Dures crítiques d'Àngels Barceló contra Torra i Colau\nÀngels Barceló critica Torra i Colau per no saludar Felip VI públicament al MWC\nLa periodista, també en contra de la «política hooligan» de Puigdemont i Arridamas i de les declaracions de Casado sobre l'avortament\nper Redacció dimarts, 26 de febrer 2019 - 16:45h\nEl president Torra i el rei Felip VI van encaixar les mans prèviament a la seva visita al MWC, en privat | CatalunyaDiari.cat\nÀngels Barceló no té pèls a la llengua quan es tracta de valorar els líders polítics i les seves 'jugades'. En el seu últim article, sota el titular 'Política hooligan', ha criticat durament el president de la Generalitat, Quim Torra, i Ada Colau, alcaldessa de Barcelona, per la 'no salutació' pública al rei Felip VI durant el Mobile World Congress a Barcelona, tot i que sí van encaixar les mans en privat.\n«Com veuen, tot molt instructiu i edificant», deia la periodista amb ironia a les seves paraules per la Cadena SER. Barceló considera que aquest tipus de comportaments no contribueixen gens «a la solució del problema». «És la política 'hooligan'», afegia, explicant que és el tipus de política «que es porta ara», sense pensar en les conseqüències ni destinada a buscar solucions, sinó al contrari, destinada a «mantenir viu el conflicte». «Perquè sense ell hi ha polítics i formacions que no saben què fer».\nEn una crítica generalitzada a una política «que busca mantenir el conflicte», tampoc se n'escapa Ciutadans. «A Pedro Sánchez li diuen de tot per haver intentat el diàleg, el que seria fer política, i els qui li diuen de tot, prefereixen una 'performance' a Waterloo», escriu també Àngels Barceló referint-se a la visita d'Arrimadas a Puigdemont, a Bèlgica.\nLa periodista també té retrets per a Arrimadas i Casado\n«Estrambòtica visita d'Inés Arrimadas a Waterloo», defineix Àngels Barceló. Considera que la líder de Ciutadans va donar-li a Puigdemont tot el protagonisme «que ell vol i no hauria de tenir». Creu que Ciutadans i Puigdemont necessiten precisament aquest protagonisme per fer política.\nI el que ha fet esclatar la periodista contra el líder del PP, Pablo Casado, han estat les seves últimes declaracions sobre l'avortament. Casado proposa tornar a la llei d'avortament de Felipe González, de 1985, que permetia avortar en les primeres setmanes d'embaràs, només en casos de violació, malformacions del fetus o perill per a la salut de la mare.\n«Ell, tan masculí, i des de la seva experiència, vol explicar-nos què és el que portem dins les dones quan estem embarassades», critica Barceló. «A més no sap comptar, entre les catorze setmanes, que és el que diu la llei d'avortament, i les vint de les quals ell parla», afegia. Segons el líder del PP, la mesura faria que naixessin més nens i nenes i afavoriria el finançament de les pensions.\nTambé et pot interessar: Inés Arrimadas fa un discurs davant la casa de Puigdemont a Waterloo\nLydia Lozano, destrossada, plora la pèrdua d'una de les seves millors amigues\nInés Arrimadas Ada Colau Pablo Casado Rei Felip Àngels Barceló Quim Torra


Meritxell Benedí: Què s’espera ara del Sistema de Serveis Socials? - Social.cat\nQuè s’espera ara del Sistema de Serveis Socials?\nDivendres, 6 de novembre de 2020 | 09:00 h\nÉs presidenta de l'Institut Català de les Dones. Abans, ha estat directora general de Serveis Socials de la Generalitat de Catalunya. Llicenciada en Història, Màster en Estudis del món contemporani i en Direcció pública. Ha treballat al sector editorial, com a investigadora i com a consultora i directiva pública a l'Ajuntament de Barcelona i la Generalitat de Catalunya. També ha treballat com a responsable de l'àrea d’apoderament personal a la Fundació Surt.\nCom exposaven la Sara Moreno i la Sònia Ezquerra al II Congrés Internacional per a l’Erradicació de les violències masclistes, ens trobem davant d’una crisi del sistema de cures, formal i informal que ha fet evident la centralitat política i econòmica i l’objecte de la xarxa de cures: l’acompanyament a l’autonomia personal, la resposta a les necessitats socials.\nEn l’àmbit informal, els darrers mesos hem vist com la crisi (que ja ens afectava a totes) s’ha accentuat quan no hi ha prou dones per sostenir les cures de tota la família, i ha impactat greument sobre les desigualtats en el repartiment de les tasques en l’àmbit familiar. És en el moment en què es desborden les cures en l’àmbit familiar que s’ha de recórrer al sistema formal de cures, especialment pel que fa a l’atenció de les necessitats socials de les persones adultes.\nEn l’àmbit formal de cures, aquesta crisi ha fet que el Sistema català de Serveis Socials faci un pas endavant per considerar-se a si mateix com a servei essencial. I en els mesos que venen, que sabem que seran molt durs, la resposta que hem de donar des de tots els racons del sistema ha de ser coherent amb la idea que, sense un sistema públic fort i estructurat que atengui les necessitats socials, la vivència, l’impacte i la recuperació de la crisi empitjoraran encara més les condicions de vida de la nostra societat.\nPer això hem de tenir en compte que la ciutadania espera que, com a pilar de l’Estat del benestar, estiguem a l’altura i, simplement, hi siguem.\nDes del Govern, malgrat que encara hem de recuperar l’impacte d’anys de desinversió en el Sistema català de Serveis Socials i som lluny del reconeixement social del sistema de cures, l’aposta és clara i està ben lluny de les polítiques d’austeritat que van caracteritzar la resposta a la crisi de 2008: les conseqüències de la Covid-19 s’afronten a partir de l’enfortiment del sistema, de la idea que les cures han d’estar al centre, i de la inversió pública. Perquè només des d’aquesta perspectiva respondrem a les necessitats de la ciutadania i ens en sortirem com a país.\nSistema català de Serveis Socials


Proves d’esforç: Protocols a mida | Activitat i salut\nEl desenvolupament inicial de les proves d’esforç amb tapis rodant es va basar en protocols definits en la variació de la velocitat i la inclinació de la cinta i la cadència i la càrrega externa en el cicloergòmetre.\nPer la fissiologia de l’exercici és important posar en marxa protocols que garanteixin l’especificitat per cada individu; la importància de la durada d’un protocol de prova d’esforç ha estat emfatitzat en diferents estudis en els quals s’evidencia que aquells protocols de curta durada són superiors per predir el valor de VO2 màx. En alguns casos d’individus ben entrenats, protocols de curta durada, propers als vuit minuts han demostrat ser òptims en la determinació de VO2 màx.\nDegut a la variabilitat de l’entrenament i l’estat de salut, es fa precís utilitzar un nomograma que permeti efectuar un càlcul acurat dels requeriments de velocitat i inclinació per aconseguir proves amb una durada aproximada de 8 a 10 minuts. L’objectiu d’aquest projecte va ser elaborar un sistema que permetés determinar els increments en les demandes metabòliques en protocols en cinta rodant o cicloergòmetre.\nL’originalitat de la proposat rau en que amb uns càlculs relativament senzills es poden individualitzar protocols vàlids, amb increments lineals en la demanda de VO2 màx. a partir de la definició de variables com són la durada del protocol i dels diferents estadis que el composen.\nEs molt important entendre la importància d’una correcte estimació de VO2 màx. Els errors en aquesta estimació influenciaran la durada dels actuals protocols de les proves d’esforç. La durada òptima hauria d’estar entre 8 i 12 minuts; els individus entrenats haurien de fer proves amb una durada més propera als vuit que nos pas als dotze minuts. En molts casos, una durada superior en el protocol escollit pot provocar la fatiga de l’individu, amb el risc de infraestimar el VO2 màx. real.\nIndividualitzar el protocol\n1.- Fer una estimació de la VO2 màx. de l’individu (ml/kg/minut) amb taules de referència.\n2.- Determinar la velocitat d’inici de la prova d’esforç (1 milla= 1,609 Km.)\n3.- Determinar el VO2 corresponent a aquesta velocitat, segons els valors de la taula adjunta:\n4.- Calcular l’increment esperat de VO2 (VO2 màx. esperat – VO2 inicial)\n5.- Determinar la durada presumible de la prova d’esforç.\n6.- Determinar la durada del primer estadi de la prova d’esforç (periode d’escalfament).\n7.- Calcular la durada del protocol, excloent el primer estadi (Durada total-durada del primer estadi).\n8.- Determinar el protocol d’increment de VO2/minut (Δ VO2/durada del protocol -minuts-).\n9.- Establir la durada de cada un dels estadis de la prova (minuts).\n10.- Determinar el protocol d’increment de VO2 per estadi (Δ VO2 * temps de l’estadi)\n11.- Determinar l’increment de velocitat amb una elevació del 0% ([Δ VO2 * temps de l’estadi]/5.36) i arrodonir-ho.\n12.- Determinar la velocitat màxima de la prova tenint en compte “k” increments a partir de la velocitat inicial. (Cal estar segur que l’individu examinat podrà còrrer comfortablement a aquesta velocitat).\n13.- Determinar quin és el valor de Δ VO2 en funció del percentatge d’elevació per a aquesta velocitat màxima.\n14.- Calcular l’increment en el % d’elevació en funció de l’increment de VO2 / estadi.\nEl protocol final es determina a partir de la velocitat inicial i durada del primer estadi, augmentant la velocitat fins arribar a la màxima, amb el temps determinat per a cada període i posteriorment augmentar el grau d’elevació, també en el temps determinat per a cada període, fins arribar a la fatiga.\n1.- Suposem un individu que, per les sèves caractéristiques i edat estimem un consum màxim de VO2 de 45 ml/kg/minut.\n2.- Decidim iniciar la prova d’esforç a una velocitat de 4,8 Km/hora (3,0 mill/hora).\n3.- El valor de VO2 per aquesta velocitat inicial és de 19,58 (ml/Kg/min.) – Veure taula-\n4.- L’increment esperat de VO2 és de 45 – 19,58 = 25,42\n5.- Planificarem la prova d’esforç perquè tingui una durada de 10 minuts.\n6.- El període d’escalfament previst serà de 2 minuts.\n7.- El període efectiu de la prova l’estimem en 8 minuts (10′ totals – 2′ escalfament)\n8.- L’increment de VO2 en cada estadi serà de 25,42 / 8 = 3,17\n9.- Planificarem els estadis de la prova amb augments graduals cada minut\n10.- L’increment de VO2 serà de 3,17 (3,17 * 1). [Si haguessim optat per increments cada 30”, aquest increment hagués estat de 3,17 * 0,5 = 1,58].\n11.- L’increment de velocitat en cada estadi de la prova serà de 3,17 / 5,36 = 0,59 mill/h = 0,95 Km/h, que arrodonirem a 1 Km/hora.\n12.- La velocitat màxima de la prova serà de 4,8 Km/hora + 8 Km/hora= 12,8 Km /h.\n13.- Per aquesta velocitat, (8 mill/hora),el Δ VO2 és de 1,93.\n14.- El percentatge d’elevació a aplicar serà de 3,17/1,93 = 1,64, que arrodonirem a 1,7.\nEl protocol definitiu serà un període d’escalfament de 2 minuts a 4,8 Km/h, amb augments d’1 Km /h cada minut i després augmentar 1,7 % la inclinació de la cinta cada minut fins arribar a la fatiga.\nAdaptat de: Robergs RA. Simplified method and program for incremental exercise protocol development. Journal of exercise Physiology on line. 2007; 10(2): 1-23


