CERVESA EN CATALÀ: Fitxes de degustació - Weihenstephan FESTBIER\nFitxes de degustació - Weihenstephan FESTBIER\nAquesta brouateria es troba al Nord Est de München en una localitat anomenada FREISING. Diuen que és la cerveseria en actiu més antiga del món. Segons sembla, aquesta brouateria ha elaborat cervesa des de fa mil anys ininterrompudament.\nAbadia de Weihenstephan, punta de coure de Michael Wening in Topographia Bavariae, um 1700 (Wiki)\ntel: 0 81 61/53 6-0\nFax: 0 81 61/53 62 00\nFESTBIER és una denominació que no hem trobat en les llistes d'estils. Però està molt clar que una FESTBIER és una cervesa que es serveix a l'OKTOBERFEST (OKTOBERFESTBIER per ser exactes). I a l'OKTOBERFEST, el que es serveix és MÄRZENBIER. També hem trobat LAGER AMBRE ALEMANYA.\nDel mateix blog:\nFESTBIER, MAIBOCK, FASTENSTARKBIER, MÄRZENBIER :\nVarietats estacionals de cervesa forta (Veieu BOCK).\n(Traducció literal: FESTBIER, cervesa reservada a una festa, MAIBOCK = BOCK del mes de Maig, FASTENSTARKBIER: cervesa forta de dejuni; probablement una cervesa de Quaresma. MÄRZENBIER : Cervesa del mes de Març)\nAntigament, aquestes cerveses se servien per les festes de Març i Octubre. Es tractava de la darrera remesa de cervesa abans de l'estiu atès que per culpa de la calor i per l'absència de sistemes de refrigeració artificial, no es feia cervesa fins ben entrada la tardor. Aquesta cervesa es feia segons el mètode d'alta fermentació i s'emmagatzemava en unes coves dels Alps de manera que al final de l'estiu estava molt ben fermentada i era més forta que el que era habitual. Aquest més important contingut d'alcohol preservava el cru de possibles contaminacions durant els mesos de més calor. Al final de l'estiu la consumien en diversos festivals que, llavors donaven pas a les cerveses elaborades al mes de Setembre. Quan s'imposà l'estil Lager, hom va seguir fent el mateix utilitzant les receptes de l'Anton Dreher de Viena. El sistema les fa més fortes i menys fines que les Italianes d'estil Viena, i també, amb la refrigeració artificial, es poden fer tot l'any. Actualment, totes les grans marques tenen l'estil Märzen: Paulaner, Löwenbräu, Spaten, Erdinger, etc. Hom considera que la negra Modelo mexicana és d'aquest estil...\nPel que fa a l'estil mateix: al nostre blog i BJCP.\nData del tast: 09/12/2012\nMolt bones olors de pa fresc acompanyades d'un agradable i discret toc d'herba.\nCervesa de color daurat clar, perfectament transparent i amb un cap d'escuma dens, abundant i persistent de color blanc. Forma notables garlandes.\nPrimer podem identificar una nota de ferment fresc. Acte seguit apareix olor d'herba amb un notable perfil de pa fresc, principalment molla de pa com obrint un pa de pagès acabat de sortir del forn.\nLleus notes cítriques (Llimona o Aranja segons com es miri). També apareixen lleugeres notes fruitades difícils d'identificar que podrien moure's entre poma, pera i alguna cosa tropical (com un d'aquests nèctars de fruites tropicals que es troben en els supermercats). Però quasi res.\nTambé trobem un punt de dissolvent.\nMolt bones olors de pa fresc, barra de pa cuita. Es pot notar un puntet dolcet molt agradable i alguna cosa d'amargor, un pèl punyent però de molt baixa intensitat.\nSequedat residual (o secundària: que no apareix de seguida) bastant persistent.\nRetorn mig sec i mig dolç molt afalagador.\nAmb molta escuma, bona olor de ferment fresc. Herba fresca i tall de fulla.\nAltre cop pa fresc, galeta Maria, crosta de pa poc feta amb una nota de palla.\nEn segon pla apareixen olors d'herba amb una clara referència a la saponària i alguna cosa floral sense identificar. Potser al final, algun punt de mel.\nEfervescència mitjana, acidesa i astringència residuals molt a la llarga, amargor quasi nul·la. El cos se'ns presenta mitjà amb una certa consistència. Reapareix el toc dolç amable. També notem, molt amagat, el toc de ferment.\nMolt agradables olors de pa fresc, de galeta, de cracker amb acompanyament d'herba.\nRetorn dolcet amb un punt de sequedat.\nUna cervesa molt agradable, diria que molt bona, com una PILS però menys seca i menys amarga i amb més olors de forneria. El cos també és una mica més consistent que el de la PILS. Una cervesa per altra banda molt passadora, sense resistències i bastant aromàtica. Un molt digne representant del seu estil.\nEtiquetes de comentaris: Festbier, Märzenbier, Notes de tast, Tasting notes, Verkostungsnoten


IB3 | L’HORA D: Singled [OUT]\nDissabte a les 22.30h\nL’Hora-D d’aquesta setmana tracta sobre què suposa per a moltes dones del món ser fadrines a l’actualitat. Recorrerem la història de cinc dones en quatre ciutats diferents: Manu, barcelonina de 40 anys; Jules, que viu a Melbourne i en té 30; Melek, d’Istanbul i amb 28; i dues dones de Xangai, Yang, de 35 i Shu, de 34. A més de les seves històries, disposarem de l’opinió d’experts i la veu de la codirectora Mariona Guiu, que marca l’inici del viatge.\nLa conclusió és molt clara: l’estigma contra les dones fadrines, la connotació que continuar fadrina és alguna cosa negativa a partir de certa edat, persisteix. El motiu és en l’arrelada creença que, si estan soles, és perquè s’han equivocat o no han fet les coses bé. En l’afany d’intentar destapar l’estigma de ser dona fadrina a partir de certa edat i amb la voluntat d’entendre com es viu la fadrinesa femenina internacionalment, la peça és un conjunt d’experiències de dones que proposa reflexionar sobre el lloc de l’amor avui, en aquest món de relacions per encàrrec en línia i on l’individualisme és el centre de l’equació.


Enigma Catalyst ICO Review\nCom a continuació de la nostra sèrie de ressenyes d’ICO, us oferim un dels ICO més interessants en converses, Enigma Catalyst. Bona gana!\nEstablerta per un grup de graduats del MIT, Enigma Project Company és una start-up nord-americana que té èxit en el mercat d’intercanvi de dades segures i que ara han anunciat recentment el seu projecte ‘Catalyst’. Estimulat pel ràpid desenvolupament i explosió dels actius criptoactius, el projecte catalitzador es pot definir bé com el primer podi d’inversió, que permet als inversors configurar, provar i implementar microcriptors. De fet, amb l’ajut d’un catalitzador, els desenvolupadors no només podran accedir al mercat de dades descentralitzat d’Enigma, sinó que també podran obtenir l’ajut del mateix en la creació i implementació de noves estratègies. De fet, no estarà malament esmentar que Catalyst és la primera aplicació que es col·loca a la part superior del protocol enigma.\n1 Enigma Catalyst ICO Review\n2 Estudi de mercat\n2.1 Temps d’avaluació!\n3 Funció i utilitat del testimoni\n“Catalyst és una plataforma per a comerciants de criptomonedes, curadors de dades, desenvolupadors i inversors. Els comerciants desenvolupen estratègies quantitatives potents mitjançant l’ús de conjunts de dades seleccionats per la comunitat i els inversors destinen capital als millors operadors i estratègies. En essència, Catalyst permet a qualsevol persona construir el seu propi fons de cobertura criptogràfica “.\nTot i que la majoria pot creure el contrari, el comerç algorítmic i l’aprenentatge automàtic definitivament estan demostrant ser problemes de gestió d’inversions. Per dir els fets, la indústria tradicional de la gestió d’actius es tractava de mantenir-se secreta i opaca, però ara les coses canvien. De fet, seria raonable afirmar que els mitjans tradicionals de gestió d’actius ja no governen el món, sinó que han estat desafiats per un accés més lliure a les dades financeres, que ha prosperat en permetre l’expansió de mètodes de risc.\nDe fet, per afegir-ne més a la llista, fins i tot els bloqueigs s’estan reduint ràpidament a trossos que hi havia mentre entraven en el comerç algorítmic i s’ofereixen noves oportunitats d’inversió a la creixent comunitat de programari lliure de desenvolupadors, quants, comerciants i inversors..\nDesprés d’aquesta demanda creixent de criptomonedes, l’equip d’Enigma Catalyst creu que també hi ha un augment d’oportunitats interessants. I, per assegurar-se que aquestes oportunitats s’aprofiten de la millor manera, Catalyst ofereix la possibilitat de connectar-se amb els intercanvis de criptomonedes en un sistema descentralitzat i amalgamat, que ha estat dissenyat per ser un mètode senzill i senzill d’aconseguir i controlar els fons..\nEn paraules de l’equip, “l’objectiu principal de la nostra plataforma és servir de finestreta única per a desenvolupadors (o comerciants quantitatius) que estiguin interessats en desenvolupar estratègies comercials que operin en el domini en expansió dels criptomercats”.\nA diferència de la majoria de sistemes de negociació automatitzats, Catalyst no s’atura només aquí, ja que els fundadors del mateix han decidit col·laborar també amb els serveis de fons d’inversió. A més, tot i que aquest projecte es pot comparar amb projectes anteriors com Malenport, Catalyst promet servir amb un millor temps de processament i qualitat de transacció. Amb tot, no estarà malament afirmar que, amb noves estratègies comercials, Catalyst gaudeix d’un camp de competència sense restriccions per treballar.\nTots sabem que el comerç algorítmic s’utilitza des de fa molt de temps, ja sigui per al mercat financer madur o per al mercat d’actius criptogràfics aficionats. I, de la mateixa manera que no és tan fàcil seleccionar estratègies, també és difícil desenvolupar algoritmes per a la mateixa. Tanmateix, la indústria sempre ha intentat oferir solucions recomanades que ajuden els desenvolupadors de programari fins i tot amb els coneixements bàsics en la creació d’algorismes. Bé, Catalyst és aquí per oferir aquestes solucions. De fet, aquest projecte es basa principalment en Quantopian, el que significa que el mateix podria funcionar com un pont entre els enfocaments de crypto trader i Quantopian..\nCaracterístiques tècniques de la plataforma: aquest projecte és un protocol d’intercanvi descentralitzat que admet swaps atòmics de cadena creuada.\nTor Bair – Cap de Creixement i Màrqueting MIT Sloan MBA | Antic comerciant d’opcions i data @ Snapchat, TOR gestiona el creixement i la comercialització del projecte.\nGuy Zyskind – Creador de l’Enigma i un investigador de càlcul de blockchain / multipartits. Anteriorment, Guy va passar més de deu anys a la indústria del programari, incloent un paper de CTO a Endor, una derivació del MIT. Guy té un MAS del MIT Media Lab.\nCan Kisagun– L’ex consultor convertit en empresari de l’espai blockchain. Pot passar 3 anys treballant a McKinsey & Company, centrada en la banca i les finances, té un MBA a la MIT Sloan School of Business.\nVictor Grau Serrat – Enginyer sènior de programari – MIT D-Lab | Més de 15 anys de desenvolupament de programari\nEl desglossament dels fons recaptats mitjançant la venda de tokens es recollirà al contracte intel·ligent i s’utilitzarà de la següent manera:\n60% per al desenvolupament de productes i tecnologia\n15% per a la investigació de blockchain\n10% per a operacions\n10% amb finalitats de màrqueting\n5% per a despeses judicials i administratives\nLa visió d’Enigma és crear un mercat de dades descentralitzat i revolucionar la manera de compartir, agregar i monetitzar les dades. Al segle XXI, les dades són la moneda més valuosa. Actualment, però, està monopolitzat en mans de pocs. Facebook i Google han acumulat 1 mil milions de dòlars en capitalització de mercat en recopilar i obtenir ingressos de dades d’usuaris. Després hi ha empreses com Bloomberg i Reuters, ambdues amb ingressos de més de 10.000 milions de dòlars, que s’han basat principalment en l’agregació de dades financeres. L’equip de Catalyst està construint la infraestructura d’un mercat de dades obert descentralitzat, segur i introduint Catalyst com la primera aplicació construïda a sobre d’aquesta infraestructura. La plataforma Catalyst permet a qualsevol persona iniciar el seu fons d’inversió en criptografia, mitjançant les nostres dades, proves posteriors i eines de recerca. Això proporcionarà la demanda inicial del seu mercat de dades i els curadors de dades proporcionaran el subministrament mitjançant la creació i la concessió de llicències de conjunts de dades premium per a ús comunitari..\nMecanisme de fitxes\nBasats en Ethereum i distribuïts mitjançant un contracte intel·ligent, les fitxes s’utilitzen per accedir a fonts de dades al mercat. Els tokens flueixen dels consumidors de dades als proveïdors de dades. Els consumidors de dades són comerciants quantistes que volen accedir a fonts de dades per crear un avantatge en competicions de Catalyst o en operacions reals contra la competència. El seu potencial d’ingressos està directament relacionat amb el nombre de fitxes que consumeixen. Això crea l’estructura d’incentius per consumir fitxes ECAT\nFunció i utilitat del testimoni\nPrimària: ECAT s’utilitza per accedir a fonts de dades des descentralitzades Enigma Catalyst Data Marketplace. El pagament es fa a nivell de subscripció.\nSecundària: els tokens ECAT s’utilitzen per incentivar el creixement i garantir l’estabilitat de la xarxa.\nEls tokens ECAT s’utilitzen per crear demanda al mercat de dades: els tokens de recompensa es proporcionen als quants amb estratègies guanyadores. Això incentiva que hi arribin més quants a la plataforma i que consumeixin dades per refinar les seves estratègies i guanyar avantatge.\nTot i que l’equip de Catalyst confia en auditories de contractes intel·ligents i independents per garantir la seguretat, quan se’ns va demanar un risc normatiu aparent, percebut o real, se’ns va dir que “el nostre testimoni és un testimoni d’utilitat basat en el nostre assessor legal (Cooley – Patrick Murck, Marco Santoni)” s opinió. Cooley és una de les empreses amb més reputació de l’espai. Tenim la intenció de complir totes les directrius reguladores ”.\nAuditories internes i externes: segons la nostra conversa amb els membres de l’equip, tenen previst obtenir 1 o 2 auditories independents dels seus contractes intel·ligents.\nAmb els blogs regulars i la comunicació directa amb inversors i cercadors d’informació a través de l’atac i el telegrama, estem segurs que l’equip ha construït amb força una comunitat al voltant del seu projecte. En paraules de l’equip: “Actualment tenim una comunitat i usuaris forts per al nostre producte: el nostre Slack és actiu i creixent (actualment compta amb més de 900 usuaris) i tenim un alfa en viu disponible a www.enigma.co/catalyst amb més de 1.500 inscripcions i descàrregues ”.\nLa nostra idea del projecte\nSens dubte, Catalyst es pot esmentar com un projecte que s’ha introduït en el moment adequat. El mateix proporciona una solució per a l’obligació i principis actuals de la indústria blockchain que fan que aquest projecte sigui demandat. A més, tot i que els membres de l’equip experimentat, les solucions d’alta tecnologia i la implementació del projecte es poden afirmar com a punts addicionals del mateix, l’absència de pla financer també proporciona alguna cosa a tenir en compte a la secció de negatius..\nValoració mitjana: 8/10\nPer a més consultes, poseu-vos en contacte amb:\nEquip editorial de CoinGape a [protegit per correu electrònic]


