El Pacte Nacional per a l'Habitatge es signa sense el suport de l'oposició La República\nEl Pacte Nacional per a l’Habitatge es signa sense el suport de l’oposició\nEl Pacte Nacional per a l’Habitatge s’ha formalitzat aquest dilluns amb el suport d’una quarantena de signants entre els quals s’hi troben els agents socials i econòmics i la majoria de forces polítiques, amb l’oposició del PPC i CiU. El president de la Generalitat, José Montilla, ha dit que s’ha d”anar de la mà’ del conjunt de forces polítiques i s’ha mostrat convençut que en aquest pacte ‘hi cap tothom’, ‘també aquells que per alguna raó, tot i les seves aportacions, no hi són’. En aquest sentit, ha afegit que és un pacte ‘per sumar, pensat i fet per l’acord i des de l’acord’. Per la seva banda, el conseller d’Habitatge, Francesc Baltasar, ha explicat que aquest és un pacte ‘obert’ i s’ha d”enriquir’ entre tots i saber adaptar-lo a les condicions ‘canviants’ i, per tant, ‘resta obert’ a noves adhesions. A més, és un pacte que ‘ningú pot no assumir’ perquè està basat ‘en el diàleg, la concertació i la proposta’. Per la seva banda, CiU i el PP duran la llei al Consell Consultiu perquè preveu el lloguer forçós de pisos buits, que qualifiquen “d’expropiació forçosa”.\nEl Pla contempla un total de 800.000 actuacions en el període 2007-2016, on el pes de les operacions de nova construcció suposen el 62% (amb 500.000), i de les de rehabilitació o millora del parc, el 38% (amb 300.000). Dins de les operacions de nova construcció, el pes majoritari és el relatiu a habitatges de lloguer, amb el 55% (274.000 actuacions), mentre que les mesures d’estímul a la compra o a la promoció d’habitatges protegits de compra representa el 45% (amb 226.000 actuacions). El Pla compta amb l’aportació d’uns recursos públics de 8.221 milions d’euros.\nCinc són els reptes que el Pacte té com a objectiu complir en el període 2007-2016. El primer millorar l’accés a l’habitatge, especialment del joves, a través de la construcció de 160.000 habitatges amb protecció oficial, un 40% en règim de lloguer i un 60% en règim de compra. I mitjançant la mobilització i posada en el mercat, de 62.000 habitatges del parc desocupat. El segon repte és millorar la qualitat del parc d’habitatges amb la rehabilitació i millora de 300.000 habitatges.\nEl tercer se centra en millorar l’allotjament a la gent gran i de les persones amb diversitat funcional, per tal de garantir i allargar l’autonomia residencial de 35.000 llars encapçalades per persones grans (de més de 65 anys) i millorar l’accessibilitat dels habitatges per a 35.000 persones amb diversitat funcional.\nLa prevenció de l’exclusió social residencial ve en quart lloc com una proposta compartida d’evitar que cap persona quedi exclosa d’un habitatge per motius econòmics, amb ajuts a 60.000 llars. I finalment, el darrer repte planteja la garantia d’un habitatge ‘digne i adequat’ per a les llars mal allotjades, entenent que es troben en aquestes situacions les persones sense sostre, és a dir, les persones que no disposen d’un domicili, les que viuen al carrer, les persones que viuen en infrahabitatges, les que comparteixen habitatges amuntegadament (sobreocupació) o les que han estat víctimes d’un desnonament injustificat, entre d’altres.\nDel total d’actuacions previstes pels propers deu anys 393.000 es produiran durant la present legislatura (2007-2010) a les quals es destinaran 2.503 milions d’euros.\nCiU i PPC portaran la llei al Consultiu\nPer la seva banda CiU i PPC han anunciat que portaran al Consell Consultiu el projecte de Llei del dret a l’habitatge a Catalunya. Els dos partits estan en contra de l’article de la llei que preveu una mesura de lloguer forçós de pisos buits i que qualifiquen ‘d’expropiació forçosa’. CiU i PPC han justificat el seu no a la signatura del pacte, tot i que la federació remarca que hi ha la seva ‘petjada’ i que diuen no per la llei, mentre que els populars no comparteixen el contingut del pacte. Tot i tampoc donar suport a la llei, C’s sí signarà aquest dilluns el pacte.\nUn cop la comissió parlamentària corresponent aprovi el dictamen de la llei, CiU i PPC el portaran al Consell Consultiu. De fet, el contingut de la llei, amb el lloguer forçós, és l’escull que ha impedit a CiU sumar-se a l’acord, segons han explicat el flamant secretari general adjunt de CDC i encara portaveu parlamentari, Felip Puig, i el diputat Carles Sala. Sala ha recordat que aquesta ha estat la postura de la federació ‘des del primer dia’ i que, tot i que CiU ha ‘cedit en punts que havien de ser gairebé irrenunciables’, el Govern no ho ha fet en aquest punt.\n‘Fins al juny ens van fer creure que ho traurien’, ha assegurat Sala, que ha afegit que ‘la postura s’ha radicalitzat molt més’ en el moment que el Govern va arribar a un acord amb els promotors’. Sala creu que a ‘certs membres que formen part del Govern els ha interessat molt, per tacticisme electoral, excloure CiU del pacte per a l’habitatge’.\nEn tot cas, la federació nacionalista ha assegurat fer-se seu el pacte, ja que ‘hi ha la petjada de CiU’ i han avançat que, si durant la tramitació parlamentària de la Llei de l’habitatge desapareix el punt del lloguer forçós, tindran una postura ‘absolutament flexible’ per signar el pacte.