Govern licita els treballs definitius per estabilitzar un tram de la carretera de Fontaneda - Altaveu el diari digital d'Andorra\nGovern licita els treballs definitius per estabilitzar un tram de la carretera de Fontaneda\nEs van fer una primeres obres de pas alternatiu arran d'un deteriorament sobtat de la calçada\n07/07/2021 (18:42 CET)\nEl tram on es faran els treballs. COMU SANT JULIÀ DE LÒRIA\nEl Govern ha aprovat, la licitació dels treballs d’estabilització d’un tram de la CS-140 a Fontaneda. L’actuació preveu estabilitzar de forma definitiva la zona, després de les obres de pas alternatiu que es van realitzar, al punt quilomètric 5,6, l’any passat arran d’un deteriorament sobtat de la carretera.\nLes obres consisteixen en la restitució de dos carrils de circulació de 4 m d’amplada i a diferent nivell arran de la problemàtica del moviment geològic present a la zona. Els volums d’excavació en sòls es preveu de 455 m3, mentre que en roca es preveu de 1818 m3. La longitud total d’actuacions és d’uns 180m.\nEn relació als murs i estabilitzacions, es preveu un mur de maçoneria i de formigó armat per suportar la nova plataforma viària. Es preveu una malla de bulons de 3x3 m, amb una malla de triple torsió en les zones de roca, i una geomalla reforçada en les zones de cobertura vegetal. També es preveuen obres al subsòl a base de micropilots i ancoratges, a fi de poder mantenir estable la part alta del cercle de trencament present a la zona.\nEl concurs públic és de caràcter nacional, procediment obert i modalitat ordinària. Les empreses interessades tenen temps fins el proper 1 de setembre per presentar oferta.


2.874 persones sol·liciten l'ajut per a professionals de la cultura | betevé\nPer accedir-hi cal que els ingressos dels tres primers trimestres del 2020 no superin els 13.000 euros bruts\n(ACN) Un total de 2.874 persones han sol·licitat des de divendres l’ajut de 750 euros per a professionals de les arts escèniques, arts visuals, música i d’altres activitats culturals, siguin artístiques, tècniques o de docència, segons han informat font del govern a l’ACN. Amb set dies naturals per presentar les peticions, l’ordre de recepció no es tindrà en compte per a l’atorgament dels ajuts, que esperen arribar a més de 8.000 professionals amb un pressupost total de 6,5 milions d’euros.\nPer accedir a l’ajuda cal que els ingressos dels tres primers trimestres de 2020 no superin els 13.000 euros bruts. En el cas que el nombre de sol·licituds superi la partida disponible es prioritzaran aquelles persones de menys ingressos.\nDesprés d’anunciar aquests ajuts per als treballadors de la cultura, el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies va frenar-los, en un primer moment, pel col·lapse del sistema en les ajudes per als autònoms (que anaven per ordre de sol·licitud telemàtica) en espera de trobar sistema més adequat. D’aquesta manera, divendres passat es va obrir finalment la convocatòria.\n— Art — arts escèniques — coronavirus — subvencions


Nadal derrota amb patiments Gulbis i jugarà els quarts de final d'Indian Wells amb Federer\nNovak Djokovic, Roger Federer, Andy Murray i Rafa Nadal no han fallat en els vuitens de final del primer Masters 1000 de la temporada\n4 min. Barcelona 14/03/2013 11:12\n260x366 Rafa Nadal / Michael Nelson / Efe Rafa Nadal / Michael Nelson / Efe\nNovak Djokovic, Roger Federer, Andy Murray i Rafa Nadal no van fallar en els seus respectius partits durant la jornada de matinada a Indian Wells, primer Masters 1000 de la temporada, i es van classificar per a quarts de final. El serbi Novak Djokovic, primer favorit del torneig, es va imposar sense problemes al nord-americà Sam Querrey per 6-0 i 7-6 (6), i s'enfrontarà en quarts de final al francès Jo-Wilfried Tsonga, que va tenir dificultats per superar el canadenc Milos Raonic, encara que finalment ho va fer amb un resultat de 4-6, 7-5 i 6-4 en una hora i 54 minuts.\nEl serbi va dominar el primer set valent-se d'un important percentatge de punts guanyats amb primer servei (83%) i amb efectius trencaments de servei en moments decisius que li van permetre endur-se la primera ronda sense perdre cap joc. No obstant això, el segon set va ser més disputat i va arribar fins al 'tie break', en què Djokovic va haver d'exercir el seu paper de número u amb el que finalment va aconseguir tancar la mort sobtada, i amb això, la trobada.\nRafa Nadal va patir, va resistir i va acabar per donar la volta al seu duel davant el letó Ernests Gulbis, a qui va superar per 4-6, 6-4 i 7-5 en dues hores i 33 minuts. El balear, que suma la seva quarta victòria en quatre partits contra Gulbis, es mesurarà en quarts de final amb el suís Roger Federer. Serà la primera vegada que tots dos tennistes es trobin en aquesta fase d'un torneig. En l'última ronda Gulbis va arribar a estar 4-5 per davant, i no obstant això Nadal va aguantar l'envestida, va aprofitar una baixada de joc del seu rival i va donar el cop de gràcia amb tres boles de partit a favor seu. Va deixar escapar les dues primeres, però a la tercera va sentenciar i va servir en safata el clàssic davant Federer.\n"Guanyar partits en dies com avui és més important que mai per a mi. Estic molt content amb el que vaig fer a la pista, especialment per la meva actitud. Amb tots els problemes [del genoll], vaig poder mantenir la concentració. Ser més agressiu. Vaig buscar els cops més que ell. Però Gulbis va estar increïble també en els punts importants. És realment dur, guanyar-lo", va explicar Nadal.\nEl suís Roger Federer va patir per derrotar el seu compatriota Stanislas Wawrinka per 6-3, 6-7 (4) i 7-5 en dues hores i 20 minuts de partit. Wawrinka, a qui el seu compatriota mai no ha guanyat un desempat, es va posar per davant de seguida, aprofitant una discussió de Federer amb el jutge de línia. No obstant això, el vigent campió es va recompondre ràpidament i es va mostrar molt més calmat en els instants decisius. Tots dos tennistes s'havien mesurat fins avui en 13 ocasions. Només una vegada va sortir victoriós Wawrinka (Montecarlo, 2009).\nEl britànic Andy Murray va superar per 7-6 (4) i 6-4 l'argentí Carlos Berlocq en una hora i 56 minuts. El seu pròxim rival serà l'argentí Juan Martín del Potro, a qui no s'enfronta des de 2009. L'escocès va treure profit dels 8 punts obtinguts de servei directe però no ho va tenir fàcil davant un contrincant, número 85 en el rànquing de l'ATP, que venia amb la moral pels núvols després de desfer del japonès Kei Nishikori i que no va donar per perduda cap bola al llarg del xoc. Per la seva part del Potro va gaudir d'una plàcida victòria sobre l'alemany Tommy Haas per 6-1 i 6-2 en 66 minuts de partit.\nIndividual masculí. Quarta ronda:\nKevin Anderson (RSA) a Gilles Simon (FRA, 13) per 6-3, 1-6 i 6-4\nJo-Wilfried Tsonga (FRA, 8) a Milos Raonic (CAN, 17) per 4-6, 7-5 i 6-4\nTomas Berdych (CZE, 6) a Richard Gasquet (FRA, 10) per 6-1 i 7-5\nRoger Federer (SUI, 2) a Stanislas Wawrinka (SUI, 18) per 6-3, 6-7 (4) i 7-5\nAndy Murray (GBR, 3) Carlos Berlocq (ARG) per 7-6 (4) i 6-4\nJuan Martín del Potro (ARG, 7) a Tommy Haas (GER, 19) per 6-1 i 6-2\nRafael Nadal (ESP, 5) a Ernests Gulbis (LAT) per 4-6, 6-4 i 7-5\nNovak Djokovic (SRB, 1) a Sam Querrey (USA, 23) per 6-0 i 7-6 (6)\nIndividual femení. Quarts de final:\nMaria Kirilenko (RUS, 13) a Petra Kvitova (CZE, 15) per 4-6, 6-4 i 6-3\nMaria Xaràpova (RUS, 2) a Sara Errani (ITA, 5) per 7-6 (6) i 6-2


Enric I. Canela » Blog Archive » Paràlisi en els canvis al CNIO\nEl tema de la direcció del CNIO i el conflicte generat per Mariano Barbacid continua viu.\nAquest matí llegia que el govern espanyol si que admet el que proposava Barbacid, ho millor ho admetia. L’antecedent és el de la creació del Consorci Tecnològic de l’Energia d’Astúries el 2009, que, segons consta en el seu web, està inscrit en el Registre Especial d’Agrupacions Empresarials Innovadores del Ministeri d’Indústria. Aquesta societat està constituïda per dues fundacions (una d’elles, Asturiana de l’Energia, és pública i administra l’AIE) i 29 empreses del sector energètic (entre elles Acciona, Unión Fenosa i Duro Felguera). No discutim si l’advocat de l’Estat té raó, potser sí i no es pot fer, però per què es va poder fer el Consorci Tecnològic de l’Energia d’Astúries el 2009?\nPer acabar-ho d’adobar Rafel Perea (veure Un nuevo fármaco contra el cáncer) parla de mercantilització d ela recerca, A banda de criticar a Mariano Barbacid diu que li agradaria pensar que el Ministeri s’oposa al que proposa Barbacid per tal que el fàrmac sigui accessible gratuïtament als que no tenen mitjans (més o mensy).\nPer la seva banda, el patronat del Centro Nacional de Investigaciones Oncológicas (CNIO), reunit avui a Madrid durant més de dues hores, no ha nomenat cap director nou perquè segons han comunicat volen desvincular d’aquest procés de les filtracions i contaminacions que s’han produït durant els últims dies als mitjans de comunicació sobre els possibles candidats. Ara la comissió delegada del Patronat té de termini fins el 22 de juny per presentar una llista de candidats. Em sembla que fins el 22 de juny no desvincularan res de res.