Apagada estadística, involució democràtica | ATTAC Mallorca Apagada estadística, involució democràtica – ATTAC Mallorca\n14 març, 2014 - Estatal, Opinió\nRafel Borràs – El Periscopi\nLa involució democràtica és de gran calat. Hi ha una pèrdua evident de drets de ciutadania social, la gairebé desaparició dels drets democràtics en l’àmbit laboral són palesos, les palanques institucionals que garanteixen de debò la igualtat d’oportunitats s’han anat en orris… Per arrodonir la regressió democràtica s’imposa un relat tergiversat de l’acció del govern. S’intenta amagar els estralls que en la vida de la ciutadania no rica provoquen les retallades.\nAquesta imposició d’un discurs polític que nega la realitat força de mitges veritats i mentides no és cosa nova en el cas de governs del PP. Cal recordar que el Govern d’Aznar fou un exemple de relat polític mentider i opac. Recordeu les mentides sobre les armes químiques per justificar la gerra d’Irak, la manipulació informativa sobre l’autoria dels criminals atemptats de l’11-M, la barroera utilització partidista de RTVE que arribà a negar l’existència d’una vaga general o s’entestà a referir-se a CCOO com “c, c, o, o”, l’apagada estadística sobre dades econòmiques i de mercat de treball. Sobre aquella apagada estadística d’Aznar en tinc alguns records personals: No se sabia quin dia es publicarien les dades d’atur registrat, et negaven dades sobre immigració que eren bàsiques per regular-la amb un poc de seny, s’ocultà informació que ja albirava una bombolla immobiliària incontrolable, ni tan sols es publicaven les dades oficials del preu de l’habitatge!\nAra, tornem-hi, torna-hi. El govern actual del PP ha decretat una nova apagada estadística. He escrit en més d’una ocasió que s’estan eliminant productes estadístics, com ara, l’Enquesta de Conjuntura Laboral que va desaparèixer a finals de l’any 2012 i l’ Enquesta de Qualitat de Vida en el Treball no es realitza des de l’any 2010. També hi ha retards en la publicació d’algunes estadístiques que, a la pràctica, les converteixen en inservibles. A tall d’ exemple, l’Enquesta de Condicions de Vida (ECV) de la que encara no es disposen de les dades definitives de 2013 o d’Estructura Salarial la darrera dada publicada de la qual correspon a l’any 2011.\nUn altre exemple d’opacitat: La reforma laboral del Govern de Rajoy va significar una autentica revolució neocon del dret laboral, però aquest Govern fa tot el possible perquè no es coneguin els seus efectes reals. En aquest sentit va la desaparició progressiva de dades sobre la negociació col·lectiva en l’important Butlletí d’Estadístiques Laborals. Tampoc sabem exactament què passa amb el “contracte indefinit de suport als emprenedors” per a empreses amb menys de 50 empleats. Aquest contracte era una mesura estrella de la reforma i se sospita que ha estat un estrepitós fracàs. Segur que l’opacitat s’estendrà sobre els resultats de l’anomenada “tarifa plana” per, teòricament. incentivar la contractació indefinida.\nLa volta de rosca gairebé definitiva a l’opacitat i tergiversació de la realitat social, és la notícia que l’INE revisarà l’ EPA de tal manera que el percentatge d’atur baixarà entorn d’un punt, però no el nombre de persones aturades. Pot ser tècnicament sigui més o menys correcta aquesta modificació metodològica en l’estimació de l’atur, però no és urgent i és inoportuna. Tècnicament seria igualment correcta la modificació dels criteris que regulen la condició d’atur registrat, i això sí és urgent i convenient perquè l’Ordre Ministerial d’ 11 de març de 1985 (BOE de 14/3/85) ha quedat absolutament obsoleta.\nTanmateix d’un govern que qualifica les persones aturades d’ “estoc”, es pot esperar qualsevol cosa.\nEtiquetes: Aznar, ciutadania, drets, reforma laboral, retallades


Blog Personal: Els "Tres dies..." de la Mar Coll i l'ESCAC\nEls "Tres dies..." de la Mar Coll i l'ESCAC\nHa passat ja fa més d'un any d'aquell gener del 2009, quan la Mar Coll em va trucar per demanar-me opinió sobre un petit detall, segurament força desapercebut per molts, del que havia de ser la seva òpera prima cinematogràfica "Tres dies amb la família".\nLa Mar Coll ha estat alumne de l’Escola Superior de Cinema i Audiovisuals de Catalunya (adscrita a la Universitat de Barcelona) on des de l’any 1996 en sóc professor de l’assignatura anomenada retòricament “Història de la música culta”.\nEn mitja dotzena d’escenes de la versió “prèvia” del film, en Josep Maria (Eduard Fernàndez) pare de la protagonista (Nausica Bonnín) escolta òpera mentre llegeix el diari, a l’hora de l’esmorzar, conduint el cotxe, etc...\nUn matí fred d'quell gener vam quedar per fer una cafè. La Mar, després d’explicar-me amb entusiasme alguns aspectes més que interessants de la realització del film, tot fet amb companys de l’Escola de Cinema (i el suport de la productora Escándalo del mateix ESCAC), em va demanar que li suggerís idees de cara a la selecció de fragments operístics per a aquelles micro-escenes.\nEren dies molt tristos. Havia mort la meva mare feia molt poc i el dolor silenciós i ferotge em cruspia l’ànima. En aquell context de solitud espiritual, la pel·lícula de la Mar va resultar molt colpidora... l’argument, aquells silencis, les mirades dels protagonistes, aquella veritat que malauradament tots coneixem massa bé i que ens aboca sempre a la introspecció tant ben reflectida!\nDe seguida em va venir al cap el personatge de vida intensa i efímera de “La dama de les camèlies” d’Alexandre Dumas en la relectura, no per més tòpica menys meravellosa, que en va fer Verdi a la seva Traviata: Violeta Valery. El desconsol d’una vida que sembla haver de començar a assumir el destí, tal vegada marcidor, en el millor moment, em va semblar un leitmotiv present tant a l’òpera com al film. Seria possible narrar la història de La Traviata a través dels fragments que de forma absolutament casual apareixen en escenes pont? Seria possible fer un paral·lelisme narratiu, dramàtic, en tan sols un petit plec de fragments de durada inferior a 30 segons? Era evident que la proposta era tant subtil que segur que ningú se n’assabentaria. Valia la pena l’esforç, fins i tot econòmic? La Mar va creure que si, de la mateixa manera que va creure que aquella història de ritme pausat, de silencis, caminaria amb pas ferm, com així ha sigut.\nEl més preciós de tot plegat no ha estat que de forma casual en aquesta peli sense quasi música hi sospirin fragments com el “Di provenza il mar” o “Sola, abbandonata, in questo popoloso deserto che appellano Parigi”. El més preciós és que un grup de companys ja ex-alumnes de l’ESCAC, ha estat capaç de fer una pel·lícula a priori gens comercial que no ha deixat indiferent a ningú. Des del primer Festival on es va presentar (el de cinema de Màlaga) fins a la nit dels Goya, passant pels Gaudí, els premis s’han anat succeint de manera indefectible. Quina alegria tant gran!\nCada vegada que m’he assabentat d’una d’aquestes distincions he enviat un SMS a la Mar, que no ha tingut resposta. L’altra dia, a la contra del País llegia que la Mar es lamentava en una entrevista d’haver perdut el mòbil ja dues vegades i que li sabia greu per la quantitat de missatges que no hauria pogut contestar. Aleshores vaig entendre.\nMar, no et preocupis! El més important potser no son el missatges de la gent que apreciem la teva feina com tots aquests premis que han reconegut una creació cinematogràfica feta des d’una sàvia barreja de saviesa precoç, de sinceritat creativa i d’estima sincera pel mitjà.\nMar, no et pots imaginar la il·lusió que m’ha fet tot plegat! De debò!!\nPublicat per Joan Vives a 9:42 a. m.\nM'ha agradat aquest seguit o "suite" d'entrevistes, a la de Lleida hi he fet un comentari, la de TV3 no l'he vist perquè no s'engega,\ni de les altres només puc afegir, que quan una vocació i dedicació a la música, és com en aquest cas veritable i autèntica, dóna sempre uns fruïts esplèndids...\nI ara comento el que calia potser haver fet en primer lloc: el contingut del post o entrada del blog. Les entrevistes m'han enlluernat excessivament i han passat davant.\nEmocionant,tot el que passa al llarg de l'explicació de la gènesi del film "Tres dies amb la família".\nEl "plec de fragments" procedents de la coneguda òpera, segur que donaran el caràcter precís a les escenes corresponents.\nAquesta alumna té sort d'haver trobat un professor com tu Joan, no t'oblidarà mai, i si el dia de demà guanya algun premi com a realitzadora o com a directora, una part te la deurà de ben segur al teu mestratge.\nPer experiència sé el que significa passar "tres dies amb la família" i considero que la peli ho reflecteix molt bé. Et puc assegurar que, com espectadora , ni la història ni la música em van deixar indiferent. Quan vaig veure aquesta pel.lícula (ja fa més de mig any?) desconeixia absolutament la part afectiva que hi podia haver en els fragments musicals escollits, només em vaig preguntar per què Traviata? i vaig sospitar una voluntat de transmetre alguna cosa sense acabar d’endevinar el què. No obstant, puc dir que el component emocional de la música afegeix una tensió subtil amb un punt de desconsol molt tendre que reforça la història que es vol explicar.\nTotes les pèrdues són complicades però, alhora, formen part de la vida....