El preu del periodisme digital - Citilab\nInici » Actualitat » Actualitat » El preu del periodisme digital\nEl magnat de la comunicació nord-americana ja va avisar. Aquest estiu Rupert Murdoch, propietari de The Times, Wall Street Journal o la Fox, entre molts d’altres, va dir adéu al “tot gratis” d’Internet: va anunciar que tots els seus mitjans a la xarxa seran de pagament en un any. El debat està sobre la taula. Mitjans de comunicació gratis o de pagament en la xarxa? Una comparativa del que cobren pels seus continguts els principals mitjans on line del món occidental reflexa que, de moment, la majoria opten per una opció mixta.\nLa pregunta que un es pot fer és ¿per quant temps? Després de l’anunci que tots els mitjans on line del gegant de la comunicació d’origen Australia seran de pagament, altres diaris com The New York Times o diverses capçaleres europees han assegurat tenir la intenció de seguir el mateix camí.\nMalgrat això, actualment no tots els continguts on line dels principals diaris són gratuïts . Generalment, per accedir al format PDF o a l’Hemeroteca cal obrir el moneder. Encara que hi ha diferències.\nSegons la informació.com, –que va realitzar una taula comparativa del panorama de la premsa digital espanyola , europea i nord-americana-, quatre dels grans periòdics espanyols (El Pais, El món, Abc i La Vanguardia) coincideixen en oferir la seva informació de darrera hora gratis. Hi ha diferències, però. Mentre que diaris com El Mundo, ABC i El País ofereixen una notable quantitat de reportatges de la versió de paper, propis i signats pel seu equip de redacció, La Vanguardia oferiex en obert uns pocs reportatges de l’edició impresa i ofereix continguts elaborats únicament per a la web. La capçalera barcelonina és l’única de les quatre que ofereix la seva hemeroteca totalment gratuïta –tant en html com en pdf- i sense límits de temps. Així, mentre l’ABC i Món cobren pel seu arxiu històric, el diari del Grup Prisa ho fa per la seva versió PDF de l’hemeroteca.\nTampoc coincideixen en els preus. Des dels 75€ de la inscripció a l’edició impresa en format PDF d’El Mundo o els 80€ d’El País (que dóna accés a Le Monde, NY Times, entre altres) als més cars de La Vanguardia (99€) i els 165€ -i accés a suplements- de l’ABC.\nCrida l’atenció la capacitat d’innovació dels mitjans anglosaxons. Tots ofereixen continguts extra –sense anuncis o mots encreuats inclosos- a més de molts més continguts amb imatge de vídeo, dos aspectes no massa freqüents entre els diaris on line espanyols. També hi ha diferències en el cost. Mentre que el diari francés Le Figaro cobra 25€ al mes, NYtimes és el més car amb un preu de poc més de 120 € anuals.\nMalgrat que tots coincideixen en oferir continguts d’última hora gratuïts, les múltiples variants, paquets de subscripció i tarifes no ajuden a que el lector pugui comparar amb facilitat.\nSi la iniciativa liderada per Murdoch triomfa, en breu hi haurà un denominador comú: caldrà gratar-se la butxaca per llegir els grans diaris del món on line.\nConnexions, projecte guanyador de la votació popular d’Expolab\nDesprés d'unes setmanes de preparatius, de rebre, evaluar propostes i d'organitzar un procés participatiu, el passat 8 d'abril vam organitzar finalment les votacions per trobar quina era la proposta favorita del públic d'entre les presentades al projecte Expolab. Les urnes es van tancar seguint rigorosament l'horari previst i tothom va tenir la oportunitat de votar a través del blog (en català, castellà i anglès) o in-situ a través del web creat per a l'ocasió.\nVacances autogestionades amb contingut


de febrer 2021 ~ Celobert\nLeila Slimani: Gèlida bellesa\nPosted on de febrer 23, 2021 by Biblioteca Can Mulà with No comments\nSi parlem de literatura francesa actual hem de parlar de l'escriptora Leila Slimani. Nascuda a Rabat al 1981 és una de les veus més punyents de la narrativa social més crítica: la soledat, la falta d'integració i de comunicació de les seves protagonistes es repeteix a les seves obres. Dones que són anti heroïnes i aïllades d'una societat que ha trencat vincles amb elles. Amb un ritme contundent i pertorbador, ens punxa amb un fibló de fredor, alhora d'innegable bellesa. Ningú pot restar indiferent després de llegir a Slimani.\nVa ser la primera dona magrebí en guanyar el prestigiós premi de les lletres franceses Goncourt al 2016 amb la seva primera novel·la Cancó dolça. Però, avui volem destacar En el jardín del ogro, on l'autora parla obertament de la sexualitat femenina i dels tabús que encara existeixen. La seva protagonista un dona casada i mare, enllaça relacions sexuals frenètiques, una rere l'altra on ni tan sols la passió o el desig hi tenen res a veure. L'avorriment, la quotidianitat que empresona l'ànima sense escapatòria posible, el no sentir-se part d'una societat que coacciona i modela la nostra individualitat d'acord amb els paràmetres socials i culturals són alguns dels temes que trobareu en aquest llibre.