Campanya de Google Ads per a serveis internacionals: European Moving\nGoogle Ads ofereix l'oportunitat de fer créixer un negoci en l'àmbit internacional\nGoogle Ads, la plataforma publicitària de Google, permet crear campanyes promocionals tant a nivell local i nacional, com a nivell internacional. Aquest últim àmbit, l'internacional, sol ser un dels grans oblidats per a moltes empreses. Habitualment, perquè no entra en els seus plans expandir el negoci a altres països. Si bé hi haurà casos en què aquest tipus de creixement no és viable, en altres pot ser una oportunitat d'evolució per a l'empresa.\nEn aquest sentit, European Moving, una empresa de mudances internacionals, ha confiat en La Teva Web per al desenvolupament de la seva campanya de Google Ads a Espanya. Originària del Regne Unit, European Moving ha anat incrementant la seva presència en diferents països europeus, tant per les possibilitats que comentàvem abans que ofereix Google Ads, com per les característiques del servei que ofereix. Revisem com hem enfocat aquesta campanya de Google Ads per a un servei internacional.\nDetectar en quins mercats podem promocionar-nos\nAbans de començar una campanya internacional amb Google Ads, hem de realitzar un estudi de mercat per determinar la viabilitat de la mateixa en els països on vulguem anunciar-nos. D'una banda, podem trobar-nos amb restriccions publicitàries per al nostre sector que varien segons el país, tant de la pròpia plataforma de Google Ads, com de la legislació vigent del territori.\nD'altra banda, hem de detectar les paraules clau que s'utilitzen al país on vulguem activar una campanya. Això definirà tant l'orientació de la publicitat, com els continguts d'anuncis i landing page, ja que haurem de adaptar-los a com busquen els usuaris en aquest país.\nA més, aquest procés també ens servirà per determinar si realment hi ha un volum suficient d'usuaris perquè ens surti rendible l'activació d'una campanya amb Google Ads, i detectar el grau de maduresa i competència del sector.\nEn el cas d'European Moving, vam realitzar aquest procés per determinar quines paraules clau treballaríem per a les campanyes orientades a Espanya.\nOferir contingut adaptat a cada país\nExcepte en casos puntuals, quan activem una campanya de Google Ads en un altre país, haurem d’adaptar la nostra comunicació a aquest. Això implica la traducció i localització dels continguts, tant en anuncis com a les nostres landing page, i l'adaptació dels mateixos a les característiques del nostre públic objectiu en aquest país.\nPer exemple, en alguns països podrem treballar WhatsApp com a mètode de contacte, mentre que en d’altres s'utilitzaran altres serveis de missatgeria o, directament, les trucades telefòniques.\nEl web de European Moving ja estava adaptat al públic espanyol, tant en la traducció dels continguts com en el serveis oferts.\nEstructura de les campanyes de Google Ads internacionals\nA l'hora de començar a crear la nostra campanya de Google Ads internacional haurem de seguir una sèrie de pautes a nivell d'estructura per a organitzar-la correctament. D'una banda, idealment cada campanya anirà orientada a un únic país i idioma.\nD'altra banda, a nivell de campanya podem definir les opcions d'ubicació dels usuaris. Depenent dels nostres objectius, haurem d'escollir una opció o una altra, que inclouen:\nUsuaris que estiguin al país que hem definit.\nUsuaris que mostrin interès pel país que hem definit.\nLa combinació de les 2 opcions anteriors.\nPer exemple, si oferim els nostres serveis únicament a usuaris que es trobin dins del país definit, haurem d'escollir la primera opció. Si no ho fem, arribarem a usuaris que es trobin en altres ubicacions.\nMés enllà de Google Ads\nDeixant de banda Google Ads, si volem oferir els nostres serveis a nivell internacional haurem de tenir en compte altres aspectes. Atès que rebrem visites al web que es traduiran en formularis, trucades telefòniques i altres vies de contacte, haurem de ser capaços de donar resposta a aquestes consultes en l'idioma dels usuaris.\nUn altre punt a valorar és la disponibilitat horària per atendre els nostres potencials clients. Si hi ha un canvi horari rellevant al país de destinació de la campanya o l'horari comercial és diferent, haurem d'ajustar el nostre horari d'atenció al client en concordança. Aquests i altres aspectes logístics també afectaran a la nostra campanya en un altre país.\nL'abast internacional de les campanyes de Google Ads és una gran oportunitat d'expansió per a moltes empreses. Si voleu treballar amb aquest tipus de publicitat i donar un impuls al vostre negoci, tal com hem fet amb European Moving, no dubteu a contactar amb nosaltres.\nEl remarketing i retargeting són tècniques per convèncer potencials client


GODALL AL DIA\nGodall al vídeo PDR 2014-2020\nL'honorable consellera del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, la senyora Meritxell Serret, ha fet la presentació del vídeo "Programa de Desenvolupament Rural de Catalunya PDR 2014-2020", on hem pogut participar i col·laborar.\nGodall a Catalunya Informació\nEl programa Economia i Empresa, de Catalunya Informació, ens ha convidat a presentar la nostra empresa i explicar el nostre cicle tancat per a l’elaboració d’embotits, frescos, curats i cuits. Economia i Empresa, que s’emet els dilluns a les 20h i està conduït per Nati Adell, parla de l’actualitat econòmica explicada de forma planera i a fons, amb exemples de com l'empresa s'obra al món, personatges claus de l'actualitat i l'anàlisi dels millors experts.\nEl programa es va emetre el passat 18 de maig i podeu escoltar la nostra intervenció a partir del minut 29.\nGodall al programa Cafeïna\nEl programa Cafeïna, el magazine de tarda de Lleida Televisió, va fer un reportatge d’Olius el passat 17 de desembre de 2014. El programa es va rodar en la Cripta de l’església de Sant Esteve i podeu veure la nostra aparició a partir del minut 37.\nDel 20 al 23 d’octubre, s’ha celebrat a Barcelona el Fòrum Gastronòmic 2014, la cita bianual que reuneix les últimes tendències gastronòmiques, els millors cuiners i un amplíssim ventall d’activitats i conferències en relació a l’alimentació. Aquest certàmen inclou, també, un espai per expositors on hem sigut presents amb un stand. A Granja Godall, ens mantenim al costat de la gastronomia més puntera sempre apostant per productes de qualitat amb el gust i elaboració tradicional.\nGodall al Regió7\nEl Regió7 del passat 31 de juliol de 2014 es va fer ressó de la nostra història. En un artícle publicat al diari de la Catalunya central, s’explica el cicle tancat de producció que duem a terme per elaborar els nostres productes; des del cultiu del cereal, passant per la fabricació de pinso i la cria dels porcs, fins arribar a l’obrador on fem els nostres productes.\nEn el text també hi descobrireu detalls de la nostra història i família. Us convidem a llegir l’article sencer en aquest enllaç.\nFira de Sant Isidre 2014\nDel 16 al 18 de maig de 2014, s’ha celebrat a Solsona, com cada any per aquestes dates, la Fira de Sant Isidre, patró de la pagesia. Aquesta cita reuneix, cada any, tots els elements de la vida i treball a pagès, amb activitats per a petits i grans, juntament amb mostres de bestiar, artesania, …\nEn el nostre estand d’aquest any hem realitzat un concurs en el que sortejàvem, entre totes les compres superiors a 20 €, tot un any de llonganissa gratis. El sorteig es va celebrar el darrer dia de la fira al nostre estand i la guanyadora va ser Isabel Sánchez González. Desitgem que la gaudeixis en família! El proper any més!\nGodall al programa Aliments i Territori\nEl programa Aliments i Territori, de Lleida Televisió, va fer-nos un reportatge que es va emetre el passat 20 de desembre de 2013. Aliments i territori és un programa que serveix d'aparador a tots aquells productes de qualitat de casa nostra. A través d'un recorregut pels diferents comarques lleidatanes, coneixerem els productes i la seva essència, la seva gent, el seu entorn que els defineixen i els fan singulars.


La cita del Mundial a Sant Julià no es farà almenys fins al setembre\n21/05/2020 - 07:10 Marc Basco Andorra la Vella\nLa Federació Internacional de Motociclisme anuncia que l’inici del Campionat del Món s’endarrereix per la Covid-19\nDeu anys del primer ball\n21/05/2020 - 07:07 Ivan Álvarez Andorra la Vella\nEl 20 de maig del 2010 Francesc Solana va ser presentat com a director general del BC Andorra.\nEls treballadors de l'Ultra Trail creuen que és injust acabar amb la prova\n20/05/2020 - 06:23 Redacció Andorra la Vella\nEn una carta conjunta lamenten la decisió, la qual els va agafar per sorpresa\nEl 1r Trofeu e-Kata Covid-19, en marxa\nAquesta setmana han començat les primeres eliminatòries del Trofeu e-Kata Covid-19 de karate.\nMarc García fitxa per la Montanyesa\nL’internacional Marc García s’ha convertit en el segon fitxatge per a la propera temporada de la Montanyesa, equip barceloní que va acabar la temporada com a líder del seu grup de Primera Catalana.\nL'RFEF proposa la segona quinzena de juliol per al play-off a Segona A\n20/05/2020 - 07:18 Redacció Madrid\nLa Reial Federació Espanyola de Futbol (RFEF) va publicar ahir una circular informativa en què avança als clubs les línies en què està treballant per al desenvolupament dels play-off d’ascens a Segona Divisió A i Segona Divisió B.\n20/05/2020 - 07:14 Redacció Andorra la Vella\nL’equip de capacitats especials del MoraBanc Andorra ha tancat la seva primera temporada abans del que voldria per les circumstàncies de la crisi sanitària de la Covid-19 que han acabat afectant tot l’esport.\nRoger Puig podria iniciar el curs vinent amb la FAE\n20/05/2020 - 07:13 Ivan Álvarez Andorra la Vella\nUna antiga petició i un desig que s’està coent des de fa un temps es podria fer realitat durant els propers mesos.\n20/05/2020 - 07:09 Ivan Álvarez Andorra la Vella\nEls pilots de MotoGP Maverick Viñales i els germans Espargaró han començat els entrenaments al Circuit d’Andorra-Pas de la Casa\nVictòria del GEVA-CEA al Torneig Confinament\nEl GEVA-CEA Andorra es va acomiadar amb una victòria del Torneig Confinament per equips.\nAlbert Alavedra signa pel Cerdanyola\nEl central internacional Albert Alavedra s’ha compromès amb el Cerdanyola del Vallès del grup cinquè de Tercera Divisió.\nL'ATP i la WTA estenen la cancel·lació de les competicions fins al 31 de juliol\n19/05/2020 - 06:48 Redacció Andorra la Vella\nL’ATP va confirmar la suspensió de tots els tornejos del circuit fins al 31 de juliol, a causa de la crisi sanitària provocada per la Covid-19.\nIrineu Esteve dona un dorsal dels Jocs de Pyeongchang a Gol Solidari\n19/05/2020 - 06:47\nLa plataforma Gol Solidari segueix amb la seva frenètica activitat durant la crisi sanitària i recollint peces per a la seva subhasta per la Covid-19.\nLa situació sanitària, el tret diferencial\n19/05/2020 - 06:45 Ivan Álvarez Andorra la Vella\nEl president del MoraBanc, Gorka Aixàs, defensa aquest aspecte com a gran esquer per a Andorra