El Festival de Guitarres de torna a Formentera aquest cap de setmana\nPremsa Hemeroteca Turisme El Festival de Guitarres de torna a Formentera aquest cap de setmana\nDivendres, 19 de Setembre de 2014 13:57\nAquest matí a la sala de cultura del Consell de Formentera s'ha presentat la VI edició del Festival de Guitarres de Formentera. A la presentació hi han assistit l'organitzador del Festival, Ekkehard Hoffmann, luthier de l'empresa Formentera Guitars acompanayat de la consellera de Cultura, Sònia Cardona i la consellera de Turisme, Alejandra Ferrer.\nEkkehard Hoffmann, més conegut a l'illa com Ekki, ha manifestat que el festival portarà a Formentera “25 músics”. El criteri del cartell dels concerts ha estat “més que fer un resum de l'estiu, amb tots els músics que ja han tocat a l'illa aquests mesos, hem intentat fer una combinació de músics d'aquí amb músics d'alta qualitat de fora”.\nAquest any els concerts seran el divendres i dissabte, 19 i 20 de setembre, de 22h a 4h, a la plaça de Sant Ferran. El programa per divendres està format per: MMS, Carmen Jaime, Formentera Connection, Los peligrosos Gentlemen, Chris Lee, Chimichurri i a la part final, Jam session. El dissabte el festival es completa amb Bromma Plan, Litus, Kelly & The Jam Factory, Los Dooros + Javier Vargas, Miko Weaver i Jam session final.\nLa consellera de Cultura, Sònia Cardona, ha destacat l'excel·lent combinació entra cultura i turisme que aporta el festival, “programat en unes dates properes al final de temporada, oferint oferta lúdica de qualitat a residents que poc a poc tenen més temps per dedicar a l'oci i a un tipus de turisme més tranquil i relaxat, que valora molt la música en viu”.\nPer la seva banda, Alejandra Ferrer ha destacat “el gran treball d'Ekki i de l'empresa Formentera Guitars, pionera i organitzadora del Festival, que es dedica tot l'any a la formació i fabricació de guitarres artesanals, en una combinació fantàstica d'artesania i negoci”.


- Qualsevol -Activitats d'estiuTornada a l'escola\nCanet de Mar - L'Ajuntament proveeix les escoles i els instituts amb mascaretes de @canetcus\nPublicat per Paco Ferron Carrion el 21/09/2020 - 13:19\nLa Plataforma voluntària Canet Cus és una iniciativa que aplega persones que, voluntàriament cusen mascaretes, entre d’altres productes de protecció, per fer front a la covid.El CRTTT-Escola de Teixits, ha ofert les seves instal·lacions per poder confeccionar-hi part de les mascaretes. [+]\nEl Prat - Consells per afrontar aquest inici de curs\nPublicat per Paco Ferron Carrion el 21/09/2020 - 13:08\nL’ajuntament, a través de #jovesprat, ofereix assessories d'orientació personal i acadèmica, que enguany inclouen consells per afrontar aquest inici de curs. [+]\nMataró - Diferents mesures marquen l’inici de curs\nPublicat per Paco Ferron Carrion el 21/09/2020 - 13:06\nL’Ajuntament ha cedit 16 espais als centres escolars,augmenta les hores de neteja i ha ampliat voreres a les entrades i sortides. A nivell educatiu, es reforça l’aposta del Pla Educatiu d’Entorn i el programa d’extraescolars de Mataró Educa +, per evitar les desigualtats entre infants. [+]\nL’Hospitalet de Llobregat - Arrenca el nou curs amb 30.033 alumnes de 3 a 16 anys\nPublicat per Paco Ferron Carrion el 15/09/2020 - 19:18\nUn nou Institut-escola, augmenta l’oferta de places. Creix també el número de professionals educadors i els diferents programes, que desenvolupa l’ajuntament als centres educatius, es posaran en marxa progressivament. Com a novetat destaca la posta en marxa d’ un canal de comunicació amb les famílies a través de la xarxa Telegram. [+]\nCanet de Mar - Dispositiu especial de mobilitat pel retorn a les escoles\nPublicat per Paco Ferron Carrion el 15/09/2020 - 19:15\nL'Ajuntament treballa per una tornada a les aules segura i, a banda de tot el dispositiu que ha articulat, ho ha publicat a internet per tal de que tothom pugui assabentar-se i organitzar-se al respecte. [+]\nBerga - Protocol Covid de l’EMM\nPublicat per Paco Ferron Carrion el 15/09/2020 - 19:13\nL’Escola Municipal de Música ha editat un protocol de funcionament per tenir previstes les possibles incidències que es puguin donar amb motiu de la covid i les soluciions previstes que s’han articulat i s’implementaran si és el cas, en tots els supòsits contemplats. [+]\nSabadell - Mesures per la prevenció iseguretat del retorn a les aules\nPublicat per Paco Ferron Carrion el 15/09/2020 - 19:10\nL’Ajuntament ha pres diverses mesures per donar suport als centres educatius i al conjunt de la comunitat educativa. Les diferents accions tenen com a objectiu fonamental contribuir a garantir la prevenció i la seguretat de tothom i que la tasca educativa es pugui portar a terme en les millors condicions possibles. [+]\nSanta Coloma de Gramenet - Garantir centres segurs i alleugerir la despesa de les famílies\nPublicat per Paco Ferron Carrion el 15/09/2020 - 19:05\nEntre d’altres mesures: ampliació d’activitats complementàries, doblar el personal de suport de les EBM, protocol d’actuació per la gestió de casos de Covid als centres educatius, línia d’ajuts extraordinària per a la compra dels ordinadors que necessita l’alumnat de secundària. [+]\nTerrassa - Guia per a l’inici de curs 2020-2021\nPublicat per Paco Ferron Carrion el 15/09/2020 - 19:01\nAdreçada a alumnes, professorat i altres professionals, mares i pares, és a dir a la comunitat educativa. És un document que pretén contribuir a aclarir qüestions i donar accés a tota la informació disponible en cada moment, ja que s’anirà actualitzan periòdicament. [+]\nSant Boi de Llobregat - Pla de xoc per a l'inici del curs escolar\nPublicat per Paco Ferron Carrion el 15/09/2020 - 14:35\nL’aposta de la ciutat és la creació d’un ecosistema local que aporta valor estratègic a l’activitat educativa, entenent-la també com un motor econòmic i, alhora, com un camp de proves per augmentar la resiliència sanitària de la ciutat. L’Ajuntament posa en marxa una bateria de mesures extraordinàries per facilitar la tornada a l’escola i garantir una educació segura i igualitària. [+]\nAbrera Castelldefels Cerdanyola del Vallès El Prat de Llobregat Granollers Igualada L'Hospitalet de Llobregat Martorell Mataró Montcada i Reixac Montmeló Montornès del Vallès Sabadell Santa Perpètua de Mogoda Sant Boi de Llobregat Sant Feliu de Llobregat Sant Fost de Campsentelles Sant Pere de Ribes Sant Quirze del Vallès Terrassa


Com qui sent ploure: Polseres Azules\nDesprés de visionar alguns capítols de Polseres vermelles, constato que és el Verano azul de les noves generacions. Ambdues proclamen el valor de l'amistat no solament entre els joves, sinó també intergeneracional, ensenyen valors com l'esforç, la valentia i l'importància d'ajudar-se els uns als altres.\nPotser són una mica simples, però caldria que es fessin més serials televisius amb aquest sentit positiu. A més, són tot un èxit d'audiència.\nL'únic preocupant és el tema dels colors: jo em plantejo si l'elecció d'aquests coincidint amb els que representen els dos partits que es donen l'alternança al govern de Madrid és casual o no. Tot i que no hi veig cap relació ideològica de rerefons. O sí que hi és?\nPublicat per Winston Strike a 10:07\nEtiquetes de comentaris: El món de la política, reflexions, televisió\nCarme 14 de juny 2013, 12:14:00\nWinston Strike 14 de juny 2013, 13:59:00\nVaja, vaja. Haurem de guardar el secret!\nCarme 14 de juny 2013, 20:32:00\n:DDDD No m'havia fixat abans en aquesta resposta... ja veus que jo compleixo, eh?\nCarme 14 de juny 2013, 12:15:00\nA vegades em sento com extraterrestre... de fet força sovint, senyor Strike, però aquest és un dels moments claus. Jo mai no vaig veure Verano azul ni polseres vermelles, però amb tot, estic d'acord a promocionar els valors de l'amistat de la manera que sigui, que fa molta falta.\nPer compensar el tema dels colors, jo proposo que facin més sèries noves: Polseres azules, Verano vermell, i si cal polzeres blanques i grogues i ataronjades...\nBon cap de setmana, Sr, Strike, i de cap de les maneres voldria trencar-li el cor a una persona entranyable com vostè que sempre és comporta amb una amabilitat exquisida. Li demano disculpes de tot cor.\nLi val com a disculpa una abraçadeta suau?\nWinston Strike 14 de juny 2013, 14:01:00\nBenvolguda senyora Carme, accepto la seva abraçadeta suau, i si m'agrada li'n demanaré més. Però mai com a disculpa, vostè no s'ha de disculpar de res. Segueixi ensenyant-nos les seves aquarel·les (s'escriu així?)i jo ja em donaré per satisfet. Gràcies pel seu comentari.\nsa lluna 14 de juny 2013, 12:43:00\nDoncs miri, el "Verano azul" gairebé m'ho vaig empassar sencer, no sé si per l'edat que em rondava...de "Polseres vermelles" dos o tres capítols i de tant un com l'altre estic d'acord amb el que diu al seu escrit. Crec que és millor pel jovent (i no tant jovent) que vegin aquestes sèries que el xafardeig o les pel·lícules on la violència és el pa de cada dia. Els gran valors, l'amistat, l'altruïsme, la responsabilitat, ser conseqüent amb allò que defenses..., s'han perdut malauradament i ja és hora que tornin al seu lloc.\nDels colors?? M'agrada l'arc de Sant Martí!! Què vol, una que és hippie!! ;)\nAferradetes ben dolcetes i mil somriures!!\nWinston Strike 14 de juny 2013, 14:04:00\nEstimada senyora Sa Lluna, a mi això de ser hippie ja em va agafar massa gran. Però quan jo era jove, la canalla es comportava d'una altra manera. Bé és cert que cert autoritarisme que es feia servir era contraproduent, però cal inocular els valors que la societat es mereix. Només durant el breu període de la república vam tenir una educació experimental basada en la creativitat i la imaginació. Però és clar, vostè que és tan joveneta d'això no en deu saber res... En fi, bon cap de setmana. Seguirem burxant des de les trinxeres. Un bes.\nsa lluna 17 de juny 2013, 17:33:00\nNo tan joveneta, bé per se-hi si, però n'he sentit parlar tot i que l'illa sembla de vegades sorda.\nMe'n duc el bes!! :)\nJosep 14 de juny 2013, 15:22:00\nI Fringe és el nou The X Files.\nWinston Strike 14 de juny 2013, 16:07:00\nSenyor Cansat, estic d'acord només a mitges. Al principi si, tot i que Fringe s'entén millor (mai no vaig acabar d'entendre els casos de X Files). Però després, la sèrie es trasllada primer a un món paral·lel i després al futur, i ja no sabria dir-li a què carai s'assembla. El que està clar, es que tot té un referent anterior.\nJo ja fa temps que espero que facin la seqüel·la d'Expedient X: es podria dir Expedient XXL: els misteris més grans de l'FBI, o alguna cosa semblant.\nJosep 14 de juny 2013, 15:28:00\nHe tafanejat les biografies dels joves actors i no he trobat res tràgic.\nWinston Strike 14 de juny 2013, 16:09:00\nNo s'hi amoini, senyor Faemino, vull dir, senyor Cansat. Tot arribarà... de moment, jo em plantejaria si incloure'ls en alguna de les seves famoses llistes negres d'any nou.\nPer cert, gràcies per les seves col·laboracions, sempre tan i tan amenes.\nJosep 15 de juny 2013, 1:24:00\nNo sé on cony vaig llegir que el Pancho s'havia ficat en problemes. No sé, igual el confonc amb Llàtzer Escarceller.\nWinston Strike 17 de juny 2013, 10:07:00\nSí, va acabar fatal. En Pancho (o com es digui l'actor). D'en Llàtzer Escarceller no en sé res. Això que m'estalvio!\nJpmerch 15 de juny 2013, 12:03:00\nJo vaig veure un capítol que vaig agafar a meitat i no sé com va acabar perquè m'adormí.\nQuant al color de les polseres, m'agrada el verd fosforito, com les del "tot inclòs" dels hotels caribenys.\nWinston Strike 17 de juny 2013, 10:09:00\nSenyor JP (Jewlet Packard?), vostè sempre tirant pedres fóra. Però li he de dir que coincideixo amb vostè en què m'agraden els hotels caribenys amb les seves cambreres caribenyes i els seus combinats de rom. En aquest cas, el color de les polseres ja no té cap importància, oi?