\nTambé volem parlar de la seva faceta d'activista compromesa amb la defensa de la llibertat sexual al Marroc i bona prova és el seu llibre Sexo y mentiras: la vida sexual en Marruecos on dóna veu a dones que parlen obertament de la seva sexualitat dins d'una societat represora.\nLa seva darrera publicació és la primera part d'una nissaga sobre una família al Marroc en plena Segona Guerra Mundial: El país de los otros.\nPodeu consultar al catàleg de biblioteques les obres que actualment disposem:\nEls nois de zinc d'Svetlana Aleksiévitx\nPosted on de febrer 17, 2021 by Biblioteca Can Mulà with No comments\nEls més joves segurament no sabran què era la “guerra freda”. Però no fa tants anys el món era un tauler geo-estratègic on es jugaven múltiples partides per guanyar influència política i econòmica i on els mitjans de comunicació també tenien molt a dir (no ens enganyem, ara succeeix el mateix, però d’una forma segurament menys òbvia). Nosaltres, situats geogràficament en l’occident capitalista rebíem, per exemple, les notícies de la invasió soviètica (encara existia la URSS) com una imposició d’un règim comunista amb conseqüències com el boicot a les Olimpíades de Moscú del 1980. Però per al poble soviètic, els seus soldats lluitaven una guerra d’alliberament i de suport al poble afganès.\nPerò el que ens interessa realment, és la història d’aquests nois, moltes vegades obligats o enganyats, que van anar a patir a un territori hostil en una guerra política que va significar més de 15000 morts, molts més ferits i sobretot un drama personal pels soldats i les seves famílies. Les seves històries, tristament reals i colpidores, són les que la guanyadora el 2015 del Premi Nobel de Literatura Svetlana Aleksiévitx ens ofereix a Els nois de zinc (aquest era el material del que estaven fets els taüts que tornaven a la URSS amb els cossos dels joves). En aquest relat no trobarem herois nacionals, només nois joves que intentaven sobreviure en una guerra terrible que podia treure el pitjor de les persones i que, si aconsegueixen tornar vius (que no intactes), es trobaven amb la indiferència dels seus veïns o, fins i tot, el rebuig. Esteu avisats: no és un llibre per a tots els públics.\nAl catàleg de la biblioteca també podeu trobar una altra interessant obra d’Svetlana Aleksiévitx sobre l’època soviètica, La pregària de Txernòbil, sobre l’accident nuclear de l’any 1986. Dos llibres que representen el bo i millor de la literatura d’investigació.\nPosted on de febrer 09, 2021 by Biblioteca Can Mulà with No comments\nAquesta setmana us volem presentar una de les darreres novetats que han arribat a la Biblioteca. Es tracta del llibre: La Magia de leer en voz alta: los beneficios intelectuales y emocionales de la narrativa oral en niños y adultos, de Meghan Cox Gurdon.\nUn llibre que anima justament al foment a la lectura però des de l’oralitat, aquella amb la qual sempre comencem. De fet, la paraula “literatura”, la lletra escrita, els seus inicis van ser orals, l’art de narrar i explicar històries en veu alta. Així ho feien els rapsodes, tal com ens han arribat els cants homèrics de la Ilíada i L’Odissea, fins a llegir de manera individual i silenciosa.\nL’autora, Meghan Cox Gurdon, assagista, crítica de llibres i especialitzada en ressenyes de llibres infantils, explica des de l’inici de l’obra com d’important ha estat el fet d’explicar contes i històries en veu alta als seus fills, des que eren nadons. I és que a partir de la seva experiència pròpia va filant un discurs on detalla els efectes i beneficis positius de llegir en veu alta als nens. Ho corrobora la ciència i diversos estudis que analitzen el cervell dels infants i l’estímul cognitiu que els genera escoltar històries, així com el paper que juga en la imaginació, relació de conceptes i els lligams emocionals que des de petits s’estableixen amb els progenitors. A més a més, com els ajuda a desenvolupar la confiança, empatia, llenguatge (ja que moltes de les paraules dites serien difícils que llegissin per si sols), capacitat de prestar atenció, i l’establiment de rutines (el fet de deixar una estona lliure cada dia per a la lectura).\nA banda d’abordar els beneficis que aporta en les noies i els nois, no s’oblida de tractar l’experiència que genera en l’adult que llegeix, i del benestar emocional en les persones grans, com poden ser els avis que viuen en residències. En aquest sentit, la biblioteràpia és un terme que entra en joc.