blocdenkbrota: Primer Àlbum\n(en una fusteria, Temporada Alta)\nTe nassos que una agència de detectius s'anomeni El Solar com si fos una immobiliària, però la de Xavier Bobés, Shaday Larios i Jomi Oligor es diu així, i com deia la meva àvia "és el que hi ha".\nI que cony investiguen aquests professionals? Doncs com sempre la memòria, a partir de petites històries i dels objectes. Aquesta vegada han entrat a sac a la ciutat de Girona i ens han citat a la seva oficina. Bé, en realitat no hi hem pogut entrar perquè estava tancada i ells no hi eren, però hem pogut mirar a través de la vidriera. De seguida han aparegut una parella que ens han dit que els havíem de seguir cap a un altra local, molt a prop, i allí hem entrat en un espai tocant a la Plaça de l'Oli, una fusteria en funcionament, però com que era diumenge no hi ha hagut soroll de màquines que ens molestés i hem pogut atendre bé les explicacions que ens han ofert.\nEls assistents ens hem assegut en una grada semicircular que alguns ja coneixem, i sota una llum "precària", marca de la casa ens han començat a mostrar petits objectes, llibretes, plànols i dissenys, claus d'obrir i tancar portes, armaris, tauletes de nit, secretaires... Aneu afegint qualsevol cosa que la vostra imaginació us proposi, i us quedareu curts. Tota aquesta exposició acompanyada de les històries que, amb veu fluixa, els components de la companyia ens anaven explicant, relacionant-ho amb els elements que sortien de petites maletes, capses de cartró o lligalls de documents. També ho relacionaven amb l'espai de la fusteria, la maquinària i els taulons de fusta.\nI amb tota això es pot composar una obra de teatre? A veure, pels que ja sabem com s'ho munta Jomi Oligor i "la seva família" la resposta és sí, perquè no és teatre convencional, és com si els teus avis et xiuxiuegessin secrets a cau d'orella i et mostressin objectes molt preuats que han guardat perquè han marcat la seva història; com si un capvespre plujós d'hivern t'expliquessin històries i t'ensenyessin velles fotos a la vora del foc. Històries amb la pàtina del temps, explicades de manera tendra i amorosa. És aquest tipus de teatre, intimista i càlid, sense impostacions ni exageracions. Ara potser diré una bestiesa, però després de veure aquest tipus d'espectacle, et sembla que ets millor persona. No sé si m'explico...\nI l'argument? Au va, home va! Qui parla d'argument? Estem parlant de sensacions i el que no ho entengui que no vingui, apa! Al final, el propietari de la fusteria ens ha explicat una mica el que era el local, els seus orígens, però això ens faria allargar la ressenya i tornar a començar i segurament no estaria escrivint aquest text perquè encara estaríem allà, al barri vell de Girona, una de les ciutats més boniques del món que conec, en un local que és un fusteria i...\nNo sé si he explicat massa bé Primer Àlbum, que és el títol de l'obra, però no m'estranyaria que us fes agafar ganes de veure-la. Si és així, el proper cap de setmana hi tornaran; els dies de cada dia no, que al taller s'hi ha de treballar perquè no és un teatre, és una fusteria; ja ho havia dit, oi?\nEtiquetes de comentaris: Jomi Oligor, Primer Àlbum, Shaday Larios, Temporada Alta, Xavier Bobés


El central del Barça espera que el respectin les lesions en aquesta nova temporada i assegura que l'ascens de Tito Vilanova com a tècnic del primer equip és "tot un encert"\nEFE Sant Joan Despí Actualitzada el 01/08/2012 12:46\n260x366 Gerard Piqué, a la dreta, durant l'entrenament d'aquest dimecres a la Ciutat Esportiva / FCBARCELONA.CAT Gerard Piqué, a la dreta, durant l'entrenament d'aquest dimecres a la Ciutat Esportiva / FCBARCELONA.CAT\nEl defensa del Barça Gerard Piqué ha assegurat aquest dimecres que té "molt bones sensacions" en aquesta pretemporada, que s'ho agafa "amb moltes ganes" i espera evitar les lesions.\n"Ja tenia ganes de tornar. Durant aquest temps trobes a faltar moltes coses, el vestidors, les bromes entre companys... Vull fer una bona pretemporada i ajudar l'equip des de l'inici. Estic molt motivat", ha afirmat.\nEl central blaugrana ha vist una plantilla "molt motivada" davant "els nous reptes" que se li presenten: "Tenim nou entrenador, el fitxatge de Jordi Alba, la gent que puja del planter... La primera competició ja és aquí i la gent té ganes de guanyar-la i de fer-ho bé". Aquesta competició no és una altra que la Supercopa d'Espanya, que per Piqué és "un torneig especial davant d'un rival especial", el Reial Madrid. "Guanyar ens donaria molta confiança per afrontar la temporada, encara que no és una competició vital i sabem que podem perdre-la", ha matisat.\nSobre el possible fitxatge d'un central, el blaugrana prefereix no parlar del tema: "Això és una decisió de la secretaria tècnica, d'Andoni (Zubizarreta) i del 'mister'", ha apuntat Piqué, tot i que el barceloní té clar que el jove Marc Bartra "està totalment preparat per competir per un lloc en l'equip".\nEl duel Barça-Madrid a la Lliga el veu "al cinquanta per cent" i l'ascens de Tito Vilanova com a màxim responsable tècnic en substitució de Pep Guardiola, és per Piqué "tot un encert". "Hi ha coses en què coincideixen i d'altres en què són diferents, però la línia és la mateixa i amb el Tito ens sentim molt a gust. Els entrenaments tenen molta intensitat", ha conclòs.\nEl Barça fa una única sessió aquest dimecres amb quatre jugadors del filial


Pols crua de sinefrina HCL (5985-28-4) Fabricants - Phcoker\nUROLITINA UNA ÉTER DE 8 METILS\nPols Raw Synephrine HCL (5985-28-4)\nLa pols de Snefrina HCL és un compost químic alcaloide natural que es troba en plantes i que s’extreu per utilitzar-lo com a complement ...\nCapacitat: 1450kg / mes\nVídeo en pols Raw Synephrine HCL (5985-28-4)\nEspecificacions de pols Raw Synephrine HCL (5985-28-4)\nnom del producte Pols Raw Synephrine HCL\nNom químic Clorhidrato de Synephrine; 5985-28-4; 4- (1-Hydroxy-2- (metilamino) etil) fenol, clorhidrat;\nClasse de medicaments Greix perdut\nFusió Point 147-150 ° C\nPunt d'ebullició 341.10 ° C. @ 760.00 mm Hg (est)\ncolor Pols de blanc a blanc trencat\nSolubilitat No hi ha data disponible\nAlaplicació Probablement, els ingredients més eficaços per a la crema de greixos\nSynephrine crua hcl pols (5985-28-4) Descripció\nLa pols HCL de Synephrine crua és un compost químic d'alcaloide que es troba de manera natural que es troba a les plantes i s'extreu per utilitzar-lo com a suplement. De vegades es coneix la sfrefrina com "taronja amarga", ja que deriva de petites taronges. De fet, es troba naturalment a la pela de la taronja, per la qual cosa es coneix com a taronja amarga. La taronja amarga s'utilitza actualment per a qüestions similars diverses, així com alguns problemes més moderns com la pèrdua de pes i com a ajuda en la batalla contra els peus d'atleta. és un dels principals compostos de taronja amarga i es creu que és la base de les qualitats curatives de la planta en pols de Synphrine Raw, probablement els ingredients més eficaços per cremar greixos. La síndrifrina s'obté de les taronges i, una vegada que la tingueu, podeu llavors beneficiar-se en moltes maneres diferents.\nCom a complement d’un suplement dietètic, la pols de synephrine HCL és probable que sigui segur per a la majoria dels adults quan s’utilitza correctament. No obstant això, hi ha alguns efectes adversos lleus entre els usuaris que prenen massa hcl de sinephrine. Synephrine és un estimulant, per la qual cosa és important començar amb una dosi baixa per avaluar la tolerància. L’HCL excessivament sinfrina pot causar ràpids augments de la pressió arterial, arítmies cardíaques, rubor de la pell, seients, inquietud, agitació, problemes respiratoris, marejos, mals de cap, tremolors, baixos nivells de sucre i sucre en la sang, dolors estomacals, nàusees i diarrea, especialment combinat amb altres estimulants.\nsinefrina hcl pols (5985-28-4) Mecanisme d’acció\nEls efectes cardiovasculars dels lligands estan associats amb la unió de receptors adrenèrgics. En general, quan els lligands s'uneixen als receptors α-adrenèrgics, es produeix una vasoconstricció i, quan s'uneix als receptors β1-adrenèrgics, la contractilitat cardiovascular i l'augment de la freqüència cardíaca. Els estudis demostren que la pols hcl de la sinefrina s'uneix als receptors adrenèrgics β3, el que resulta en un augment de la capacitat del cos per trencar els greixos. La unió a receptors β3-adrenèrgics no influeix en la freqüència cardíaca o la pressió arterial. Una vegada més, ja que la nefrina mostra poc o cap vinculació amb els receptors adrenèrgics α1, α2, β1 i β2 i no sembla exercir efectes adrenèrgics indirectes, els efectes cardiovasculars, com l'augment de la freqüència cardíaca i la pressió arterial, no són experimentat en dosis comunament utilitzades, a diferència d’altres derivats de feniletilamina i fenilpropanolamina. Els petits canvis estructurals produeixen grans diferències en l'adhesió del receptor adrenèrgic i, posteriorment, en la capacitat de produir efectes cardiovasculars.\nLa pols hídrica Synephrine també millora la utilització de carbohidrats del cos produint més energia en forma d'ATP.49-52. Facilita la captació de glucosa de les cèl·lules musculars, així com la glicogenòlisi, la gluconeogènesi, la glicòlisi i la captació d'oxigen. S'ha demostrat que la participació tant de l'ió calci com de l'AMPc amb receptors adrenèrgics està implicada en aquests processos bioquímics, indicant la implicació de múltiples mecanismes.\nA més, l’ús de Synephrine hcl en pols inhibirà l’activació de NF-kB. Aquesta substància és clau per causar malalties inflamatòries, com l'asma. L’ús de Synephrine en pols també s’ha trobat que afecta àmpliament l’acció de l’hormona eotaxin-1. Això evita el moviment d’eosinòfils cap a una zona inflamada.\nTot i que no s’ha demostrat bé a través d’experiments, s’ha trobat que l’ús d’hcl de pols de Synephrine inhibeix l’acció de la acetilcolinesterasa. Aquesta substància química provoca la malaltia d'Alzheimer.\nBeneficis de Synephrine hcl pols (5985-28-4)\nSynfrina hcl per a la pèrdua de pes\nSynfrina hcl ajuda a la pèrdua de la gana\nEl synclrine hcl augmenta millor la captació muscular de glucosa\nEl hélice de sinfrina millora la glicogènesi\nL’hcl de Synephrine ajuda a controlar la diabetis\nSynephrine hcl millora la digestió\nSynetrina hcl redueix el nerviosisme abans de la cirurgia\nSynephrine hcl millora els estats d'ànim i els nivells d'energia\nSynfrina hcl ajuda a controlar els bacteris nocius\nSynfrina hcl ajuda a minimitzar la inflamació\nSynephrine recomanat hcl pols (5985-28-4) Dosificació\nLa dosi més utilitzada de Synephrine hcl és d’uns 100 mg al dia. Es considera que és una dosi suficient per aconseguir la pèrdua de pes. No obstant això, la quantitat recomanada que ni els usuaris condicionats han de superar és de 200 mg al dia. Qualsevol cosa per sobre d’aquesta marca es considera tòxica i posarà en risc l’individu d’experimentar una sèrie d’efectes secundaris fatals associats a l’ús d’estimulants. Per començar, és aconsellable de 10 a 20 mg per assegurar-vos que la pols de Synephrine hcl sigui compatible amb el vostre cos. Després de prendre aquesta dosi inicial, hauríeu de prendre temps per avaluar la resposta del cos al suplement. Si tot està bé, es pot afegir la segona dosi d’uns 20 mg al cap de dues hores. A més, l’interval de dosificació més segur és prendre pols de Synephrine hcl una vegada cada dues hores.\nEfectes secundaris de Synephrine hcl pols (5985-28-4)\nL’ús de Sinefrina també s’acompanya d’efectes secundaris com qualsevol altre medicament. Quan es combina l’ús de sinefrina hcl amb cafeïna. també inclou alguns efectes secundaris. Els següents són alguns dels efectes secundaris més comuns:\nLa pressió arterial alta.\nBatecs de cor irregulars.\nLes víctimes mortals si s'utilitzen en altes dosis just abans de la cirurgia.\nAl·lucinacions / psicosi\nEspasmes coronaris i trombosi\nTrastorns del ritme cardíac (fibril·lació ventricular)\nUna disminució de la mida del múscul (rabdomiòlisi)\nDanys nerviosos a causa de la pressió augmentada dels músculs (síndrome compartimental bilateral)\nDolor al pit (variant d’angina)\nPols d'hidrogenhidrat de Lorcaserin brut (856681-05-5)