AJG a municipis serbis - Projectes - Cooperació Internacional - Activitats - Síndic de Greuges de Catalunya - El defensor de les persones\nInici > Eth Sindic > Activitats > Cooperació Internacional > Projectes > AJG a municipis serbis\nDes de l’any 2003 el Síndic, amb finançament de l’AECID (Agència Espanyola de Cooperació Internacional per al Desenvolupament) està introduint un sistema d’assistència jurídica gratuïta (AJG) en diversos municipis de Sèrbia. La tasca del Síndic consisteix a proporcionar la formació prèvia necessària a les institucions sèrbies i a fer un seguiment del sistema un cop estigui establert.\nEl sistema inclou un servei d’orientació jurídica on s’assessora de manera gratuïta totes les persones i un servei de torn d’ofici (servei públic en què l’Administració finança les despeses dels advocats per a les persones sense recursos). Després d’un finançament inicial a càrrec del Síndic, els ajuntaments assumeixen el cost dels serveis amb caràcter permanent, la qual cosa n’assegura la sostenibilitat.\nA mitjan 2007 aquest sistema d'assistència jurídica gratuïta s'aplicava a vuit municipis serbis.\nLa continuació d'aquest projecte la trobem en el projecte d'assistència jurídica gratuïta a Vojvodina, que es descriu a l'apartat específic corresponent.\nDades estadístiques (2003- abril 2007)\nDescarregueu el document en PDF (versió en català i serbi) (1 Mb)\nPublicació del Projecte d’assistència jurídica gratuïta a Sèrbia (2003-2006)\nDescarregueu el document en PDF (versió en català) (1.3 Mb)\nDescarregueu el document en PDF (versió en castellà)\nDescarregueu el document en PDF (versió en serbi) (3.7 Mb)\nDescarregueu el document en PDF (versió en anglès)\nDocument divulgador del projecte pilot d’assistència jurídica gratuïta a Nis, Sèrbia (2003)\nDescarregueu el document en PDF (versió en castellà) (4.7Mb)\nDescarregueu el document en PDF (versió en serbi) (4 Mb)


Què sabem del nostre cervell? - Revista Mètode\nXurxo Mariño analitza a La Nau les claus de la recerca neurocientífica des dels seus orígens\nL'última conferència del cicle «Els reptes de la ciència» la va dur a terme el biòleg gallec Xurxo Mariño, que va parlar sobre els reptes de la recerca neurocientífica. En la imatge, d'esquerra a dreta, la cap de redacció de Mètode Anna Mateu, el director de la revista Martí Domínguez, Xurxo Mariño, i el vicerector de Cultura i Esport de la Universitat de València Antonio Ariño. / La Nau\nMés o menys en la mateixa època en què Isaac Newton assentava les bases de la física, Renée Descartes especulava que el punt de control de les capacitats cognitives de l’ésser humà se situava en la glàndula pineal, una petita glàndula ubicada al centre de l’encèfal. Aquesta comparació prou desfavorable per al filòsof francés servia a Xurxo Mariño per a mostrar com l’estudi i la comprensió del cervell humà sempre ha anat molt endarrerit –respecte a altres disciplines científiques– en l’obtenció de certeses, fins i tot avui. A l’inici de la seua ponència «En busca de la mente» celebrada a l’Aula Magna del Centre Cultural La Nau el passat dimecres 5 de juny, el biòleg gallec assenyalava que esbrinar com 86.000 milions de neurones poden produir la ment autoconscient és una de les grans qüestions pendents de la ciència, possiblement «la gran qüestió», juntament amb què hi havia a l’univers abans del Big Bang.\n«Estem molt lluny de saber per què els humans hem desenvolupat, biològicament i culturalment, el llenguatge»\nProfessor de la Universitat de la Corunya i reconegut investigador i divulgador científic, Xurxo Mariño va captivar el públic de La Nau amb una conferència amena i didàctica sobre els misteris de la ment humana, la qual es basa en tres pilars: l’autoconsciència, el pensament simbòlic i el llenguatge. Tres aspectes que ens defineixen com a humans i dels quals encara en queda molt per esbrinar. «Estem molt lluny de saber per què els humans hem desenvolupat, biològicament i culturalment, el llenguatge» va afirmar. Mitjançant unes espectaculars animacions de l’estructura del cervell i de les seues cèl·lules estrella, les neurones, Mariño va mostrar a l’audiència la immensa complexitat del sistema cerebral i la frenètica activitat neuronal. No obstant això, va assenyalar, encara avui dia gairebé tota la informació precisa sobre el funcionament del cervell prové de la recerca amb animals. De fet, els revolucionaris estudis del premi Nobel Santiago Ramón y Cajal sobre les connexions neuronals van basar-se en l’anàlisi del cervell de tot tipus d’éssers vius; sobretot, és clar, mamífers.\nEn canvi, la investigació amb éssers humans ha anat produint-se «a arraps». En aquest sentit, Mariño va donar un bon nombre d’exemples curiosos de pacients accidentals que –normalment a través d’alguna desgràcia– havien acabat proporcionant de manera involuntària informació sobre la ubicació de les funcions cerebrals, com el conegut cas de Phineas Gage, el comportament del qual va canviar dràsticament quan una barra de ferro va travessar-li el cap i li va extirpar el lòbul prefrontal, el que va dur a la idea que és en aquesta zona on se situa la capacitat de prendre decisions de manera assenyada i raonada. També va citar la història de Henry Molaison, a qui amb 27 anys se li va practicar una cirurgia per extirpar-li l’hipocamp i altres regions del lòbul temporal, cosa que va truncar per sempre la seua capacitat de recol·lectar memòries a llarg termini.\nXurxo Mariño i Martí Domínguez durant l’inici de la sessió. / La Nau\nSegons Mariño, aquests casos i d’altres han servit per a «posar banderoles», és a dir, assenyalar aproximadament on ocorre «què», però descobrir com les neurones gestionen aquest «què» continua sent una fita llunyana. Tot i que les noves tècniques d’imatge digital, com les ressonàncies o les tomografies per emissió de positrons (TEP), estan obrint una porta d’accés no invasiu al cervell, la seua resolució encara dista de presentar els resultats desitjats.\nNo obstant això, segons Xurxo Mariño, si volem saber com s’origina la ment autoconscient a través de les neurones, no només hem de mirar cap a dintre de nosaltres mateixos: en referència al seu article per al número 101 de la revista Mètode –el primer de la nova secció «Matèria obscura»–, Mariño va citar el cas de Helen Keller, una nena sordcega estatunidenca nascuda el 1880 que, gràcies al suport i ensenyament de la seua institutriu Anne Sullivan, va aconseguir trencar l’aïllament a què la seua condició la tenia sotmesa. Segons afirmava la mateixa Keller, un cop va poder interaccionar amb la resta del món, va prendre consciència d’ella mateixa també com a individu. Per tant, va concloure Mariño, és molt possible que «la individualitat, paradoxalment, sorgisca de la interacció amb els altres».\nAmb aquesta reflexió, Xurxo Mariño tancava no només la seua conferència, sinó el cicle «Els grans reptes de la ciència», organitzat per Mètode juntament amb l’Escola Europea de Pensament Lluís Vives amb motiu dels 100 números de la revista. Un colofó de luxe per a un cicle pel qual han passat també Maxwell Boykoff, Carme Torras, Pere Puigdomènech i Gemma Marfany, tots amb importants reflexions sobre les qüestions pendents en la ciència que han compartit amb el públic de La Nau i les lectores i els lectors de Mètode.\n*Actualitzat el dia 10 de juny de 2019


Comunicat de l'Ajuntament de Montgat en relació a mesures de contenció del coronavirus\nLa Junta de Portaveus de l'Ajuntament de Montgat adopta mesures de prevenció per contribuir a la contenció de l'epidèmia del coronavirus.\nArran de l'epidèmia del coronavirus i atesa l'activació en fase d'alerta del Pla d'actuació del PROCICAT per emergències associades a malalties transmissibles de potencial alt risc, l'Ajuntament de Montgat ha convocat la Junta de Portaveus de totes les forces polítiques i aquesta Junta ha adoptat diverses mesures de prevenció amb la finalitat de contribuir a la seva contenció.\nAquestes mesures s'aplicaran a partir de demà, dijous 12 de març, i afectaran l'activitat dels equipaments municipals següents:\nTancament del Casal de Gent Gran Joan Maragall durant 15 dies.\nSuspensió de l'activitat de l'escola d'adults TIMO durant 15 dies.\nSuspensió de les activitats esportives al Poliesportiu Municipal Silvia Domínguez i al Camp Municipal de futbol durant 15 dies, atès que les diverses Federacions esportives de Catalunya han suspès totes les competicions, entrenaments i activitats.\nTotes les forces polítiques del municipi esperem la vostra comprensió i col·laboració com sempre que hi ha hagut episodis excepcionals.\nMontgat, 11 de març de 2020.


Presentació de diapositives de Joomla - com afegir una presentació de diapositives a l'Article de Joomla\n> Recursos > consells > com afegir una presentació de diapositives a l'Article de Joomla\nJoomla és una de les famoses Content Management System (CMS). Proporciona molts components, mòduls o plugins a organitzar el seu contingut es pot posar més l'energia en el contingut en si. Però també pot necessitar alguna cosa com slideshow de foto per afegir més impacte al seu contingut.\n1 Crear slideshow de Joomla\nDescarregui i instal·li flaix fàbrica galeria, aleshores per aconseguir 60 plantilles de galeria de foto per ajudar a fer Joomla slideshow instantàniament. Aquestes plantilles permet a qualsevol crear el seu propi slideshow de foto com un pro.\nVegeu també: fer una presentació de diapositives amb música, fotos i vídeos\n2 Carregar slideshow a Joomla (opcional)\nSi decidiu sortida diapositives per a ordinador, cal pujar-lo al centre de mitjans de comunicació de Joomla. Per fer-ho, entra Joomla extrem posterior i aneu al gestor de medis. Hi podeu penjar SWF slideshow i uns altres arxius de mitjans de comunicació. Si teniu un FTP, també podria utilitzar l'uploader de FTP predefinit de Flash galeria la fàbrica per carregar el seu slideshow Joomla.\nFlash galeria la fàbrica dóna suport editorial XML impulsat Joomla slideshow o galeria. Si tria aquesta manera d'estalviar el seu slideshow Joomla, necessita carregar tots els arxius auxiliars a Joomla.\n3 Incrustar Joomla Slideshow\nJoomla és un editor de text potent per a usuaris per editar articles. Hi solen dissenyar mode i mode de codi. Vostè necessita per canviar a mode de codi per incrustar Joomla slideshow. I llavors enganxar la forma còpies codi Flash galeria la fàbrica a on es vol mostrar el seu slideshow Joomla.\nEl codi per Joomla passi de diapositives s'assemblarà a això. Només cal posar-lo a qualsevol lloc entre < cos > i < / body > Etiquetes.\nPrestar atenció a l'adreça Joomla slideshow SWF. Vostè podria enganxar-lo a la navegació web per assegurar-se que el Joomla slideshow podria jugar normalment. D'altra banda, canviar l'amplada i alçada si és necessari. Quan les coses estan a punt, previsualitzar el seu article Joomla per veure si la presentació es mostren correctament. Quan estigueu satisfet, publicar el seu slideshow Joomla i obtenir altres arrossegats.\nHeus aquí un exemple de slideshow de Joomla:\nJooma Photo Slideshow\nCom fer una presentació de diapositives en Dreamweaver\nCom crear una presentació de diapositives GIF\nFacebook solució de problemes\nEnviar missatges de Facebook sense Missatger\nMissatges de targeta casament: Redacció mostres d'una targeta casament\nCom publicar concursos al Web\nCom fer una presentació de diapositives amb efecte Pan/Zoom\nFabricant de prova fàcil - fer una prova amb facilitat\nCom fer la foto calendari amb iPhoto en Mac


L'Ajuntament de Pineda celebrarà el Ple de setembre, dijous a les 19.30 h — Ajuntament de Pineda de Mar\nL'Ajuntament de Pineda celebrarà el Ple de setembre, dijous a les 19.30 h\nL'Ajuntament de Pineda celebrarà el Ple de setembre, dijous a les 19.30 h S'han instal·lat càmeres per a la gravació dels plens municipals https://www.pinedademar.cat/el-municipi/noticies/14508 https://www.pinedademar.cat/@@site-logo/escutajuntament.png\nS'han instal·lat càmeres per a la gravació dels plens municipals\nEl Ple de l'Ajuntament de Pineda de Mar es reunirà aquest dijous 29 de setembre a les 19.30 h. L'ordre del dia de la sessió del Ple ordinari inclou els dictàmens de la Comissió Informativa Directorial, mocions, comunicacions i el torn obert de paraules.\nEl Ple tractarà el dictamen relatiu a la creació del Registre de Mocions al Ple i a la Junta de portaveus de l'Ajuntament de Pineda de Mar. També el dictamen relatiu a l'aprovació de la modificació de crèdit 17/2016 del pressupost de l'Ajuntament de Pineda per a l'exercici 2016, per transferència de crèdit.\nEl Ple tractarà el dictamen relatiu a la modificació de l'Ordenança Fiscal número 18A, Taxa per a l'utilització de Béns, Serveis i Instal·lacions municipals.\nEl Ple donarà compte de la Resolució de l'alcaldia declarant l'entrada en vigor del Reglament Orgànic Municipal (ROM) de l'Ajuntament de Pineda de Mar.\nEls grups municipals del PP i C's presentaran la moció: Rebutjar la iniciativa il·legal que suposa l'aprovació de l'estudi del procés constituent o el conflicte que provoca entre el Parlament de Catalunya i el Tribunal Constitucional.\nEl grup municipal PsP presentarà la moció: Contra la LOMCE i de suport a la proposta de resolució per a la retirada de les avaluciacions finals a l'ESO i el Batxillerat.\nEl grup municipal d'ICV-EUiA presentarà la moció: Incloure com a clàusula essencial dels contractes públics que el contractista no tingui relació amb paradisos fiscals i declarar ''Pineda lliure de paradisos fiscals''.\nL'ordre del dia del Ple consta de cinc punts, a més de les comunicacions (resolucions de l'Alcaldia i acords de la Junta de Govern Local) i les tres mocions. El torn obert de paraules clourà el Ple de setembre.\nCàmeres per a la gravació dels plens\nLa Sala de Sessions de l'Ajuntament estrenarà un nou sistema automàtic de gravació de vídeo i àudio que permetrà estalviar la transcripció literal de l'acta de la sessió del Ple, amb valor legal. S'han instal·lat càmeres de vídeo i nous micròfons. A més, properament es podrà realitzar l'emissió en directe dels plens municipals a través de YouTube, a banda de la l'emissió habitual a través de Ràdio Pineda. També hi haurà un portal web de consulta dels plens.\nLa Sala de Plens de l'Ajuntament s'ha equipat amb un nou sistema de projecció per a presentacions, jornades, etc... També s'ha pintat la sala i s'ha canviat tota la il·luminació per llums LED que tenen menor consum.