\nPer un altre costat, els audiollibres hi tenen un espai, on cada vegada més lectors en fan ús mentre practiquen altres activitats quotidianes. Altrament, una bona opció per a aquelles persones amb dificultats visuals.*\nCom a curiositat ens agradaria afegir una experiència que va tenir lloc l’any passat en plena pandèmia. Lluís Agustí, professor de la Facultat d’Informació i Mitjans Audiovisuals de la Universitat de Barcelona i director de l’Escola de Llibreria de la mateixa Facultat, va proposar per Twitter llegir per telèfon poesia i fragments de textos a aquelles persones que li demanessin, com una forma d’alleugerir el confinament i regalar una estona seva a desconeguts. L’experiència va resultar ser tot un èxit. Aquí us deixem un tast del ressò que va tenir en els mitjans de comunicació:\n“El bibliotecario que combate la COVID con versos”:\nI no voldria acabar aquesta entrada sense oblidar com d’important és la lectura en veu alta per a les persones amb discapacitat intel·lectual. Serveixi com a recordatori al meu germà Guillem, a qui li agradava moltíssim que li llegissin contes.\nRecordem-nos, doncs, de llegir i d’utilitzar la veu com a mitjà per a transmetre i arribar a l’ànima de les persones.\n* Us recordem que des de la Biblioteca Virtual podeu accedir a les descàrregues i escoltes en streaming del recurs d’audiollibres en mp3: https://bibliotecavirtual.diba.cat/audiollibresmp3. O si ho preferiu, també disposeu d’accés als audiollibres des de la pàgina web d’ebiblio: https://biblioteca.ebiblio.cat/opac/?locale=ca#index.\nAlimentació i biblioteca\nPosted on de febrer 04, 2021 by Biblioteca Can Mulà with No comments\nDes de la biblioteca volíem fer un petit esment al nostre fons de cuina i alimentació on hi trobareu més de 500 títols de llibres, especialment volem parlar sobre els llibres dedicats a les afectacions alimentàries i la bona alimentació .\nSón moltíssimes les intoleràncies i al·lèrgies alimentàries, les més conegudes i que se’n parla amb més freqüència segurament son la celiaquia, la intolerància a l’ou, el marisc, als cacauets o els làctics, però n’hi ha moltíssimes, algunes més curioses, però també preocupants com ara la intolerància o al·lèrgia al diòxid de sofre, l’api, el sèsam o la mostassa.\nD’altra banda també tenim llibres que ens ajuden a entendre la nostra manera de menjar, la nostra digestió i els components alimentaris com ara els famosos prebiòtics i probiòtics dels que tothom en parla, si voleu saber què són, veniu a la biblioteca, tenim un llibre fantàstic que en parla.\nUs deixem un seguit d’enllaços al catàleg sobre els llibres que tenim sobre el tema:\nMalaltia celíaca: http://aladi.diba.cat/search*cat/?searchtype=X&searcharg=malaltia+cel%C3%ADaca&searchscope=171&submit=Cercar\nDieta sense gluten: http://aladi.diba.cat/search~S1*cat/X?SEARCH=(dieta%20sense%20gluten)&searchscope=171&SORT=AX


La demarcació de Lleida ha registrat una nova mort de Covid-19 en les últimes hores\nper Laura Biela / ACN 01/05/2021 16:58h\nLa demarcació de Lleida ha registrat més d'un centenar de nous positius de Covid-19 en les últimes 24 hores, segons les dades fetes aquest dissabte pel Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya. Del total, 92 es troben a la Regió Sanitària de Lleida, i 12 més, a la RS de l'Alt Pirineu i l'Aran. Pel que fa al nombre de víctimes mortals arran del coronavirus, Salut informe que només se n'ha registrat una en les últimes hores, a la RS de Lleida.\nMés concretament, a la Regió Sanitària de Lleida hi ha acumulats, des de l'inici de la pandèmia, 35.764 casos confirmats per PCR/TA; 36.869 si es tenen en compte totes les proves. Un total de 632 persones han mort per coronavirus des de l'inici de la pandèmia.\nPel que fa al risc de rebrot, cau 33 punts i se situa a 415, per sota del registre de la setmana anterior, quan era de 588. La velocitat de propagació baixa quatre centèsimes i se situa en 0,84. La setmana del 14 al 20 d'abril era d'1,05. La taxa de confirmats per PCR/TA se situa en 211 per cada 100.000 habitants i la incidència a 14 dies és de 488. El 8,45% de les proves que es fan surten positives.\nActualment hi ha 112 pacients ingressats als hospitals, 3 menys que en la darrera actualització.\nEl risc de rebrot s'enfila a l'Alt Pirineu i l'Aran\nLa regió sanitària de l'Alt Pirineu i l'Aran acumula 6.507 casos des de l'inici de la pandèmia; 6.853 sumant totes les proves. Un total de 148 persones han mort des de l'inici de la pandèmia, la mateixa dada que fa 24 hores.