Bote vol més agents dels Mossos d'Esquadra a Mataró\nL'alcalde de Mataró, David Bote, assegura que la sensació "d'inquietud i preocupació" dels ciutadans en relació als problemes de seguretat que es viuen a la ciutat està més que justificada per unes dades delictives que "no són bones". En aquest sentit, Bote reitera la seva petició al conseller d'Interior, Miquel Buch, per "proveir" Mataró de més agents dels Mossos i l'ha convidat a la propera Junta Local de Seguretat, prevista pel 30 de gener, perquè "conegui de primera mà" què està passant a la ciutat. Bote s'ha adreçat a Buch en una carta enviada la setmana passada al Departament d'Interior i a la que ha tingut accés l'ACN.\nAquest dimarts un nou succés ha colpejat la ciutat, després que un home ferís a trets a un altre en ple carrer, al barri de Rocafonda.\nBote ha convidat al Conseller Buc a la Junta de Seguretat local\nLa situació ha empitjorat\nEn l'escrit que Bote ha fet arribar a Buch també lamenta que en els tres mesos que han passat des de la darrera trobada entre tots dos, i on l'alcalde va demanar augmentar el desplegament d'agents dels Mossos a la capital del Maresme, la situació ha anat a pitjor. Li retreu que el Departament sí s'hagi "avingut" a redistribuir efectius per lluitar contra els narcopisos a Barcelona i, en canvi, no s'afrontin altres problemàtiques arreu del territori.\nBote també denuncia que s'hagi facilitat per llei la jubilació anticipada dels policies locals "afectant les plantilles de la majoria de municipis" i que, per contra, no es doni resposta a les "formules" que estan volent assajar alguns Ajuntaments, com la contractació de vigilància privada per combatre la sensació d'inseguretat que es viu en algunes poblacions de nuclis disseminats per l'alt nombre de robatoris que es produeixen.\nLes dades no són bones\n"Les dades sobre fets delictius no són bones i donen la raó als ciutadans que estan inquiets i preocupats per aquesta realitat. No només comprenem el que diuen els veïns sinó que volem ser un altaveu d'aquestes preocupacions, sabent que és la Generalitat la competent en matèria de seguretat ciutadana", etziba Bote en la carta adreçada al conseller d'Interior.


5è Taller de dibuix\nCategoria principal o arrel: Cultura\tCategoria: Cultura\nVídeo del Centenari del Canalero (1914-2014)\nPublicat el Divendres, 29 Agost 2014\nEn aquest vídeo del Centenari del Canalero (1914-2014), podran veure una selecció de diferents fragments dels vídeos enregistrats en els dos homenatges realitzats al Sr. Pepe Garcia "Lo Canalero". El primer d'ells fou l'homenatge que se li va fer a Tortosa com a Tortosí de l'any 1987 i el segon a l'homenatge que se li va fer a Roquetes l'any 1989. En aquest recull d'imatges podran veure les actuacions de la major part dels cantadors que van cantar amb el Canalero, en l'homenatge que se li va fer a Tortosa van participar Lo Teixidor d'Amposta, Lo Codonyol d'Alcanar, Ramon Garcia, Nebot del Canalero de Roquetes i Genaro de Santa Bàrbara i a l'homenatge que se li va fer a Roquetes van cantar Nicasio Balagué, Nebot de Boca de Bou de L'Aldea, Lo Fumadó de Sant Jaume d'Enveja, Tiveta de Remolins, Tortosa, Lo Noro de Lligallo del Gànguil, Camarles, Joseret de Tortosa, Genaro de Santa Bàrbara i Ramon Garcia, Nebot del Canalero de Roquetes. Clic aquí per veure el vídeo.\nPublicat el Dimecres, 11 Desembre 2013\n"A Micro Obert" - Sisco Ollé, regidor de Cultura, Ensenyament, Joventut i Festes de Roquetes - 02-12-13.\nPublicat el Dilluns, 09 Desembre 2013\nAl programa d'aquesta setmana d'Antena Caro, ''A Micro Obert'', entrevistem a Sisco Ollé Garcia, regidor de Cultura, Ensenyament, Joventut i Festes de l'ajuntament de Roquetes. Fem un repàs de les actuacions realitzades aquest any i de les previstes pròximament en aquestes àrees.\nPublicat el Dijous, 26 Novembre 2009\nRoquetes des del punt de vista cultural és ja un referent no només a nivell de les Terres de l’Ebre, sinó també de Catalunya.\nPrimer a partir del folklore.\nLa jota com a element distintiu ebrenc ho és també com a referent a Roquetes pel que fa la jota cantada; primer amb el cantador de jota improvisada Pepe Garcia “Lo Canalero” (mort el 2004) considerat un dels grans mestres de la improvisació, com també per la jota de Roquetes vinc, de Roquetes baixo popularitzada pel grup de música tradicional Quico el Célio, el noi i el mut de Ferreries. A més des de l’àmbit de la música tradicional, Roquetes és coneguda a nivell dels Països Catalans pel certamen de música tradicional Tradicionàrius que es va realitzant cada mes d’agost des de l’any 1992 inenterrompudament.\nSegon, des de fa cent anys (1907), una institució com la Lira de Roquetes és la degana de les associacions culturals de Roquetes i juntament amb la seva banda de música ha portat el nom de Roquetes fora de les comarques ebrenques.\nDes de l’àrea de cultura de l’Ajuntament de Roquetes pretenem donar a conèixer que es fa des de dins del nostre municipi cap a fora i que es fa fora. Establir una xarxa de dinamització cultural a partir d’allò que promovem des del mateix ajuntament, com des dels diferents ens culturals municipals: biblioteca municipal, centres educatius, entitats, casals municipals, associacions de veïns.\nVolem fer de Roquetes un referent cultural dins i fora de les comarques de l’Ebre.