Membre del Club de Campo Villa de Madrid i posteriorment del HC Bloemendaal, va participar, als 20 anys, en els Jocs Olímpics destiu de 2000 realitzats a Sydney Austràlia, on va finalitzar novè en la competició masculina dhoquei sobre herba. En e ...\nPaulino Monsalve Ballesteros\nPaulino Monsalve Ballesteros és un jugador dhoquei sobre herba madrileny, guanyador duna medalla olímpica. Membre del Club de Campo de la ciutat de Madrid va participar, als 21 anys, als Jocs Olímpics destiu de 1980 a Moscou Unió Soviètica, on va ...\nVa participar, als 28 anys, en els Jocs Olímpics destiu de 1992 realitzats a Barcelona Catalunya, on va aconseguir guanyar la medalla dor en la competició masculina dhoquei sobre herba.\nFrancesc Alabart i Sedó\nFrancesc Alabart i Sedó, conegut com a Quico Alabart, és un antic jugador dhoquei sobre patins català de les dècades de 1970 i 1980.\nJosep Giralt i Ciurana\nFormat al Reus Deportiu, passà la major part de la seva carrera en aquest club. Formà part de lequip que guanyà sis copes dEuropa la dècada de 1970, al costat dhomes com Santi Garcia, Joan Sabater o Joaquim Vilallonga. Al final de la seva carrera ...\nJoaquima Jimeno i Torres\nJoaquima Jimeno i Torres, coneguda esporitivament com a Quima Jimeno, és una exjugadora i directiva dhoquei sobre patins catalana. Formada com a defensa al CH Santa Perpètua i la UEH Barberà, va guanyar una Lliga catalana la temporada 1991-92 i v ...\nCristina Barceló i March\nCristina Barceló i March, també coneguda com a Motxa Barceló, és una jugadora dhoquei sobre patins catalana. Formada com a davantera al Girona CH, posteriorment va jugar a lHC Salt, guanyant una Copa Catalunya i un Campionat dEspanya entre 2001 i ...\nEster Nadal i Fontané\nEster Nadal i Fontané és una jugadora dhoquei sobre patins catalana. Formada com a davantera al Foment Deportiu Cassanenc, als disset va jugar al Club Patí Vilanova. La temporada 2012-13 va fitxar pel Girona Club Hoquei i la temporada següent pel ...\nAntoni Baliu i Piqué\nAntoni "Ton" Baliu Piqué és un jugador dhoquei patins català. Actualment és el capità de lIgualada HC. Nascut el 13 de gener de 1989 la capital de lAnoia, es formà com a jugador dels equips base de lIgualada HC des 1995, fent el salt a lequip abs ...\nSusanna Castilla i Martínez\nSusanna Castilla Martínez és una jugadora dhoquei sobre patins catalana, ja retirada. Membre del CN Igualada, amb el qual va desenvolupar tota la seva carrera esportiva, va aconseguir tres lligues catalanes i quatre Campionats dEspanya. Internaci ...\nConcepció Fontanilles i Prat\nMaria Concepció Fontanilles i Prat és una exjugadora i entrenadora dhoquei sobre patins catalana. Formada al planter del CN Igualada, on hi va jugar tota la seva carrera esportiva. Amb aquest club, va guanyar cinc Lligues catalanes i cinc Campion ...\nJosep Maria Pont i Costa\nEs formà a lIgualada HC, club amb el que debutà a primera la temporada 1963-64. Lany 1971 fou fitxat pel Cerdanyola CH, club amb el que fou subcampió de Copa lany 1973. El 1975 ingressà al CP Vilanova, on jugà dues temporades i guanyà la Copa del ...\nTeresa Torrents i Casellas\nTeresa Torrents i Casellas és una exjugadora i entrenadora dhoquei sobre patins catalana. Membre del Club Natació Igualada, va jugar en la posició de davantera. Durant la dècada del 1990 va guanyar sis Lligues catalanes i set Campionats dEspanya. ...\nEster Artigas i Miquel\nEster Artigas i Miquel és una jugadora dhoquei sobre patins catalana, ja retirada. Formada al Centre d’Esports Arenys de Munt, hi va jugar tota la seva carrera esportiva, excepte la temporada 2008-09 on va jugar al Blanes Hoquei Club. Amb el club ...\nJordi Bartrès i Calsapeu és un ex-jugador dhoquei sobre patins català, que jugà de davanter al CH Mataró, al CP Vilanova, al SHUM Maçanet i al CP Vic.\nMarina Majó i Plana\nMarina Majó i Plana és una jugadora dhoquei sobre patins i de roller derby catalana. Formada al Centre dEsports Arenys de Munt, hi va jugar tota la seva carrera com a defensa. Amb el club arenyenc va guanyar dues Lligues catalanes 1999 i 2002 i d ...\nMaria Majó i Merino\nMaria Majó Merino és una jugadora dhoquei patins i de roller derby catalana. Formada en el Centre dEsports Arenys de Munt, va jugar en la posició de defensa durant disset temporades. Amb el club aconseguí dos Lligues catalanes, un Campionat dEspa ...\nRamon Nogué i Audinis\nEs formà al CP Voltregà, que en 1961 es proclamà campió dEspanya juvenil. Després jugà al filial Inriva, amb el que ascendí a Primera Divisió. Amb la selecció espanyola fou campió dEuropa júnior el 1965. Jugà al CP Voltregà entre 1966 i 1978, exc ...\nAnna Romero i Arola\nAnna Romero i Arola és una jugadora dhoquei sobre patins catalana. Va iniciar-se en la pràctica professional de lhoquei sobre patins la temporada 1998-99 al Club Patí Masies de Voltregà. La temporada següent fitxà pel Club Patí Voltregà, entitat ...\nJoan Carles Aguilera i Llobera\nJoan Carles Aguilera i Llobera és un exjugador dhoquei sobre patins format a les files del Cerdanyola CH. Va desenvolupar la seva carrera com a jugador en diversos equips com el Liceo HC de la Corunya, el CH Lloret, el CP Tordera, el RCD Espanyol ...\nMontserrat Garcia i Rodilana\nMontserrat Garcia Rodilana és una jugadora dhoquei sobre patins catalana, ja retirada. Formada al Club Hoquei Badia, va guanyar una Lliga catalana. Posteriorment, va marxar a jugar la Lliga alemanya al SC Calenberg Eldagsen, aconseguint tres títo ...\nMiquel Pagès i Bauzà\nMiquel Pagès i Bauzà és un ex jugador dhoquei sobre patins i dirigent esportiu català de les dècades de 1960 i 1970. Format al Cerdanyola CH, passà la major part de la seva carrera en aquest club, jugant-hi durant gairebé una dècada. Entre 1967 i ...\nMaria Rosa Tamburini i Borràs\nMaria Rosa Tamburini i Borràs és una ex-jugadora i entrenadora dhoquei sobre patins catalana, que jugà tota la seva vida esportiva en la posició de davantera al PHC Sant Cugat.\nAntoni Torralba i Huguet\nAntoni Torralba Huguet és un exjugador i entrenador dhoquei sobre patins català. Format al Club Patí Vilanova, amb el qual va pujar la primera divisió del Campionat de Catalunya. La temporada 1963-64 va aconseguir el doblet de Campionat de Catalu ...\nAna Carrascosa Zaragoza és una esportista espanyola que va competir en judo, guanyadora de dues medalles en el Campionat Mundial de Judo entre els anys 2009 i 2011, i quatre medalles en el Campionat Europeu de Judo entre els anys 2002 i 2011. Va ...\nAlmudena Muñoz Martínez és una judoka valenciana, ja retirada, guanyadora duna medalla olímpica dor. Va participar, als 23 anys, en els Jocs Olímpics destiu de 1992 realitzats a Barcelona Catalunya, on va aconseguir guanyar la medalla dor en la p ...\nJulia Figueroa Peña és una judoca espanyola. Va participar en els Jocs Olímpics de Rio de Janeiro 2016 en la competició de menys de 48 kg femenina, sent derrotada en segona ronda contra Dayaris Mestre, de Cuba. En 2016 va ocupar el 5é lloc mundia ...\nVa participar, als 21 anys, en els Jocs Olímpics destiu de 1992 realitzats a Barcelona Catalunya, on va finalitzar setè en la prova masculina de pes pesant, aconseguint un diploma olímpic. En els Jocs Olímpics destiu de 1996 realitzats a Atlanta ...\nVa participar, als 21 anys, als Jocs Olímpics destiu de 1992 realitzats a Barcelona Catalunya, on va finalitzar setena en la prova femenina de pes extra lleuger -48 kg., aconseguint així un diploma olímpic. En els Jocs Olímpics destiu de 1996 rea ...\nMarina Garcia i Urzainqui\nAl Campionat del Món de natació de 2013, celebrat a Barcelona, disputà les proves de 50, 100 i 200 metres braça, així com els relleus de 4x100 metres estils. En els 50 m. braça, després de classificar-se a les preliminars, va fer el desè millor t ...\nSantiago Esteva i Escoda\nNascut a Reus el 16 de juliol de 1952, va estudiar a Reus i Sevilla. El 1963 es va traslladar a Sabadell i va ingressar al Club Natació Sabadell el 10 de març de 1964. Va ser el primer nedador espanyol que va arribar a les 100 actuacions internac ...\nMarta González i Crivillers\nMarta González i Crivillers és una nedadora destil lliure catalana, que va participar als Jocs Olímpics de Rio de Janeiro 2016.\nMercedes Peris i Minguet\nMercedes Peris i Minguet és una nedadora valenciana, especialitzada en els 50 metres esquena. Des de 2004 fou medallista i finalista de diferents competicions internacionals com el Campionat dEuropa, el Campionat del Món o els Jocs del Mediterran ...\nAlan Cabello i Forns\nAlan Cabello i Forns és un nedador especialitzat en proves combinades destils, format al C.N. Sant Andreu pel tècnic José Antonio del Castillo. En categoria absoluta, fins el 2010, millorà onze rècords estatals en piscina curta: cinc en 100 m est ...\nFranziska van Almsick és una nedadora alemanya, ja retirada, guanyadora de deu medalles olímpiques, entre 1992 i 2004. Començà a practicar la natació amb cinc anys, especialitzant-se en la modalitat de crol. Guanya diverses competicions en catego ...\nLourdes Becerra Portero és una nedadora retirada que competí en les modalitats de braça i estils. Va participar en tres Jocs Olímpics 1992, 1996 i 2000 hi va aconseguir el millor resultat el 1996, amb una setena plaça als 400 metres estils. Als C ...\nMichael Gross o Michael Groß és un nedador alemany, ja retirat, guanyador de sis medalles olímpiques i considerat un dels millors de la dècada del 1980.\nKristin Otto és una nedadora alemanya, ja retirada, guanyadora de 6 medalles olímpiques en els Jocs Olímpics destiu de 1988, celebrats a Seül, en tres estils diferents, lliure, esquena i papallona, en una actuació global que constitueix un dels m ...\nAlbert Puig i Garrich\nAlbert Puig i Garrich és un nedador català especialitzat en els 200 metres estils. A nivell internacional debutà al Campionat dEuropa júnior de natació de 2011, celebrat a Belgrad Sèrbia, per a competir en les proves de 200 m. estils 5è lloc, i e ...\nMassimiliano Rosolino, nedador italià nascut l11 de juliol de 1978, a Borgo Santa Lucia, Nàpols especialitzat en les proves destil lliure de 200, 400 i 1500 m, així com en les destils de 200 i 400 metres.\nJosé Luis Ballester Rubert és un antic nedador en estil papallona. Va participar en tres Jocs Olímpics de forma consecutiva, des de Seül 1988 fins a Atlanta 1996. Josele Ballester va ser 24 cops campió dEspanya a 100 i 200 metres papallona i plus ...\nJiao Liuyang és una nedadora xinesa. Al Campionat del Món de natació de 2007, a Melbourne, fou 4a en els 200 metres papallona, amb un temps de 2:07.22. Jiao competí als Jocs Olímpics destiu de 2008, on acabà segona la prova dels 200 m. papallona, ...\nVa néixer el 15 de febrer de 1973 la ciutat dEnglewood, població situada a lestat de Colorado. Està casada amb el jugador de futbol americà Tom Rouen.\nCatherine Garceau és una nedadora canadenca de natació sincronitzada medallista de bronze olímpica el 2000 en el concurs per equips.\nKaren Clark és una nedadora canadenca de natació sincronitzada retirada que va arribar a ser subcampiona olímpica a Atlanta 1996 en el concurs per equips.\nLisa Alexander és una nedadora canadenca de natació sincronitzada retirada que va arribar a ser subcampiona olímpica a Atlanta 1996 en el concurs per equips.\nSylvie Fréchette és una nedadora canadenca de natació sincronitzada retirada que va ser campiona olímpica als Jocs Olímpics de Barcelona 1992, en el concurs individual. Al llarg de la seva carrera va obtenir 65 medalles internacionals, entre les ...\nVa participar, als 22 anys, en els Jocs Olímpics destiu de 2008 realitzats a Pequín Xina, on va aconseguir guanyar la medalla de plata en la prova per equips. En els Jocs Olímpics destiu de 2012 realitzats a Londres Regne Unit aconseguí guanyar l ...\nRaquel Corral Aznar\nVa participar, als 23 anys, en els Jocs Olímpics destiu de 2004 realitzats a Atenes Grècia, on va finalitzar quarta en la prova per equips i va aconseguir així un diploma olímpic. En els Jocs Olímpics destiu de 2008 realitzats a Pequín Xina acons ...\nThaïs Henríquez Torres\nThaïs Henríquez Torres és una nedadora de natació sincronitzada espanyola, guanyadora de dues medalles olímpiques.