L’AGAUR publica la nova convocatòria FI amb novetats importants | Universitat Ramon Llull\nInici»L’AGAUR publica la nova convocatòria FI amb novetats importants\nEls directors o les directores del projecte de les persones candidates han de formar part d’un grup de recerca de la Generalitat de Catalunya (SGR) vigent.\nS’han suprimit els ajuts per beques per a la formació de personal investigador (la Modalitat A de les passades convocatòries). Per tant, passa de 4 a 3 anys de durada (estructurat en un contracte de tres anys avaluable cada any) al contemplar només el període que comprèn l’etapa de recerca del doctorat. Per tant, es poden presentar les persones candidates matriculades a l’etapa de recerca del doctorat.\nLa nota mitjana mínima de l’expedient acadèmic dels estudis de primer i segon cicle o del grau de la persona candidata ha de ser igual o superior a 1,60. Recordar que en la convocatòria passada era 1,50.\nEs demana no haver gaudit de cap altre ajut de naturalesa anàloga amb una durada superior a 12 mesos, en el moment de finalitzar el termini de presentació de sol•licituds (en la convocatòria passada era de 8 mesos)\nA la web de l’AGAUR es pot trobar el model normalitzat de sol•licitud que haurà de constar amb el vistiplau del director/directora del projecte de recerca. Els candidats/candidates que no hagin cursat els estudis de grau/llicenciatura, els 20 crèdits docents del programa de doctorat o els 60 ECTS d’un màster oficial a la URL, hauran de portar la documentació addicional que es detalla a la convocatòria.\nPer a les noves candidatures, la data límit per a presentar la documentació en paper al Registre del Rectorat (C. Claravall 1-3. Horari: de 9 a 19) és el proper 21 de setembre de 2009.\nRenovació del segon i tercer any de contracte:\nEl termini de presentació de les sol•licituds per a la renovació del segon i tercer any de contracte dependrà de la data d’inici i fi dels contractes anteriors:\nTermini: del 15 al 30 de setembre de 2009, per contractes amb una data d’inici entre l’1 de gener i el 30 d’abril.\nTermini: del 15 al 30 de gener de 2010, per contractes amb una data d’inici entre l’1 de maig i el 31 d’agost.\nTermini: del 15 al 30 de maig de 2010, per contractes amb una data d’inici entre l’1 de setembre i el 31 de desembre.\nLes persones interessades s’hauran de posar en contacte amb l’Oficina de Recerca i Innovació per a demanar el model de sol•licitud normalitzat.\n+ info: Convocatòria / Formulari de sol·licitud


IN-VITA a la reflexió: 36. Cultiva els teus principis en lloc de fiscalitzar les teves pràctiques – Ajuntagent\nIN-VITA a la reflexió: 36. Cultiva els teus principis en lloc de fiscalitzar les teves pràctiques\nQuan saps que algú està compromès amb uns principis, pots donar-li llibertat de decisió i de comportament. Si no existeix aquest compromís, hauràs de controlar-lo amb regulacions detallades, cosa que a la llarga suposa una despesa molt més gran d'energia.\nLes regles sorgeixen normalment per falta de claredat o de confiança en els principis. Quan saps que algú està compromès amb uns principis, pots donar-li llibertat de decisió i de comportament. Si no existeix aquest compromís, hauràs de controlar-lo amb regulacions detallades, cosa que a la llarga suposa una despesa molt més gran d’energia.\nDones el millor de tu quan…\nCom fas les coses, quan les fas el millor que pots? Com les fa el teu grup de treball, quan les fa el millor que pot? O la teva relació més important?\nResulta difícil pensar en aplicacions reals del noble consell dels experts: “Centra’t en els valors”.\nFes el següent, diu David Allen: titula una pàgina “Donem el millor de nosaltres quan”… i segueix escrivint mentre tinguis alguna cosa que escriure. Assegura’t que és la veritat i que l’expresses tan bé com saps. Després comparteix-ho amb la persona adequada.\nÚltimament, ens explica Allen, he estat practicant aquesta classe de reflexió de qualitat sobre com treballo, com m’agrada treballar i com vull treballar: els meus valors, els meus principis i els meus criteris. L’any passat vam començar a incorporar persones al nostre equip.\nNo volíem donar-los cap sorpresa més endavant sobre les nostres prioritats en el treball, ni viceversa.