Articles Archives • Pàgina 3 de 40 • Montserrat Peñarroya\nArxiu per category: Articles\nEts aquí: Inici1 / articles\nArticles sobre Màrqueting Digital i creació de negocis en línia.\nLa setmana passada, des del Institut Innova de La Salle-URL vam estar recopilant "aventures" d'enginyers i enginyeres TIC en els quals es mostra com a part de l'ben merescut reconeixement a el personal sanitari, hi ha un altre col·lectiu que també mereix un reconeixement especial, el col·lectiu format per totes aquelles persones que estan fent possible que treballem des de casa, que mantenen les infraestructures de telecomunicacions i que vetllen perquè les xarxes siguin ràpides i segures.\nEn l'article hem entrevista a 9 persones que ens expliquen la seva particular viacrucis per mantenir en funcionament les infraestructures de les seves empreses o de les seves organitzacions.\nEn el nostre blog de moment, només hem publicat l'article en anglès, però alguns diaris i revistes digitals ja s'han fet ressò d'ell.\nArticle complet en anglès: Nou aventures\nEt adjunt aquí el primer a publicar-lo i a mesura que avanci la setmana aniré publicant els enllaços de la resta.\nEn Economia d'Avui: Nou aventures en què enginyers i enginyeres TIC han estat imprescindibles durant la crisi de l'COVID-19\nDes del Innova Institute de La Salle - URL seguim, com cada setmana, analitzant diferents aspectes amb els quals el COVID-19 està transformant les empreses i el seu entorn. Aquesta setmana reflexionem sobre si realment està portant a la transformació digital de les empreses o si simplement estan adaptant-se a les circumstàncies i tot tornarà a la normalitat quan passi la pandèmia.\nLes àrees que hem analitzat són les següents:\neducació: La transformació digital en educació respon a un procés d'alfabetització mediàtica adaptant-se a les formes d'aprendre i accedir a el coneixement de les noves generacions.\nserveis financers: Los servicios financieros como se conocen hoy en día van a cambiar, adaptándose a modelos más digitales.\nTeletrabajo para empresas y trabajadores: Existe una clara diferencia entre lo que es un teletrabajo y lo que miles de empresas en todo el mundo han puesto en práctica de emergencia para seguir operando durante el período del COVID-19.\nErgonomía en el teletrabajo: Todavía se desconoce cuándo terminará el estado de alarma por el COVID-19. Por este motivo, las empresas deben proponer a sus trabajadores adecuar en casa sus oficinas temporales de trabajo, con tal de poder trabajar de manera ergonómica en busca de los resultados del negocio.\nGobierno en línea: Sent la finalitat última d'un Govern assegurar el benestar general de tota la seva població, es fa difícil imaginar aquesta tasca sense contacte real entre els seus protagonistes.\nCultura i turisme: Tant el turisme com la cultura han aprofitat el COVID-19 per mantenir el contacte amb els usuaris a través de les xarxes. Moltes institucions han entès que la seva proposta de valor en aquest moment havia de ser entretenir a les persones en confinament, especialment els nens, i una gran part han ofert serveis en línia orientats a divertir i entretenir.\nPimes - Comerç: El desenvolupament empresarial veu en la transformació digital un camí per millorar els seus resultats optimitzant els seus processos i facilitant la seva gestió, el que es reflecteix en utilitats, creixement i en avantatges sobre aquelles que no fan aquestes inversions.\nL'article original amb cada apartat ben explicat i reflexionat sobre si és adaptació o transformació encara no ho hem publicat al nostre blog, però algunes revistes ja s'han fet ressò d'ell. El pots trobar a les següents publicacions:\nTic i Pimes: COVID-19: ¿Adaptació digital o transformació digital?\nGranada Empresas: COVID-19: ¿Adaptació digital o transformació digital?\nEconomía de Hoy: Quin serà la resposta de les organitzacions davant el COVID-19: ¿Adaptació digital o transformació digital?\nEn la publicació digital Contact Center Hub, han fet un resum amb l'apartat dedicat a l'teletreball: Teletreball davant el COVID-19: ¿Adaptació digital o transformació digital? i també ens citen en un altre article Ha arribat el teletreball per quedar-se?.\nEspero que aquesta informació et sigui d'utilitat i que tu també reflexions sobre si els canvis que han implementat en la teva vida laboral durant aquestes setmanes t'han transformat o bé tornaràs a la teva vida normal quan tot això hagi passat.\nSi vols deixar la teva opinió, no et talls ... sota aquestes línies tens l'apartat de comentaris, estaré encantada que mantinguem una conversa a l'respecte.\nSeguint amb les publicacions que duem a terme des del grup de Recerca en Emprenedoria de l'Innova Institute de La Salle-URL, aquesta setmana hem estat treballant a descobrir àrees relacionades amb la sostenibilitat, on hi ha possibilitats d'emprendre amb èxit. Hem tractat aquest tema perquè pensem que després del Covid-19 (el que ja s'anomena el PostCovid-19) la sostenibilitat serà una característica molt més contemplada en els models de negoci del que ha estat fins ara.\nSeguint amb les publicacions que duem a terme des del grup de Recerca en Emprenedoria de l'Innova Institute de La Salle-URL, aquesta setmana hem estat treballant a descobrir àrees relacionades amb la sostenibilitat, on hi ha possibilitats d'emprendre amb èxit. Hem tractat aquest tema perquè pensem que després del Covid-19 (el que ja s'anomena el PostCovid-19) la sostenibilitat serà una característica molt més contemplada en els models de negoci del que ha estat fins ara.: L'aturada mundial causat pel Covid-19 està suposant una petita treva que està permetent una regeneració de la planeta. La consciència ambiental ha crescut, el consum de recursos és més responsable, s'ha produït una notable millora en la qualitat ambiental i la gent s'ha adonat que la protecció de l'medi ambient contribueix a una vida més sana i equilibrada.\n6. La moda, la segona indústria més contaminant: El coronavirus ha provocat una enorme aturada generalitzada a la indústria de la moda, ja sigui pel tancament de botigues o fàbriques per protegir els seus treballadors, per bolcar-se voluntàriament en la producció de peces per a ús mèdic o perquè la seva producció depenia majoritàriament de la Xina o Itàlia. La moda, que produeix més del 10% del total d'emissions de CO² al planeta, és la segona indústria que consumeix més aigua. Els plàstics han reemplaçat les fibres naturals i el polièster es fa servir en el 60% de la producció, generant de dues a tres vegades més carboni que el cotó sense degradar-se a l'oceà. Greenpeace indica que el rentat de les peces llença al mar l'equivalent a 50 bilions de fragments en microfibres.\n7. Reemplaçant derivats de l'petroli: La fundació Ellena MacArthur assenyala en un estudi que el 40% de l'empaquetat de plàstic acaba en escombriaires, un terç a l'oceà i només un 14% es recicla. Això dibuixa un escenari crític. Per això, la cerca de substitució de biopolímers i la implementació d'estratègies 100% funcionals per al reciclatge és una necessitat per a la indústria. La startup Oimo, ubicada a La Salle Technova, el parc d'innovació de La Salle-URL, es dedica al disseny de nous materials ecològics a Espanya i al Regne Unit. Amb la voluntat de reduir els 14 milions de tones de plàstic que acaben a l'oceà, ha desenvolupat un material soluble a l'aigua com a alternativa al packaging de plàstic. En aquest sentit, l'Innova Institute considera que l'emprenedoria sostenible en empaquetats alternatius al plàstic sortirà reforçat al PostCovid-19.\n8. Eficiència energètica: La crisi de l'Covid-19 ha posat de manifest que és possible realitzar canvis transformadors de la nit al dia. En termes d'energia, es demostra que no hi ha raons per no eliminar gradualment els combustibles fòssils i desplegar tecnologies d'energia renovable i eficiència energètica. És en línia amb aquest concepte que la Unió Europea ha desenvolupat un seguit de propostes per dur a l'economia cap a l'estalvi energètic.\n9. Tecnologia de les telecomunicacions: Durant el confinament de l'Covid-19 s'ha incrementat considerablement el trànsit a plataformes online que permeten l'organització de reunions, el desenvolupament de classes virtuals i l'establiment de comunicacions i converses. Algunes ja eren conegudes -com Zoom, Hangout i Whereby- i altres han aprofitat l'oportunitat per donar-se a conèixer o per implantar serveis complementaris.\n10. L'espai construït: El Covid-19 ha promogut el desenvolupament del teletreball, però també ha evidenciat que aquesta opció té condicions mínimes per al desenvolupament. L'experiència prèvia permet reconèixer els models d'economia col·laborativa associats a aquestes propostes com ara oficines compartides, els garatges compartits i els llocs de cowork. La força d'aquests moviments ha fet que empreses de comunicació com ETB, Movistar i Mapfre Seguros hagin presentat als seus usuaris espais de coworking. No obstant això, cal assegurar condicions mínimes per optimitzar els resultats, tant la separació d'ambients entre la família i el treball, facilitar la innovació en interactuar amb empreses del mateix sector, la transferència del coneixement o en generar aliances i complements quan es donen espais amb empreses de diferents sectors.\nDes del Innova Institute de La Salle - URL aquesta setmana hem estat treballant l'anàlisi sobre com les empreses de el sector Cultural estan adaptant diferents components dels seus models de negoci a causa de l'Covid-19.\nHem trobat adaptacions dels seus models en la proposta de valor, en les formes de distribuir els seus productes o serveis, en la selecció del seu públic objectiu i altres components més. Malauradament no hem trobat molts canvis i adaptacions en l'apartat d'ingressos. Tanmateix, la investigació realitzada és interessant i penso que donarà de si per a un article no tan divulgatiu i més científic.\nL'article ha tingut una bona acceptació entre la premsa i ens ho han publicat directament en diverses revistes, i ho han referenciat en altres.\nPots llegir-lo aquí:\npanorama Audiovisual: Nou claus sobre l'adaptació dels models de negoci de les empreses culturals pel COVID-19\nrevista Emprendedores: Com adaptar el teu model de negoci si ets una empresa cultural\nEconomia d'Avui: Nou claus sobre l'adaptació dels models de negoci de les empreses culturals pel COVID-19\nalt Directiu: Nou claus sobre l'adaptació dels models de negoci de les empreses culturals pel coronavirus\nSi t'interessa el Màrqueting per a Indústries Culturals, pot interessar-te també un article que vaig escriure el 18 de febrer 2020 sobre les estratègies de creixement i sobre els ajuts per crear plans estratègics de el Departament de Cultura de la Generalitat.\nTrobaràs l'article aquí: Màrqueting Cultural - Màrqueting Digital per a empreses Culturals el 2020\nEspero que aquesta informació de et sigui d'utilitat.\nEl següent article que prepararem des de l'Institut de Recerca és sobre la digitalització forçada de les empreses ... es titula alguna cosa així com "Adaptació o digitalització", en tant el tinguem acabat, ho comparteixo a través del bloc i de les xarxes socials.\nQue et vagi tot bé\nQuè tal va el confinament?\nEspero que tant tu com la teva família estigueu bé. Aquí a Barcelona anem tirant ... començant ara la tercera setmana.\nCom ja saps, l'èxit d'un projecte d'emprenedoria depèn en gran manera de 3 coses: que el producte o servei sigui de qualitat, que hi hagi una necessitat en el mercat i que facis un bon pla de màrqueting. A causa de l'COVID-19 les necessitats de les persones i les empreses han canviat, així que si som capaços de detectar-les, obtindrem un avantatge competitiu.\nLa setmana passada ens vam reunir una part de l'equip de recerca en Emprenedoria i Innovació de la Salle, per analitzar conjuntament les oportunitats d'emprendre que estan apareixent a causa de l'COVID-19. Vam detectar 10 àrees en què estan apareixent noves oportunitats per emprendre un cop acabi la pandèmia.\nAquestes àrees són:\nSeguretat en les connexions\nAccés en línia a la sanitat\nServeis d'ajuda a la 3a edat\nSi vols llegir l'article original, el trobaràs aquí: (en anglès d'moment) https://blogs.salleurl.edu/en/10-areas-which-you-can-start-business-after-covid-19-pandemic-0\nL'article el vam enviar a el departament de premsa de La Salle-URL i sembla que ha tingut molt bona acollida en diverses publicacions. Et poso a continuació llocs en els quals podràs trobar l'article en castellà i en alguns casos una mica més resumit.\nAquí trobaràs una versió en castellà que ens han publicat a la revista Emprenedors: Deu oportunitats en què emprendre quan s'acabi el Covid-19\nI aquí una altra versió que han publicat a American Retail: Deu oportunitats en què emprendre quan s'acabi el Covid-19\nI una altra d'Autònoms i Emprenedors: Algunes activitats on serà més fàcil emprendre després de la crisi de l'COVID-19\nTambé Head Topics ho ha publicat: Deu oportunitats en què emprendre quan s'acabi el Covid-19\nla revista Innovació Econòmica també ho ha publicat: Deu idees de negocis post pandèmia\nI curiosament, la revista de moda Harpers Bazaar, també ho ha publicat: Deu oportunitats en què emprendre quan s'acabi el Covid-19\nEspero que l'article et sigui d'utilitat i que tu també vegis oportunitats que puguis aprofitar.\nAquesta setmana estem treballant en un altre article dedicat exclusivament a l'emprenedoria en temes relacionats amb la sostenibilitat, ho comparteixo a la qual estigui acabat.\nQuè és la MacroSegmentación\nla macrosegmentación és una divisió de l'mercat de referència per decidir a qui oferirem els nostres productes. No és la subdivisió del nostre mercat en segments de mercat, això és la segmentació normal, i quan els segments són realment petits, en diem estratègia de micro-segmentació, tampoc és això. la macro-segmentació s'utilitza per decidir quin serà el nostre mercat pel que fa a el mercat global.\nPer a què serveix la Macro-Segmentació\nAjuda a definir l'àmbit d'activitat de l'empresa i, per tant, ajuda a la focalització en aquest àmbit en lloc de caure en la temptació de fer "una mica de tot".\nAjuda a conèixer quin és el mercat a què ens dirigim i, per tant, quines necessitats haurem de satisfer per a oferir valor a aquest mercat.\nEstratègies de Macro-Segmentació\nSi bé la Macro-Segmentació és molt útil per decidir qui serà el nostre mercat (decisió estratègica de gestió d'empresa o management), com a estratègia de màrqueting no ho és.\nUna estratègia de Macro-Segmentació es basa a oferir un mateix tipus de producte a tot el mercat. Avui dia aquesta pràctica només s'utilitza en rares ocasions. Empreses que sempre havien anat amb una sola gamma de productes per a tot el mercat (per exemple, Coca-Cola) ara utilitzen segments de mercat (Coca-Cola Light, Coca-Cola Zero, etc ...) o personalitzen encara més de forma local ( la Coca-Cola a Espanya no és la mateixa que al Marroc, allà és molt més dolç per què agrada més a l'mercat). Un bon exercici és entrar al web de Coca-Cola i veure la seva gamma de productes. Llegeix la descripció de cada productes i veuràs que alguns són els mateixos, però orientats a diferent segment: Productes Coca-Cola.\nA internet, l'estratègia de màrqueting que apliquem és sempre la de la micro-segmentació.\nSi vols saber més sobre aquesta tècnica, aquest article pot ajudar-te: que és la micro-segmentació\nEspero haver-te ajudat a aclarir els termes i que hora sàpigues distingir macro-segmentació, de segmentació i de micro-segmentació.\n18 febrer, 2020 /1 comentari/a cultura 2.0 /per Montserrat Peñarroya\nDissenyar una bona estratègia de Màrqueting Digital és important per a tot tipus d'empreses, però especialment per a les culturals donada la peculiaritat dels seus diversos públics i els recursos escassos amb què han d'obtenir bons resultats.\nEl secret de l' màrqueting cultural és la segmentació. La clau de l'èxit és entendre que ets un franctirador atacant a certs segments. I l'atac ho has de fer amb continguts específics que sàpigues que tindran valor per a aquest segment. És important que entenguis el de "tindran valor per a aquest segment" ... aquesta és la clau ... has de conèixer als teus públics.\nTambé és important que tinguis clar que en Màrqueting Digital hi ha 4 estratègies de creixement que pots portar a la pràctica, i que es poden aplicar perfectament a l' sector Cultural. Són aquestes:\nEstratègia de Penetració de mercat: Busques més públics com els segments actuals que ja tens. Entra a Google Analytics -> Adquisició -> Search Console -> Landing pages -> clica a la més buscada. Millora el SEO d'aquestes pàgines i tindràs més trànsit com l'actual.\nEstratègia de Desenvolupament de producte: Fes que els teus clients actuals contractin més serveis. Crea un embut amb diversos serveis / productes que cada vegada tinguin més valor i que un mateix client, comenci per la part ampla de l'embut i a mesura que et va coneixent vagi contractant més serveis de més valor per a ell i major facturació.\nEstratègia de Desenvolupament de mercat: Necessites atacar segments que ara no tens. Fes una llista dels segments de mercat de la teva indústria i selecciona algun dels que no són clients teus. Analitza per què no ho són, adapta un dels teus productes o serveis perquè encaixi amb aquest segment i dóna a conèixer el servei (amb SEO i amb publicitat).\nEstratègia de Diversificació: Ataca nous segments amb nous productes. Aquesta és l'estratègia més arriscada per què hi ha dues variables que poden fallar-... és l'última que hauries de fer. Selecciona un segment que no tinguis i crea un producte específic per a aquest segment. Inclou-lo a la web i realitza SEO i publicitat per atraure aquest nou segment.\nDe nou, l'important per al màrqueting cultural és que no barregis segments. Recorda que ets un franctirador ... la temptació serà gran ... pensaràs "ja que ho faig per a aquest segment, incloc també a la resta" ... no! No funcionarà. Aquesta és la clau de l' Màrqueting Digital per a empreses Culturals. Creu-me, he dissenyat estratègies per a moltes.\nSi la teva empresa està a Catalunya, que sàpigues que el SDE (Servei de Desenvolupament Empresarial de el Departament de Cultura) ha obert, fa escassament dues setmanes, els ajuts per a crear Plans de Màrqueting per a empreses Culturals. Trobaràs la informació aquí: Consultoria de Màrqueting per a Empreses Culturals\nSi necessites que t'ajudem a portar a la pràctica aquestes estratègies contacta'ns per a una primera reunió: Contacte\nSi vols saber les tècniques de l' Màrqueting Digital que funcionen bé aquest 2020, les trobaràs aquí un article que vaig escriure la setmana passada: Tècniques de el Màrqueting Digital que funcionen en 2020\nLa imatge amb què il·lustro aquest article que estàs llegint està extreta del meu nou llibre "Guia per a crear el teu pla d'acció en línia". Encara no està a la venda (estem en fase de revisió de l'edició), en el llibre explico amb més profunditat les 4 estratègies de creixement. A la que tingui l'enllaç ho publicaré sota aquestes línies.\nEspero que l'article et hi ha estat útil.\nEn l'entorn canviant en què vivim en l'actualitat, cal que les empreses innovin amb tots els recursos de què disposen. Un d'aquests recursos és el Model de Negoci (el sistema pel qual una empresa crea valor, ofereix aquest valor a un públic objectiu determinat i recull de el valor en forma d'ingressos). La innovació al de l'Model de negoci és una capacitat de les empreses anomenada Business Model Innovation (BMI). L'objectiu de l'BMI és disrumpir el mercat creant un model que doni un avantatge competitiu a l'empresa.\nQuan el que l'empresa desitja no és disrumpir, si no sobreviure a una disrupció d'un competidor, a aquest procés se l'anomena Business Model Adaptation (BMA) i consisteix a canviar el model actual per adaptar-se a el nou entorn.\nUn d'aquests canvis en el model de negoci que moltes empreses estan duent a terme per poder sobreviure en l'entorn actual, és passar de vendre productes a vendre solucions. A aquest tipus de Models de Negoci en anglès se'ls anomena Outcome-Based Business Models... en català és complicat posar-li un nom que transmeti el que realment és ... així que en diem Models de Negoci Basats en Vendre Solucions en lloc de productes. L'objectiu final és incrementar la facturació i mantenir una relació més estreta amb els teus clients actuals (aconseguir clients captius).\nExemples de "Com vendre productes a vendre solucions"\nexemple B2B (D'empresa a empresa): l'exemple de llibre és el de Xerox i com passa de vendre fotocopiadores a vendre el servei de cobrar per fotocòpies, a partir de les màquines que les empreses lloguen per un mòdic preu i instal·len a les seves oficines. Però també és el canvi que va fer Amazon a principis dels anys 2000 ... va passar de ser una botiga de llibres a una solució integral per a escriptors, i després per a tot tipus d'empreses.\nexemple B2C (empresa a consumidor): Som una clínica veterinària i anem des de la venda de consultes soltes a una tarifa plana mensual per a animals que requereixin tractaments especials. Un altre exemple relacionat amb els animals... Venem menjar de gat i sabem que cada dos mesos els nostres clients van a comprar una bossa de pinsos de 5 kg. Els oferim una tarifa plana anual i els enviem automàticament el feed del teu gat cada dos mesos perquè no hagis de preocupar-te per fer la compra. Podem fer-ho amb un lleuger descompte per motivar els clients. En el sector turístic ja fa anys que el canvi s'ha fet... els productes no es venen, es venen experiències.\nEn què consisteix el canvi de "vendre productes a vendre solucions" exactament:\nDeixar de vendre productes per vendre solucions, no és fàcil de fer, així que quan una empresa ho aconsegueix amb èxit, normalment algú escriu un cas. Doncs bé, avui estava llegint un d'aquests casos, i m'ha semblat interessant compartir com ho van fer, per si pot servir d'inspiració a algun dels lectors i lectores d'aquest bloc. Aquí va un petit resum:\nDes del punt de vista de l'proveïdor: Aquest passa d'un model basat en fer diners venent un producte, realitzant el seu manteniment i venent recanvis, a guanyar diners en funció de si el seu producte aconsegueix o no els resultats que el client desitja. El producte, el manteniment i els recanvis passen a ser despeses. Els ingressos dependran de la viabilitat de la solució.\nDes del punt de vista de el client: Aquest passa a dependre d'un proveïdor amb el qual va a tenir una relació gairebé de dependència, serà molt complicat canviar de proveïdor. El seu model de negoci i el de l'proveïdor s'han d'alinear.\nCom es fa el canvi\nEl canvi requereix tres fases:\nFase 1 de: "Com passar de vendre productes a vendre solucions"\nDefinició de la nova proposta de valor: En aquesta fase cal identificar les oportunitats en la creació de valor amb els nostres clients. Cal buscar oportunitats que siguin guanyar-guanyar (win-win) i avaluar els beneficis potencials que podria reportar per a la nostra empresa. També cal determinar quins productes es convertiran en serveis i com encaixa això en l'estratègia del nostre client. És un factor clau d'èxit el fet d'haver escoltat molt bé els clients i entendre clarament què és el que necessiten solucionar. El feedback del nostre departament comercial serà decisiu en aquesta fase. Cal escoltar atentament a el client i als nostres comercials.\nFase 2 de: "Com passar de vendre productes a vendre solucions"\nDescripció de com es va a proveir el servei a client. Aquesta fase té dos processos clau ben diferenciats:\nEl disseny de l'servei: disseny de l'arquitectura de valor, disseny de tots els processos i l'adaptació dels productes que van a ser convertits en serveis.\nEl disseny de la relació amb el client: anàlisi dels riscos, disseny dels indicadors de mesurament de l'rendiment (KPI, per Indicadors clau de rendiment) I la creació dels contractes que regiran la relació amb el client.\nFase 3 de: "Com passar de vendre productes a vendre solucions"\nExecució de el servei i control de el resultat final: aquesta és la fase en què es realitza la instal·lació de la solució per al client i es refinen tots els processos per explorar oportunitats de millora. També en aquesta fase és necessari formar el nostre equip en vendes per passar a vendre solucions amb efectivitat. Així mateix, durant aquesta fase s'implementen els mecanismes de control i s'analitza si la distribució de la valor entre nosaltres i el client és justa (si realment la relació amb el client és de win-win).\nEspero que aquest resum us hagi estat interessant i inspirador.\nSi vols més informació sobre "Com passar de vendre productes a vendre solucions"Aquí van alguns enllaços que et poden interessar:\nArticle acadèmic (en anglès) de què he resumit les tres fases: "Value Creation and Value Capture Alignment in Business Model Innovation: A Process View on Outcome-Based Business Models" de David Sjödin, Vinit Parida, Marin Jovanovic, i Ivanka Visnjic https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1111/jpim.12516\nSobre les capacitats que han de desenvolupar les empreses per adaptar-se a el nou entorn: https://www.montsepenarroya.com/que-son-las-capacidades-dinamicas-y-para-que-sirven/\nSobre la diferència entre model de negoci i estratègia (que van lligats, però no són el mateix) https://www.montsepenarroya.com/cual-es-la-diferencia-entre-modelo-de-negocio-y-estrategia/\n9 gener, 2020 /1 comentari/a articles, negocis Online /per Montserrat Peñarroya\nQuè són les capacitats dinàmiques\nLes capacitats dinàmiques són les diferents habilitats, processos, procediments, estructures organitzatives, regles de decisió i disciplines que permeten la detecció i captura de les oportunitats que apareixen en una empresa. Aquesta és la definició acadèmica. Espero que la entenguis. Si no, segueix llegint, si us plau.\nLes capacitats dinàmiques permeten a les empreses crear, implementar i protegir els actius intangibles que, a llarg termini, permetran un rendiment comercial superior. Per això és important detectar a la teva empresa quines són aquestes capacitats i que les fomentis. Les empreses amb fortes capacitats dinàmiques són molt més emprenedores i s'adapten millor als canvis en el mercat.\nPer què en diem capacitats dinàmiques?\nDoncs per contraposició a les capacitats no dinàmiques. Les dinàmiques permeten canviar, fer evolucionar l'empresa. La resta de les capacitats d'una empresa permeten que operi amb normalitat, i òbviament són igual d'importants que les dinàmiques. És només que disposar de capacitats dinàmiques en entorns en ple moviment com l'actual, s'ha convertit en un avantatge competitiu. Per aquest motiu ara estiguem parlant d'aquesta capacitat.\nTipus de capacitat dinàmica\nCom a mínim hi ha 3 capacitats dinàmiques que hauries de desenvolupar:\nLa capacitat de saber detectar les oportunitats i les amenaces.\nLa capacitat de saber aprofitar les oportunitats.\nLa capacitat de mantenir, combinar i fer créixer els actius tangibles i intangibles de la nostra empresa.\nEn relació amb aquesta darrera, un dels actius intangibles de la nostra empresa és el model de negoci.\nL'adaptació dels models de negoci és l'objecte del meu doctorat: la capacitat per adaptar un model de negoci quan això és necessari per a la supervivència de l'empresa. La meva pregunta de recerca general és “Si tothom sap que quan el mercat canvia, les empreses també han de canviar per adaptar-s'hi. Per què hi ha empreses que no canvien i moren?”\nÒbviament les respostes són múltiples i no totes es troben el camp del "administració” algunes s'expliquen des del punt de vista del comportament psicològic de les persones (l'aversió al risc, la por al canvi, la por del fracàs, etc.). En el meu cas, analitzo les raons des del punt de vista empresarial no del psicològic.\nEn el moment en què vivim\nTornant a les capacitats dinàmiques, com ja he comentat, en la meva recerca i la meva feina professional, m'estic centrant en la capacitat de “Business Model Adaptation” és a dir, la capacitat de canviar i adaptar el model de negoci d'una empresa per adaptar-se canvis del seu entorn.\nEn el moment en què vivim, amb Amazon i Alibabà desplegant-se per tot el món, el COVID-19 disrompent els mercats, en un món on la Terra és plana i el mercat gairebé infinit, i en què tota la informació pot digitalitzar-se… és clar que cal adaptar-se i canviar.\nD'altra banda, em sembla fonamental que algú ajudi les empreses a adaptar-se, en lloc d'intentar que les empreses siguin disruptives i que siguin elles les que trenquin i transformin els mercats. Em sembla poc realista pensar que les PIMES del nostre país puguin sobreviure sent disruptores… Algunes sí, òbviament, però crec que és més encertat ajudar-les a desenvolupar la capacitat d'adaptació. Consti que per adaptar-se amb èxit cal ser creatiu i innovar… una cosa no treu l'altra.\nBé, no m'allargo més. En aquest article només pretenia explicar una mica millor què són les capacitats dinàmiques (capacitats dinàmiques), i que aquesta reflexió t'ajudés a pensar quines són les de la teva empresa o les de la teva persona. Ets capaç de detectar oportunitats i amenaces? (o posat altrament, tens temps per detectar oportunitats i amenaces?) i ets capaç de recombinar els recursos de la teva empresa per aprofitar aquestes oportunitats? T'arrossega el dia a dia i no pots frenar la inèrcia del teu negoci per adaptar-lo? T'atreveixes a fer-ho?\nEspero haver aconseguit la reflexió.\nen lloc d'intentar que les empreses siguin disruptives i que siguin elles les que trenquin i transformin els mercats\nTrobaràs més informació sobre les capacitats dinàmiques aquí. És un article tancat de el millor especialista en capacitats dinàmiques. Només amb llegir el abstracte ja et serà d'utilitat. Si tens manera d'aconseguir l'article sencer, t'encantarà.\nSi vols saber més sobre models de negoci, hi ha dos articles meus que et poden ajudar:\nSobre la diferència entre estratègia i model de negoci\nSobre si han canviat o no els tipus de model de negoci\nEn aquest article només pretenia explicar una mica millor què són les capacitats dinàmiques\nhttps://www.montsepenarroya.com/wp-content/uploads/2020/01/dynamic-capabilities.jpg 437 1100 Montserrat Peñarroya https://www.montsepenarroya.com/wp-content/uploads/2017/09/MP-Logo-Web-1.png Montserrat Peñarroya2020.01.09 11:13:57Què són les capacitats dinàmiques Les capacitats dinàmiques…Què són les capacitats dinàmiques i per a què serveixen\n16 desembre, 2019 /3 Comentaris/a mercadeig /per Montserrat Peñarroya\nPàgina 3 de 40<12345>»


