrer Banys.\nA partir d’aquí, el negoci i les seves instal•lacions no van fer una altra cosa que créixer i modernitzar-se, convertint-se en el negoci termal capdavanter de la Garriga. El seu edifici central, amb unes galeries en forma d’U, no va agafar la seva forma definitiva fins al 1922, quan el Balneari Blancafort ja era el pal de paller de l’estueig burgès al poble i la rodalia.\nPer les seves instal•lacions hi va passar gent com Jaume Balmes, Jacint Verdaguer,\nEnric Prat de la Riba, Narcisa Freixas, Eugeni d’Ors, Puig i Cadafalch, Francesc Cambó o el general Primo de Rivera, entre molta d’altra.\nDurant la Guerra Civil, el Balneari Blancafort va fer les funcions d’hospital militar. Les tasques de reconstrucció posteriors al conflicte van ser complexes, però es va tornar a convertir en un establiment de referència i va allotjar algunes de les figures més prominents del nou règim. A l’inici del segle XXI va patir, de nou, una reforma important, amb l’ampliació de les seves instal•lacions, fins a obtenir el seu aspecte actual.\nActualment l'Hotel Balneari Blancafort és un Hotel de 4 estrelles, descobreix tots els serveis que pot oferir\nHotel Blancafort |Museu Virtual Targeta Postal de Catalunya


Qui li havia de dir a George Gershwin (1898-1937) que un parell de minuts de la seva òpera Porgy and Bess (1935) es convertirien en un tema musical mundialment conegut i cantat generació rere generació!\nMolta gent en fa reculls, i nosaltres també. A Spotify hi trobareu la playlist Summertime de "merceirai": Hi ha la primera versió de l'òpera, la d?Ella Fitzgerald amb Louis Armstrong de 1957, la interpretació d'Ella Fitzgerald de 1958, les interpretacions de Charlie Parker i Oscar Peterson, tres versions de Janis Joplin, dues de Nina Simone, les versions de Renée Fleming, Kiri Te Kanawa, Kathleen Battle i Leontine Price i algunes altres.\nI a continuació trobareu unes quantes adreces de You Tube. Entre una cosa i l'altra tindreu una certa panoràmica...\nVersió en òpera com la original\nLouis Armstrong / Ella Fitzgerald 1957\nElla Fitzgerald 1968\nRay Charles / Cleo Laine 1976\nNorah Jones 2003\nJoe Pass 1992