El FC Barcelona i CUPRA s’uneixen en una nova aliança global per a les properes cinc temporades\nEl Barça incorpora CUPRA com a nou ‘partner’ oficial d’Automoció i Mobilitat, en un acord que posarà el focus en la innovació i el desenvolupament de projectes per millorar la mobilitat\nEl FC Barcelona i CUPRA han signat un nou acord de patrocini per a les properes cinc temporades, amb què la marca de cotxes esportius de SEAT es converteix en el nou partner oficial d’Automoció i Mobilitat de l’entitat blaugrana. Es tracta d’una aliança estratègica que va més enllà d’un acord de patrocini tradicional, ja que, a més de col·laborar en diferents activacions dins d’una àmplia varietat d’actius, ambdues entitats treballaran en el desenvolupament de projectes innovadors orientats a la millora de la mobilitat urbana.\nEl president del FC Barcelona, Josep Maria Bartomeu, s’ha reunit avui al Camp Nou amb el president de SEAT i del Consell d’Administració de CUPRA, Luca de Meo, abans de l’inici del primer partit de Lliga que el Barça disputa a casa aquesta temporada, per oficialitzar aquesta nova aliança global. En la trobada també hi han estat presents Josep Pont, membre de la Junta Directiva i responsable de l’Àrea Comercial del FC Barcelona; Wayne Griffiths, vicepresident executiu Comercial de SEAT i conseller delegat de CUPRA i membre del Consell d’Administració, i Christian Stein, director general de Comunicació de SEAT i de Relacions Institucionals del Grup Volkswagen a Espanya.\nL’acord amb CUPRA s’emmarca en l’objectiu del Club de col·laborar amb partners alineats amb els valors que defineixen la marca Barça i reforça, al mateix temps, l’objectiu de l’entitat blaugrana de seguir sent líder i una referència dins i fora dels terrenys de joc. Així, aquesta nova aliança s’estructura entorn de tres pilars estratègics: l’origen de les dues entitats que, nascudes a Barcelona, comparteixen la seva visió per reforçar la imatge de la ciutat arreu del món; una vocació global i uns valors comuns com l’esforç, l’ambició i el treball en equip; i el seu compromís amb la innovació i la promoció del talent.\nEn aquesta línia, ambdues entitats treballaran de manera conjunta en diferents accions de màrqueting i de patrocini, i faran un pas més enllà desenvolupant, conjuntament, noves solucions de micromobilitat i electromobilitat, on faran servir, a més, l’entorn del Camp Nou com a espai de prova per a aquests projectes orientats a millorar la mobilitat urbana.\nAixí mateix, l'acord inclou una sala VIP de CUPRA al Camp Nou per a tots els partits que el FC Barcelona disputi a casa, i es donarà visibilitat a la marca en les instal·lacions de l'Estadi. A més, està previst instal·lar un espai temporal, a definir conjuntament, a l'exterior de l'Estadi perquè els seguidors del Barça puguin descobrir la marca.\n“Celebrem la incorporació de CUPRA com a nou partner d’Automoció i Mobilitat del FC Barcelona. Iniciem un nou camí junts, basat en valors compartits com l’exigència, la passió, l’ambició i el treball en equip. Una aliança innovadora que ens permetrà oferir experiències úniques per als nostres seguidors a tot al món i a través de la qual, a més, tindrem l’oportunitat de col·laborar en el desenvolupament de noves solucions que contribueixin a una millora de la mobilitat urbana”.\nDeclaracions de Luca de Meo, president de SEAT i del Consell d’Administració de CUPRA\n“Aquesta aliança innovadora amb un dels clubs de futbol més importants del món posa de manifest la nostra aposta per la marca CUPRA i el nostre compromís amb el futur de la mobilitat a Barcelona. Així mateix, aliar-nos amb una entitat universal com el Barça, amb més de 340 milions de fans arreu del món, ens ajudarà en la nostra estratègia de globalització”.


Una conductora de 64 anys xoca amb un cotxe quan quintuplicava la taxa d'alcoholèmia\nLa veïna de Reus va donar un resultat positiu de 1,30 mg/l a la prova d’alcoholèmia\nActualitzada 12/09/2018 a les 11:02\nLa Guàrdia Urbana ha enxampat una veïna de Reus de 64 anys que conduïa un turisme quan quintuplicava la taxa d’alcoholèmia permesa després que patís un xoc contra un altre cotxe. El cos policial municipal ha obert diligències contra la dona per un delicte contra la seguretat del trànsit per conduir sota els efectes de les begudes alcohòliques.\nEls fets van tenir lloc ahir dimarts, 11 de setembre, a les 19.53h a la riera de Miró. Un turisme Lexus 430 conduït per una reusenca de 64 anys va col·lidir contra un turisme Renault Florence conduït també per un veí de Reus de 70 anys que va resultar il·lès. La Guàrdia Urbana va practicar la prova d’alcoholèmia als conductors i la veïna de Reus va donar un resultat positiu de 1,30 mg/l. Per aquest motiu es van instruir diligències judicials contra la dona per un delicte contra la seguretat del trànsit.\nComenta el contingut : Una conductora de 64 anys xoca amb un cotxe quan quintuplicava la taxa d'alcoholèmia


El Valle de los Caídos ha costat 20,2 milions a l'Estat en els últims 10 anys - À Punt\nEl Valle de los Caídos ha costat 20,2 milions a l'Estat en els últims 10 anys\nEls ingressos que Patrimoni Nacional aconsegueix amb el monument no arriben a cobrir la meitat de la despesa.\n28 d'octubre 2018 - 13:28\nDes que es va fer pública la intenció del govern que encapçala Pedro Sánchez d’exhumar les restes de Franco ha augmentat l’interés per visitar el Valle de los Caídos i s’ha incrementat el nombre de visites, encara que l’executiu central no ofereix dades mensuals sobre aquesta qüestió.\nMés de la meitat del pressupost que l’estat destina al Valle de los Caídos cobreix la despesa en personal (un total d’11,6 milions d’euros), mentre que la resta es dedica al manteniment i conservació de les instal·lacions, així com subvencions.\nEl govern d’Espanya ha facilitat aquestes xifres al senador de Compromís Carles Mulet, qui havia demanat dades per escrit sobre diversos capítols de despesa sobre el monument. En concret, Mulet preguntava per les despeses i ingressos dels últims 40 anys, que es corresponen amb el període democràtic d’Espanya, però l’executiu central ha explicat que les dades econòmiques i comptables del recinte no van començar a ser informatitzades fins a l’any 2008.


2018/2018_04_26_Ruta_sense_soroll.jpg dijous, 26 d'abril de 2018\nPersonatges JOSEP LEVI / ANNA DOLCET / ADRIANA TORAL, La Fàbrica del Sol\nUlls embenats, una parella de suport i a caminar pel centre d’Horta. Una vintena de persones han participat en la ruta Els batecs del barris, la música dels horts. Una passejada organitzada per La Fàbrica del Sol i el Centre Cívic Matas i Ramis que tenia com a objectiu percebre el passatge sonor del barri.\n“Molt interessant, he après quant a la sensibilitat de l’oïda quan vas amb els ulls tapats.”\n“Un soroll d’una porta, una clau, això no te n’adones en el dia a dia, però en canvi quan estàs amb els ulls tapats sí que et fixes en tot això.”\nDurant el recorregut es parla dels conceptes de so, soroll i contaminació acústica. 70 decibels és el límit de soroll desitjable que recomana l’Organització Mundial de la Salut, un nivell que se supera a molt punts de la ciutat. No és el cas del carrer d’Aiguafreda, un oasi de tranquil•litat dins de la ciutat, on es conserven els antics safarejos de les bugaderes d’Horta.\nADRIANA TORAL, La Fàbrica del Sol\n“Després venim a un espai com aquest que és més tranquil i que ens ajuda una mica a diferenciar i poder discriminar els sons que ens interessa conservar aquí a la ciutat i els son que volem a poc a poc anar amortint o fins i tot eliminar.”\nFins dissabte s’han programat dues rutes més com aquesta en el marc de la Setmana sense Soroll que organitza l’Ajuntament de Barcelona.