La primera edició del Iot Solutions World Congress es consolida com a plataforma d'impuls de l'internet industrial - Fundació .cat\nNotícies > La primera edició del Iot Solutions World Congress es consolida com a plataforma d’impuls de l’internet industrial\nLa primera edició del Iot Solutions World Congress es consolida com a plataforma d’impuls de l’internet industrial\nSegons la Viquipèdia, Internet de les coses (IOT, per les sigles en anglès) és un concepte que es refereix a la interconnexió digital d’objectes quotidians amb internet. Un fet que cada vegada està més present en les nostres vides i que ja comencem a experimentar diàriament a través dels Smart watches, les Smart TV, les neveres connectades a Internet o els nostres propis vehicles, per exemple.\nConscients d’aquesta realitat, entre els dies 16 i 18 de setembre es va celebrar a la Fira de Barcelona la primera edició de l’Internet of Things Solutions World Congress (IOTSWC), amb una gran presència dels principals actors d’aquest nou sector industrial i un complet programa de conferències d’alt nivell. El IOTSWC va reunir 88 empreses -com Amazon, General Electric, Intel o IBM, entre d’altres- i 120 ponents amb l’objectiu de donar a conèixer a la indústria i al gran consum els avantatges d’aplicar la tecnologia IOT per millorar l’eficiència energètica, la logística o la producció en els seves empreses.\nTot i la massiva presència de multinacionals estrangeres, el congrés també va comptar amb la participació de diverses empreses catalanes, com Dexma o Eurecat.\nDurant l’acte d’inauguració, Roger Bou, director de l’IOTSWC, va declarar que “amb l’internet de les coses aplicat a la indústria naixeran noves empreses disruptives que canviaran el mercat, sobretot aquelles que incorporin ràpidament aquestes innovacions”. A més, ho va considerar una oportunitat perquè les empreses catalanes es posicionin en una tecnologia que pot revolucionar la indústria mundial.\nSens dubte, amb més de 4.500 visitants de 53 països, entre els quals hi havia una representació de la Fundació Puntcat que celebraven els 10 anys de l’aprovació del domini .CAT, el IOTSWC té tot el potencial per a convertir-se en un esdeveniment de referència internacional d’aquest sector.