\nJo també he comès l’error (més vegades de les que m’agrada admetre) d’evitar converses lleugerament incòmodes amb altres persones al principi i després haver de suportar converses molt més desagradables al final. Una gran font d’estrès en les relacions personals i professionals són els desajustaments entre principis dels quals no s’és conscient en el moment d’arribar als primers acords. Per desgràcia, generalment només ens tornem conscients de les nostres expectatives respecte al comportament dels altres quan es veuen defraudades.\nL’equip de la meva empresa no ha deixat de créixer des de llavors, i hem dedicat els últims mesos a definir i expressar obertament els nostres valors col·lectius. N’hem identificat més de vint, dels quals compartiré només uns quants:\n– Ens exigim sempre ser ambiciosos en això que fem.\n– En les nostres interaccions diàries, ens mou la curiositat en lloc del control.\n– Tots tenim dret a explorar, expressar i després passar pàgina.\n– Donem suport a l’assumpció dels riscos de forma conscient i creativa.\n– Som respectuosos i amables.\nCom a grup, ens hem exigit complir amb aquests valors. Ens hem plantejat preguntes a propòsits de cadascun: Estem complint amb aquest principi? En quin sentit no ho fem? Com podríem millorar? Un exemple d’allò seria…\nAutor camorenga Publicat el 11 juny, 2018


El programa s'amplia amb la incorporació de cinc noves àrees | CZFB\nLa Barcelona New Economy Week se celebrarà del 5 al 8 d'octubre i duplicarà les temàtiques presents\nper Nerea Elvira 03/09/2021 09:00h\nEl Consorci de la Zona Franca de Barcelona (CZFB) impulsa la segona edició de la BNEW.\nAixí doncs, el CZFB consolida el seu paper com a motor de la recuperació econòmica amb l'organització d'una nova edició de l'esdeveniment, que l'any passat va comptar amb prop d'11.000 registrats de 111 països i 360 speakers.\nSe celebrarà del 5 al 8 d'octubre amb un programa ampliat que duplica les temàtiques tractades a la seva primera edició.\nComptarà amb deu verticals que abordaran diferents sectors i temàtiques al voltant dels reptes de futur, amb un focus molt clar en la innovació, el talent i la sostenibilitat.\nL'edició anterior va comptar amb prop d'11.000 registrats de 111 països | CZFB\nAixí doncs, a les cinc temàtiques de 2020 — Logistics, Digital Industry, Ecommerce, Economic Zones i Real Estigues — se sumaran aquest any cinc noves àrees de caràcter més transversal: Mobility, Sustainable, Talent, Science i City.\nEl delegat especial de l'Estat en el CZFB, Pere Navarro, afirma que «l'extraordinari balanç del primer BNEW ha constatat la necessitat i la utilitat d'un esdeveniment d'aquestes característiques, 100% professional, totalment disruptiu amb un format híbrid físic i virtual». En aquest sentit, Navarro afegeix que «BNEW és una mostra de com el Consorci de la Zona Franca de Barcelona actua com a motor de transformació».\nLa segona edició de BNEW continuarà apostant per la internacionalització com a element clau, així com per la generació de negocis a través del networking 100% virtual utilitzant intel·ligència artificial, casant interessos i posant en contacte de manera directa a l'oferta i la demanda.\nEl CZFB també reforça la seva aposta pel BVillage, una plataforma de networking única per a fer negocis. Així doncs, s'oferirà un ampli ventall d'avantatges durant la celebració de la nova edició de BNEW.\nBVillage ja va ser present a la primera edició del BNEW | CZFB\nEn l'espai del BVillage les empreses participants podran realitzar presentacions per videoconferència dels seus productes o serveis així com interrelacionar-se amb els assistents. En aquesta nova edició l'organització espera aconseguir les 400 empreses presents.\n«BVillage ja va estar present a la primera edició del BNEW i enguany torna per a consolidar-se com una plataforma de networking de referència que posa en contacte, de manera directa, oferta i demanda» ha afirmat Pere Navarro, delegat especial de l'Estat en el CZFB.\nTambé ha volgut destacar que «això també suposa un pas més en l'aposta del CZFB per l'economia 4.0, utilitzant intel·ligència artificial per a crear una eina totalment única i innovadora en el seu àmbit».\nEl Consorci de la Zona Franca de Barcelona espera que a la pròxima edició de BNEW s'uneixin més empreses a la plataforma. D'aquesta manera, de les 128 empreses ja presents en l'edició anterior, l'organització preveu aconseguir enguany les 400.