Butlletí agost 2013 by Òmnium Mataró - issuu\nButlletí Informatiu Agost 2013 Carrer d’Argentona, 59\nPROPERES ACTIVITATS Diada Nacional de Catalunya Ruta pel Mataró de 1714 Els dies 6 i 7 de setembre, a les 7 de la tarda, farem una passejada per conèixer els llocs de Mataró més rellevants del 1714, amb les explicacions de l’historiador Joan Giménez i la teatralització d’algunes escenes a càrrec de la Sala Cabanyes. Per participar-hi, només cal que us inscriviu a la nostra secretaria. Acte acadèmic institucional El jutge Santiago Vidal protagonitzarà l’acte acadèmic institucional que cada any organitzen Òmnium i l’Ajuntament de Mataró, amb la conferència «Dret a decidir, una visió jurídica». L’acte se celebrarà el dilluns 9 de setembre, a les 8 del vespre, al Saló de Sessions de l’Ajuntament. Marxa de torxes El dia 10 de setembre a la nit tindrà lloc, a diferents municipis del Maresme, la Marxa de torxes. A Mataró, Premià i Calella, Òmnium hi participa. Ofrena floral L’11 de setembre, a 2/4 d’11 del matí davant del monòlit de Rafael Casanova, diverses entitats mataronines faran una ofrena floral conjunta i la lectura del manifest que promou Òmnium. A Premià de Mar, Premià de Dalt, Calella i Pineda, Òmnium també farà ofrenes davant Dels respectius monuments a Rafael Casanova. Via catalana L’11 de setembre, a les 17:14, tindrà lloc la Via Catalana, la cadena humana que recorrerà el litoral català. Òmnium col·labora intensament en aquest projecte i us encoratgem a ser-hi presents.\n2014, una cruïlla històrica? Òmnium organitza per al proper 16 de setembre a les 8 del vespre, a la Sala de la Concòrdia de Cabrils, un debat d’actualitat política nacional entre Toni Comín i Joan Ridao. Moderarà Eduard Boet.\nNúm. 34 www.mataro.omnium.cat\nPresentació del darrer llibre de Vicent Partal Òmnium i El Públic organitzen la presentació del llibre A un pam de la independència, de Vicent Partal. Serà el dimarts 17 de setembre, a 2/4 de 8 del vespre, a l’espai cultural El Públic (Carrer d’en Xammar, 6 bis, Mataró). Xerrada a Premià: Òmnium 2014 La Secció Premià organitza una xerrada amb membres de la junta territorial del Maresme per tractar el Projecte 2014 de l’entitat. Serà el divendres 20 de setembre, a 2/4 de 8 del vespre, a la Biblioteca Martí Rosselló de Premià de Mar. Fira de Calella i l’Alt Maresme Del 20 al 23 de setembre tindrà lloc la Fira de Calella i l’Alt Maresme, al passeig Manuel Puigverd de Calella. Òmnium Montnegre hi serà present. Cursos de llengua catalana Ja us podeu inscriure als cursos dels nivells B, C i D de llengua catalana que començaran el mes de setembre. Més informació a la nostra pàgina web o a la secretaria d’Òmnium. Curs d’escriptura creativa Després de l’èxit del cursos d’escriptura creativa de l’any passat, Òmnium torna a oferir per al 2013-2014 tres cursos trimestrals i un curs intensiu i monogràfic d’estiu. Tots els cursos són molt pràctics i interactius i s’impartiran en grups petits. Trobareu més informació a la web o a secretaria.\nACTIVITATS REALITZADES Cicle de primavera El cicle Processos sobiranistes en marxa. Què en podem aprendre, va continuar durant els mesos de maig, juny i juliol. Marc Gafarot –consultor polític i escriptor–, John Etherington –professor de Ciències Polítiques i Sociologia de la UB– i\nJosep Sort –professor de Ciències Polítiques de la URL– van exposar els casos de Flandes, Escòcia i Quebec, respectivament. El cicle va acabar amb la conferència de Ferran Requejo, professor de Ciències Polítiques i Socials de la UPF, que va tractar específicament sobre les vies que tindria Catalunya per esdevenir un estat.\nMontserrat Carulla a Cabrils El 14 de juny va tenir lloc a Cabrils una xerradacol·loqui amb Montserrat Carulla, que també va fer la presentació del seu llibre El record és un pont al passat. Els assistents van descobrir elements de la vida de l’actriu, però, sobretot, la conversa va servir per conèixer la seva opinió sobre diferents fets històrics relacionats amb Catalunya i el moment actual que viu el país. Carulla, que s’ha posicionat clarament a favor de la independència de Catalunya, es va mostrar molt optimista a l’hora de valorar que ara més que mai aquesta fita és molt propera. Flama del Canigó El 23 de juny, la Flama de Sant Joan s’escampa pels territoris catalans. A Mataró, la Flama va arribar portada de la mà dels atletes deL Maimakansu i els ciclistes de la UEC. Després de ser rebuda per l’AAVV de Rocafonda, parar al bar El Públic i ser portada al carrer de Sant Joan, la Flama va anar cap a l’Ajuntament, fent l’últim tram amb la companyia de la Família Robafaves. Distinció a la revista Valors Òmnium Mataró-Maresme va lliurar el 27 de juny la Distinció 2013 a la revista Valors. Des del 1997, Òmnium distingeix cada any una persona o entitat per la seva tasca a favor de la llengua, la cultura o el país. Aquest any, la junta ha decidit distingir la revista Valors, codirigida per Joan Salicrú i Maria Coll. Toni Pous, president d’Òmnium Mataró-Maresme, va destacar durant l’acte que Valors és un projecte originat i impulsat per voluntaris i va insistir en la necessitat de\nreflexionar sobre els valors, especialment en una situació com l’actual. Per a Coll i Salicrú, rebre la Distinció 2013 «és un orgull enorme que ens anima a seguir treballant». L’acte, que tingué lloc a la seu d’Òmnium MataróMaresme, va comptar amb les intervencions musicals d’un quartet de corda de l’Escola de Música El Carreró de Mataró.\nKaraoCa’t Òmnium Joves i El Públic van organitzar el 27 de juny el KaraoCA’T, un karaoke en català que tenia l’objectiu de potenciar la música del nostre país, tot repassant els èxits de tots els temps. Aquesta iniciativa, inspirada en el Badacanta que organitzen els joves de Badalona, va ser acollida amb èxit i s’espera poder-ne anar fent altres edicions.\nJoan Vives parla de la Missa de les Santes Joan Vives, professor i divulgador musical, va oferir el 22 de juliol la conferència «La Missa de les Santes: un referent de la música catalana». L’acte, que formava part del programa de la festa major de Mataró, va aplegar més de cent vint persones interessades a conèixer la història d’aquesta peça composada per Manuel Blanch i estrenada el 1848. Vives va explicar que l’obra, que va qualificar com «la més brillant i espectacular de l’autor», té una gran importància en la història de la música perquè «il·lustra una etapa de la música de Catalunya que no existeix enlloc més del país».\nACTIVITATS DE LES SECCIONS LOCALS Projecte Un3ifora La Secció Premià ha desenvolupat al llarg del curs el projecte Un3ifora, d’aprenentatge de sardanes a centres escolars. El 25 de maig es va celebrar un aplec en què diversos escolars van ballar algunes sardanes apreses durant el curs.


imaginorium: Els fets de Bellvitge\nEls fets de Bellvitge\nA les obres de l'AVE al seu pas per Bellvitge hi ha hagut sis esborancs en dues setmanes. Què hi està passant?\nEl subsòl de Bellvitge correspon a granits meteoritzats, és a dir, a sauló, que té un comportament similar a la sorra. El túnel de l'AVE l'estan construint a 30 metres de fondària justa al costat de l'actual línia de rodalies que va per l'exterior.\n1.- Es col·loquen plaques de formigó des de l'exterior fins a 30 metres de fondària, aquestes delimitaran l'excavació justa a l'amplada del túnel.\n2.- Es buida el material que queda a l'interior de les plaques fins a la profunditat en que anirà el sostre o bòbeda del túnel de l'AVE. Si hi ha senyals que les plaques poden cedir es col·loquen bulons per subjectar-les.\n3.- Es construeix el sostre o volta del túnel.\n4.- S'extreu el material de sota la volta corresponent a l'interior del futur túnel, mai per sota de les plaques de ciment, sinó passaria el que va passar al Carmel.\n5.- Es col·loca la solera i vies al túnel; i es reomple el material de sobre la bòveda fins a la superfície.\nLes plaques de ciment s'ajunten amb ciment, i el que va passar a Bellvitge és que es va buidar el material quan aquestes juntures de ciment no estaven del tot seques i van cedir amb tot el material que aguantaven. Aquest material quedava dipositat dins de la zona excavada i i generava esborancs entre l'excavació del túnel de l'AVE i rodalies, que es van haver d'aturar.\nAra a part de la proposta de tancar rodalies durant un temps o parcialment, s'estan col·locant plaques metàl·liques per reforçar les plaques de ciment i les juntures.\nPotser les presses són el motiu del cediment de les juntures, ja que no es va esperar que estessint totalment seques per retirar el material de la zona de la perforació. Els arguments oficials són les pluges, que evidentment augmenten la pressió a les parets, però en principi havien d'estar construides per aguantar una situació extrema de pluges i amb un marge de seguretat suficient; les pluges per tant no en semblen el motiu.\nUn altre motiu pot ser el mal aplicament del mètode constructiu a l'hora de reduir costos fins al punt que les parets i les juntures no aguantessin l'increment d'esforços causats per unes pluges, tot i tractar-se d'una zona força plujosa.\nA la imatge següent s'observen les vies de rodalies (dreta de la imatge), extracció de terres corresponent a la fase 2 (carril de terra on es situa l'excavadora groga), i les paarets de ciment (banda i banda de la zona d'extracció de terres). El esborancs s'han generat entre l'extracció de terres i la via de rodalies.\nJa has enviat el curriculum a l'empresa que s'encarrega de les obres de l'AVE?? ;P\nNo, no. Jaja. A la imatge es veu perfectament com treballen en aquesta empresa: un munt d'homenets de groc junts que a saber que fan...\n23 d’octubre de 2007 a les 23:56


Presenten l’Atles Global de Justícia Ambiental - UABDivulga Barcelona Recerca i Innovació\n“El mapa assenyala tendències preocupants com la impunitat de les companyies que cometen delictes ambientals o la persecució dels defensors ambientals, però també inspira esperança. Entre les moltes històries de destrucció ambiental i de repressió política també s’hi troben casos de victòries en la justícia ambiental, casos on els judicis legals es guanyen, projectes que es cancel·len i els béns comuns es retornen a la comunitat. El 17% dels casos analitzats es consideren victòries de justícia ambiental”, explica Leah Temper, investigadora de l'ICTA-UAB i coordinadora de l'Atles.\nLa plataforma on-line permet als usuaris cercar i filtrar entre 100 camps i visualitzar els conflictes per tipus de mercaderia, companyia i país. Per exemple, permet obtenir una visió global dels conflictes nuclears, de residus tòxics, conflictes de mineria o d’aigua. Clicant els punts ubicats en els mapes, l’usuari obté informació sobre els actors implicats, la descripció del conflicte concret, les fonts d'informació i els resultats de les accions d'uns i altres. Qualsevol mapa creat a partir de la funció de cerca i filtre es pot posar a pàgines webs externes o es pot compartir a través de plataformes socials.\nL’inventari de casos de conflictes ambientals facilitarà la recerca d’informació, la interacció entre grups de treball afins i l’augment de la visibilitat dels conflictes. També es podrà utilitzar el mapa en el camp de l’ensenyament i per a la defensa legal de casos. De moment, el mapa és comparable a un mapa medieval, amb bona cobertura d’algunes àrees i amb llocs i regions buits. L’objectiu ara és apropar el mapa a noves organitzacions civils i investigadors experts en àrees específiques i convidar-los a contribuir al projecte.\nPel que fa a l'estat espanyol, l’Atles comprèn de moment 32 casos documentats. Hi ha conflictes relacionats amb incineradores i infraestructures per a l’obtenció d’energia elèctrica i combustibles fòssils, mineria, projectes urbanístics, infraestructures portuàries i aeroportuàries i casos sobre la conservació de la biodiversitat. El projecte de mega-infraestructures a l’aeroport de Ciutat Real, la línea elèctrica d’alta tensió a Girona, la construcció d’Eurovegas, la protecció del llop ibèric o la planta de ciment de Montcada i Reixach en són alguns exemples.\nEJOLT, un projecte contra la injustícia ambiental\nEl projecte europeu EJOLT, finançat a través del 7è Programa Marc amb gairebé 4 milions d’euros, engloba 23 universitats i organitzacions de justícia ambiental de 18 països. L’inventari ha estat fruit de l’esforç d’un consorci internacional i d’una xarxa de col·laboradors externs que treballen conjuntament des de fa tres anys creant i enriquint bases de dades, mapes i indicadors ambientals relacionats amb els conflictes ecològics. El projecte es basa en els coneixements d'organitzacions activistes i vol contribuir a corregir situacions d’injustícia ambiental. Desenvolupa casos d’estudi, dóna suport a accions legals i prepara informes, articles, llibres i documentals per difondre les millors pràctiques de justícia ambiental. Per exemple, el dimarts 1 d’abril, marca l'inici d'un nou curs on-line en economia ecològica i justícia ambiental per a membres de les EJOs (organitzacions de justícia ambiental) a través de casos d’estudi.\nJoan Martínez Alier (Coordinador del projecte Ejolt)\nLeah Temper (Coordinadora de l’Atles d’Ejolt)\nAmaranta Herrero (Experta en els mapes ambientals d’Espanya)\njoanmartinezalier@gmail.com, Leah.temper@gmail.com, amaranta.herrero@gmail.com\nMapa dels conflictes ambientals i espais de resistència a Espanya


alicia molina: AEDA: ELS CONTES TAMBÉ SÓN PER ALS JOVES\nAEDA: ELS CONTES TAMBÉ SÓN PER ALS JOVES\nEls contes també són per als joves\nPublicat el Diumenge, 22 Febrer 2015 16:22\nCardedeu és un poble de l’interior de les comarques del Nord de Barcelona, a uns 35Km de la gran ciutat. Famós per iniciatives tan importants com per exemple ser pioner a crear una televisió local (és anterior a TV3), per tenir un teixit associatiu important... i famós, també, per gaudir d’una programació de contes estable.\nLa iniciativa de tirar endavant una proposta de contes per a adults va sorgir l’any 2006 i va cobrir la temporada amb una participació molt bona per part del públic. Després, tot va quedar aturat per diferents motius i només en algunes sessions esporàdiques es tornaven a oferir contes, tot i que les ganes de reprendre una programació amb garanties de continuïtat estava en el cap de tots. Finalment, l’octubre de 2013, arrenca una nova temporada de contes per a adults, amb Yoshi Hioki, dins la programació del Festival de Narració Oral Munt de Mots.\nA partir d’aquí, una cop al mes, la sala de dalt del bar “Pla de la Calma” s’omple de narradors de la talla de Martha Escudero, Rubén Martínez, Patricia McGill, Isabela Méndez, Arnau Vilardebò... i el públic segueix fidel les contades amb què es cobreix la programació d’aquesta zona de fora de l’Àrea Metropolitana de Barcelona que, avui per avui, no compta amb cap altra proposta de narració oral per a adults. Només aquest fet ja justifica la necessitat i el desig de mantenir la programació i de millorar-ne la difusió i les condicions en tots els aspectes, cosa que està en la ment tant d’una servidora com del propietari del bar, que en tot moment facilitat qualsevol proposta de millora.\nTots els qui formem part d’aquest ofici sabem molt bé que fer-se amb un públic fidel demana una perseverança infinita. Que el temps i la feina constant donen els seus fruits en moltes ocasions, però també és cert que n’hi ha altres en què, inexplicablement, les mateixes salen poden quedar mig buides... Pensant en la manera de com arribar a més persones va ser fàcil copsar que el públic adolescent i els universitaris no acostumen a tenir en les seves opcions d’oci l’assistència a les sessions de contes i, prenent consciència d’això, la conclusió següent va ser proposar-nos estratègies per incloure’ls-hi d’alguna manera.\nAprofitant la meva feina com a docent de llengua i literatura al Taller Ginebró amb alumnes de batxillerat i Proves d’Accés i aprofitant que ensenyar a través de la narració oral està sempre present en les meves classes (no nomes perquè els explico contes i els n’expliquen, sinó perquè des de fa anys ells també aprenen a contar als més petits, als avis... com una activitat habitual dins el currículum de català), els vaig proposar assistir a les sessions que organitzo el tercer divendres a Pla de la Calma per tal d’aprendre a contar sentint altres narradors professionals, però sobretot per gaudir amb els contes.\nEls va agradar la idea. Per facilitar l’assistència i, també per sentir-se “convidats” a anar-hi, vam crear la tarifa jove sota el nom de “Butaka jove”, que consisteix a asseure’s sobre una bonica catifa vermella plena de coixins. La vam estrenar el mes passat amb la sessió de la Martha Escudero i els nois i noies van sortir entusiasmats i amb ganes de repetir.\nCrec que aquí tenim un filó important per seguir insistint-hi. Molts dels qui heu viscut l’experiència d’anar a algun institut heu pogut veure com gaudeixen amb els contes. Es tracta de seguir per aquí i mentre la màgia de la narració oral s’escampa per les aules, convidem-los a assistir a les sessions de contes fora d’horari escolar. Es podria fer extensiva aquesta “Butaka Jove” i instaurar-la en altres llocs. Es podrien aprofitar els contactes de cadascú o perquè som professors o perquè en coneixem algun... pels fills o pels amics dels fills... i a partir d’aquí tracem ponts des dels instituts i des de les universitats fins als locals on contem.\nAquests dies previs al següent “Divendres de Contes” al Pla de la Calma, alguns alumnes s’acosten i em deien: “ja tinc ganes que arribi divendres”. I jo m’omplo d’alegria perquè l’espurna ja s’ha encès: la seducció de l’oralitat els ha tocat ben endins i tot i que encara potser no ho sàpiguen, això ja és per sempre.\nPublicat per alicia molina a 9:54\nEtiquetes de comentaris: activitats, articles, divendres de contes al pla de la calma\nDIVENDRES DE CONTES AMB LA MÒNICA TORRA AL PLA DE ...\nCONTES A L'ASTROLABI AMB ALEKOS\nSUMAS Y SIGUES\nBUCEOS DE ANGUSTIAS\nMÁS ALLÁ DEL HORIZONTE ESTÁN LOS DRAGONES\nEL MAR SE CIERRA EN TUS OJOS\nCONTES A L'ASTROLABI AMB LA MÒNICA TORRA\nQUIERO ESTAR EN TUS OJOS