145 persones comptaran les persones sense llar de Tarragona\n145 voluntaris realitzaran un recompte de les persones sense sostre a Tarragona\nLa nit del 14 al 15 de maig es dividiran en petits grups i recorreran el centre de la ciutat, els barris i les zones disseminades\ndimarts, 7 de maig 2019 - 17:25h\nImatge d'arxiu de l'Operació Iglú de Tarragona, on s'atenia les persones sense llar amb motiu de les baixes temperatures. | ACN\n145 voluntaris col·laboraran en fer el recompte de les persones sense sostre de Tarragona. L'objectiu és saber quin és l'estat i la quantitat de persones que viuen sense sostre per desenvolupar accions que donin resposta a aquestes situacions. Per comprovar-ho, es dividiran en petits grups i recorreran el centre de la ciutat, els barris i les zones disseminades. Prèviament, tots els voluntaris rebran una formació prèvia amb professionals experts al Campus Catalunya de la URV.\nQuantes persones sense llar dormen als carrers de Tarragona?\nSaber quantes persones sense llar dormen als carrers de Tarragona i tenir coneixement de quin és el seu estat. Aquest és l'objectiu del recompte de persones sense sostre que ha organitzat l'Ajuntament de Tarragona, a través de la regidoria de Serveis a la Persona. Per tal de fer-lo, el consistori ha demanat la col·laboració ciutadana. 145 voluntaris han accedit a participar en aquesta iniciativa, on també hi col·laboren administracions, entitats del tercer sector o entitats privades.\nAls voluntaris i voluntàries se'ls donarà una formació prèvia amb professionals experts en la matèria. Serà en una sessió que es desenvoluparà el pròxim dimecres 8 de maig al Campus Catalunya de la URV. El recompte arribarà una setmana després, durant la nit del 14 al 15 de maig, quan els voluntaris es dividiran en petits grups arreu de la ciutat. L'any passat, el consistori ja va impulsar aquesta acció des de la Xarxa d'Atenció a les Persones Sense Llar. Aleshores, la xifra de persones sense sostre era de 49.\nL’Associació Joventut i Vida, Pax Mundo, Càritas Interparroquial, Creu Roja, ECAS, la Fundació Arrels, la Fundació Bonanit, l'ONG Adra, la Fundació pel suport social i solidari, INTRESS, la Fundació Formació i Treball, la Regió sanitària del Camp de Tarragona, l'Àrea de Serveis Socials d'Execució Penal a l'Àmbit Territorial de Barcelona, la Càtedra d’Inclusió Social de la URV i l'Oficina de voluntariat de la URV són els agents que acompanyen l'Ajuntament en la iniciativa.\nJutgen una tarragonina que es va negar a ser membre d'una taula electoral per «insubmissió»\nCondemnat un home begut per realitzar tocaments a una menor en un bus a Tarragona