\nAixí mateix, també s'espera que es mantingui una alta internacionalitat i s'ampliï la presència de ponents de primer nivell, passant dels 389 de 2020 als 700.\nCom a organitzador de l'esdeveniment, el CZFB compta amb aliances com la de Servihabitat, que enguany repeteix com a patrocinador principal.\nEl servicer, amb una àmplia trajectòria en la gestió de carteres de crèdit corporate i hipotecari, així com d'actius immobiliaris, entén la innovació i l'aposta pel talent i sostenibilitat com l'única manera de poder evolucionar i adaptar-se al nou entorn, especialment marcat per l'especialització i les sinergies entre tots els àmbits econòmics.\nEl CEO del servicer, Iheb Nafaa, apunta que «la crisi sanitària ha estat un accelerador de tendències que ja despuntaven en períodes anteriors. Un d'ells ha estat la necessitat d'incorporar la sostenibilitat com una de les màximes prioritats del sector per a desenvolupar edificacions i comunitats eficients que ajudin a minimitzar la petjada de carboni en l'entorn i que generin un impacte menor en el medi ambient». Així mateix, afegeix que «està en mans de tots els players que formem part de l'immobiliari construir un entorn més sa i sostenible».\nBarcelona Barcelonès Consorci de la Zona Franca Branded Content


La CUP de Reus “desitja sort” a les entitats que demanen descomptes a la zona blava\n– 22 agost 2014\nLa Candidatura d’Unitat Popular de Reus “vol desitjar sort a les entitats de la ciutat que han sol•licitat descomptes a la Zona Blava de la ciutat”, després que la candidatura porti des d’abans del començament del mandat, instant a l’Ajuntament a actuar a tal efecte.\nLa CUP de Reus ja va presentar a inicis de mandat (Ple de 7 d’octubre de 2011) una moció per crear la Targeta Resident a la ciutat, la qual permetés als veïns i veïnes que viuen en zones on només es pot aparcar en Zona Blava, d’optar a descomptes. Tot i l’aprovació per unanimitat de la moció, el govern només es va limitar a estudiar la possibilitat, fet que xoca amb centenars de signatures que la Candidatura va recollir en favor de l’aprovació de la Targeta Resident i els milers d’euros de despesa que provoquen les places gratuïtes de les quals disposen els regidors, regidores i càrrecs directius del consistori. Cal recordar que la CUP va sortejar la seva plaça d’aparcament gratuïta entre les persones que es van adherir al grup de suport a la campanya “volem la targeta resident” a través de Facebook , aquest sorteig es va realitzar de forma pública el mateix dia de presentació de la campanya amb les periodistes com a principals testimonis.\nDesprés d’insistir reiteradament a la Tinent d’Alcalde Alicia Alegret a donar resposta al respecte, aquesta va fer arribar a la candidatura de l’Esquerra Independentista un informe de mobilitat, elaborat per l’empresa DOYMO, en el qual plantejava la necessitat d’adoptar aquesta mesura per millorar la mobilitat de la ciutat.\nEl 28 de novembre de 2012, la CUP va tornar a preguntar al govern en un Ple de l’Ajuntament, si tenia previst fer quelcom respecte d’aquesta problemàtica i de posar a la pràctica els acords aprovats per unanimitat al Ple de 2011. La resposta del govern va ser concertar una reunió de la CUP amb el gerent d’AMERSAM, en el qual aquest es va limitar a informar que era inviable l’aplicació de mesures d’aquest tipus, sense atendre cap tipus de proposta al respecte.\nDes de la CUP creuen que “la manca de voluntat de l’Ajuntament d’adaptar mesures d’aquest caràcter es deu a una voluntat merament recaptatòria, ja que els reusencs i reusenques estem pagant amb les zones blaves les pèrdues que van acumulant els aparcaments municipals, i que aquestes encara creixeran més quan s’inauguri l’aparcament del centre comercial de l’antiga Fira”.\nPer aquests motius, i en to irònic, la CUP desitja “bona sort” a aquestes entitats, després de constatar al llarg d’aquest mandat la manca de voluntat del govern. A més, des de la CUP “ens comprometem a seguir treballant en aquesta qüestió, ja que creiem que és un exemple més dels criteris empresarials de l’Ajuntament per tal de fer pagar a la ciutadania les pèrdues de les seves aventures”.