Vols millorar les teves habilitats comunicatives en anglès en situacions reals de l'àmbit professional?En aquest curs treballaràs tant aspectes escrits com orals en situacions reals per tal de millorar la teva capacitat per convèncer en anglès, activar vocabulari específic empresarial, aprendre a produir i tractar documentació en anglès, i poder afrontar un discurs en anglès. El curs consta de 31 activitats didàctiques, 3 proves d'avaluació global, 28 vídeos de professorat, sessions webinar (classes en directe) i 12 documents de suport a la formació.\nCurs adreçat a professionals de diferents nivells que en la seva tasca professional hagin d’utilitzar l’anglès i tinguin certs coneixements previs (nivell B2 del Marc de Referència Europeu de les Llengües).\nT’interessa Anglès empresarial (nivell B2)? Escriu-nos i podrem atendre’t


Albert Garriga: "L'objectiu és posicionar Barcelona com a destí de compres"\nAfinar El director de The Shopping Night Barcelona (TSNB), Albert Garriga (Barcelona, 1978), té experiència com a consultor de comunicació per a diverses empreses. Pianista i violoncel·lista, demà haurà de procurar que res desafini\nADAM MARTÍN 29/11/2011 00:00\n260x366 Albert Garriga organitza The Shopping Night Barcelona, que se celebra demà, i defensa la liberalització d'horaris. / PERE VIRGILI Albert Garriga organitza The Shopping Night Barcelona, que se celebra demà, i defensa la liberalització d'horaris. / PERE VIRGILI\nDemà a la nit, més de 90 establiments -botigues, restaurants, hotels i equipaments culturals- de la zona del passeig de Gràcia mantindran obertes les portes fins a la una de la matinada. Una oportunitat per comprar a deshora i gaudir de les diferents activitats que s'hi faran, amb l'objectiu de posicionar Barcelona com a destí de compres, oci i estil de vida.\nDemà és el dia. Després de l'èxit de l'any passat, suposo que organitzar aquesta edició deu haver estat més senzill, no?\nAquest any ha costat menys, és veritat, però també ha costat. Fa des del setembre que hi treballem: massa poc temps, per al meu gust. A més, volem créixer.\nEl Shopping Night Barcelona ha d'estar ubicat en aquesta zona, però pot ser que es pugui ampliar a altres zones properes, com la rambla de Catalunya. Però es poden fer altres dinamitzacions en altres èpoques de l'any, associades a The Brandery, o a les rebaixes, per posar-ne dos exemples. D'excuses en podem trobar moltes.\nAixí, trobes que s'hi fan poques activitats d'aquests tipus?\nSí, però de tota manera, segons va publicar The Economist, som, juntament amb Madrid, la ciutat europea més valorada per anar de compres després de Londres. Aquest és un dels nostres objectius, posicionar més Barcelona en aquest sentit.\nCom se t'acut la idea de muntar el Shopping Night Barcelona?\nVaig fer una acció per una marca del passeig de Gràcia, d'una manera més informal i petita, però que va funcionar molt bé. I vaig pensar que això ho podíem fer per tot el passeig de Gràcia. Però Barcelona no és només compres, té una sèrie de valors intrínsecs, com la gastronomia, l'oci, l'hostaleria, la cultura, i vaig pensar que estaria bé que aquests valors formessin part d'un relat de posicionament de la ciutat. I d'aquí surt tota la història.\nL'any passat l'èxit va ser espectacular.\nSí, la primera edició la vam començar tímidament, però va ser més gran del que esperàvem. I ens va sorprendre la resposta del públic -10.000 persones!-, dels establiments i de la ciutat. Això et fa pensar que els barcelonins tenen ganes que passin coses d'aquest tipus.\nAlgú podria dir-te que és una nit una mica pija .\nHome, hi ha de tot: el passeig de Gràcia és un referent del luxe, però també hi ha diferents idiosincràsies. De tota manera aquest any té molta més presència la cultura. Hi ha dos equipaments culturals que estaran oberts a la nit, la Pedrera i el Museu Egipci, i moltes activitats culturals. I també mirem de lligar-ho amb una acció social, una cosa que l'any passat va quedar pendent.\nEn fem dues. Primer, fem GastroShopping, en què els clients podran degustar diversos productes dels restaurants a canvi d'un tiquet de dos euros: un euro serà per al restaurador i l'altre per a Càritas. I amb la Fundació per l'Esclerosi Múltiple farem un còctel solidari al Village dels convidats. És una nit de glamur, de moda, de gastronomia, de cultura i també pot ser solidària.\nEn un context de crisi, quin sentit li dónes a fer això?\nNo es tracta d'oblidar-nos que hi ha crisi. Hi ha molta gent que ho està passant malament, però també n'hi ha que estan contagiada per l'ambient de desànim i que no compra. Hi ha gent que té capacitat de consumir i els hem d'animar i activar.\nLes botigues obriran a la nit. És una prova per proposar un canvi en els horaris?\nAquí el tema de la liberalització dels horaris és un tema molt delicat. En canvi a Madrid se l'han passat pel forro. Aquí hauríem de fer alguna cosa, si no ens passarà pel davant Madrid, com tantes altres vegades, i això com a català m'emprenya.\nAixí, què creus que s'hauria de fer amb els horaris dels comerços?\nCrec que ha d'haver-hi un liberalització regulada. Comparem-nos amb les grans capitals del món i mirem què fan: a París, als Camps Elisis, els diumenges obren de 10 o 11 fins a les 6 de la tarda. Hi ha determinades zones de la ciutat que es nodreixen del turisme i que han de poder decidir si obren o no obren els festius: l'eix del passeig de Gràcia, el Portal de l'Àngel… Ara bé, si obren, han d'obrir totes.\nAl petit comerç això li costa, econòmicament i personalment…\nEl petit comerç que hi ha en aquesta zona se n'aprofitarà i el que no hi és no es veurà afectat, perquè es nodreix del consum local. Hi ha molts consumidors, principalment turistes, que vénen divendres, dissabte i diumenge i compraran.\nMolta gent creu que pensem massa en els turistes i poc en nosaltres.\nPerò si el turisme és un dels nostres motors! Les estadístiques del comerç, de l'oci o la restauració són clares: el consumidor local està frenat i el nou consum el porta el turisme. Tractem-lo bé, donem-li un servei de qualitat. Vigilem, també: potenciem el turisme de qualitat. Demà a la nit els clients dels hotels veuran una Barcelona diferent.\nPasseig de Gràcia, obert fins a la matinada


Les cendres de d'Elisabeth\nLlorenç Capellà | 01 desembre 2002\nVa succeir als anys vint, quan a cada casa de Mallorca hi havia emigrants. Una família va rebre, procedent de la ciutat americana on residia un dels seus parents, una capsa amb cendres. No hi havia cap nota identificadora, encara que era ben segur que es tractava d'una espècia desconeguda, entre nosaltres, i que es conreava a les Índies. Quina altra cosa podien ésser aquelles cendres? Un, el més impacient de la rotlada, va mullar-hi un dit i se'l va endur a la boca. Tenien un gust insípid, però segur que tresorejaven vitamines de tota mena. De manera que acabaren per tirar-ne un polsim a tots els guisats i si en parar taula no se'n posava un platet, sempre hi havia algú que el reclamava. Sabien que rebrien carta d'Amèrica amb l'explicació pertinent. I unes setmanes més tard la reberen. Aquella urna contenia les cendres del seu parent, traspassat de manera inesperada. La carta anava signada per un dels seus amics. Ja que no havien pogut arreplegar entre tots diners a bastament per a embalsamar i embarcar el cadàver, havien optat per incinerar-lo i enviar-lo a casa per correu. Qui em va contar aquest fet, fa anys i panys, em va assegurar que havia succeït a Algaida. Fins i tot, em va dir el malnom de la família que havia estat víctima de l'equívoc. Després l'he sentit contar a altres pobles, i els narradors l'atribuïen a gent diferent. Probablement totes aquestes històries són versions d'una mateixa facècia, i mai ningú no ha posat un polsim de les cendres del seu parent a les llentilles. Ja va bé! Tanmateix, no deixa d'ésser una mostra d'humor negre, que posa de relleu una part ben sagnant del drama dels immigrants. Qui se'n va de ca seva amb les mans damunt el cap, s'exposa a tornar-hi dins una capsa de pebre bord, innominat i sense ànima. Elisabeth també ha estat incinerada. El seu nom "així, sense llinatges", ha encapçalat l'escrit, fet amb mà poc destra en un tros de paper de quadern, que penjava, amb un poc de cinta adhesiva, a la façana del Banco Zaragozano, a les avingudes, al costat de El Corte Inglés. Deia, l'escrit, que Elisabeth havia mort i que calien diners per a repatriar les seves cendres a Bolívia. No especificava on s'havien de lliurar, els donatius, però la proximitat d'uns immigrants amb fesomia índia que venien bagatel·les, permetia suposar que la manera més eficaç de col·laboració passava per la compra d'unes arracades daurades, un collar o un braçalet de coloraines. Em costa admetre que les vendes han estat prou substancioses com per a cobrir les despeses del transport. En qualsevol cas, el paper ja no és a la paret. De manera que les cendres deuen haver viatjat a Bolívia, on hauran estat tractades amb més respecte que les d'aquell mallorquí que acabaren a la cuina. Així que la història d'Elisabeth s'ha acabat. Tanmateix, no puc treure-me-la del cap. La nota feria el viu. Era com si l'hagués escrita Elisabeth, des del no-res, per reclamar-nos que respectem el seu darrer bri de dignitat. Possiblement la intenció dels que decidiren acudir a la solidaritat pública, no era fer un al·legat en defensa dels drets humans. Però passa que la pobresa i la marginació són revolucionàries per elles mateixes. Duen dinamita. A posta, les quatre ratlles que escrigueren els amics d'Elisabeth eren una novel·la, un poema, una proclama contra la injustícia. No vaig comprar ni collars, ni arracades ni braçalets, perquè no sabia què dir-los, a aquells venedors, des de la meva posició de ciutadà que pot menjar. Enteneu-me. No es tracta, tampoc, que els d'aquí, els que tenim casa, ofici i cara i ulls que s'identifiquen amb un nom, ens hàgim de sentir culpables absoluts de les misèries dels altres. Els moviments migratoris són la conseqüència de dictadures, i d'abusos i robatoris que no hem comès nosaltres, els de baix, ni, ara per ara, estam en situació d'evitar-los. Però, els de dalt, parlen massa del control de la immigració, de la incidència que té en l'augment de la violència i d'altres coses pròpies de la gent d'ordre. I ho fan amb una supèrbia que s'indigesta. Vegeu si no: n'hi ha prou amb quatre ratlles escrites amb el cor, per a palesar la buidor de tants i tants missatges de solidaritat.