Portfoli del 21T: Preparats per a exposar\nPreparats per a exposar\nA aquesta setmana ens hem dedicat majoritàriament a fer exposicions.\n-El dilluns vam començar, i els pioner van ser Pablo, Borja i Pere, no van fer presentació PowerPoint però fins i tot els va eixir una presentació quasi perfecta sobre el context historicultural de l´época. Va ser una presentació molt teòrica en la qual nosaltres teníem que prendre notes i apunts per a l´hora de posar-nos a estudiar tindre mes facilitats. Una vegada va acabar la presentació Toni va repartit a tots els alumnes de la classe un full amb les pautes per fer un comentari de text.\n- El dimecres vam començar a opinar i a dialogar sobre la fulla que ens donà i vam saber l´importancia que te l´adecuació, la cohessió i la coherencia quan fem un text.\n- El dijous per acabar les classes de valencià durant la setmana va tindre un altra presentació, però aquesta vegada la vam fer els meus companys Carles, Arantxa i Pablo sobre els poetes arabigovalencians, aquesta vegada si que van fer un PowerPoint per exposar les idees principals i per això es va fer més amena i entretinguda. Toni repartí al alguns companys un full per calificar a cada component del grup mitjançant uns criteris, després de tot resultà que nosaltres ens exigim molt i posem una qualificacció mes baixa de la que realment ens mereixem.\nAixò de fer exposicions resulta entretingut i és una bona forma de prendre apunts mirant al control.\nPublicat per David Sayago Martín a 21:53


JuntsxTGN exigeix a l'equip de govern una nova moratòria d'impostos - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nJuntsxTGN exigeix a l'equip de govern una nova moratòria d'impostos\nEl grup municipal de Junts per Tarragona ha exigit aquest dilluns a l’equip de govern una nova moratòria d’impostos. ‘És absolutament inapropiat que demà dimarts l’Ajuntament torni a cobrar els tributs fraccionats a la ciutadania quan encara ni tan sols ha finalitzat l’estat d’alarma’, ha manifestat el portaveu de Junts per Tarragona, Dídac Nadal, que ha recordat que es tracta de l’Impost de Béns Immobles (IBI), les escombraries i els vehicles.\nEl grup municipal també critica que el pagament que s’exigeix a partir d’aquest dimarts inclou part del rebut que no es va cobrar el passat mes d’abril, així com el percentatge d’increment de diversos tributs. ‘Tenint en compte la situació actual, l’augment del 3% de l’IBI s’hauria de suavitzar’, ha manifestat Nadal, que considera incoherent que l’alcalde ‘demani que no es cobrin els lloguers, mesura que considerem necessària, mentre l’Ajuntament cobra i incrementa l’IBI’.\nDes de Junts per Tarragona també se sol•licita majors facilitats i l’increment de bonificacions a famílies vulnerables i a sectors econòmics que estan patint les conseqüències de l’actual crisi. ‘Calen mesures urgents que permetin afrontar amb garanties la nova normalitat que vindrà’, ha destacat Nadal.\nUrgent desburocratització de l’administració\nEl grup municipal de Junts per Tarragona també demana a l’equip de govern iniciar de forma urgent la desburocratització administrativa. ‘És imprescindible agilitar els tràmits, sobretot, tenint en compte la situació actual, pel que fa a la gestió dels impostos’, ha subratllat Nadal.\nEl portaveu de Junts per Tarragona considera inadequat que els contribuents hagin de realitzar nombrosos tràmits per aconseguir la bonificació i/o excepció d’un impost. ‘Si l’Ajuntament ha anunciat aquesta rebaixa o anul.lació, ha de ser el mateix consistori el que directament no cobri l’impost’, ha exemplificat Nadal.\nRedacció TT - 04/05/2020 - 15:12h


Subvencions per a mercats municipals. Consorci de Comerç, Artesania i Moda de Catalunya\nConsorci de Comerç, Artesania i Moda de Catalunya\nEstudis sobre Comerç\nCampanyes de comunicació\nJornades "Comerç Futur"\nNotícies de Comerç\nPublicacions de Comerç\nLegislació de Comerç\nCentre d'Artesania Catalunya\nServeis al sector artesà\nSetmana d'Artesania de Catalunya\nCens d'establiments comercials de Catalunya\nCentre Artesania Catalunya\nSubvencions per a mercats municipals\nEn el marc de la convocatòria de Subvencions en l'àmbit del comerç, els serveis, l'artesania i la moda per al 2018, hi ha tres programes dels quals les parades de mercat municipal i les associacions de paradistes se'n poden beneficiar.\nPrograma per a la competitivitat de l'empresa a través de les entitats\nObjectiu: impulsar la competitivitat de les empreses a través de les entitats mitjançant projectes de dinamització comercial en les zones urbanes, potenciant el comerç de proximitat i els mercats municipals sedentaris i no sedentaris. El programa també vol potenciar els projectes d’entitats que promocionin la transformació digital del comerç, potenciïn l’enfortiment de les empreses, desenvolupin el talent i fomentin la internacionalització\nPersones beneficiàries: entitats representatives del sector del comerç, el serveis, l’artesania i la moda entre les quals entitats territorials sense ànim de lucre, gremis i entitats sectorials sense ànim de lucre, associacions de mercats municipals sedentaris i no sedentaris, i empreses agrupades (cooperatives o centrals de compres).\nAccions subvencionables: projectes de transformació digital (creació de sites, xarxes socials, APPs, digitalització de la publicitat...); i projectes d’enfortiment de les empreses associades i de dinamització comercial amb accions de difusió i comunicació (material promocional, imatge corporativa, senyalització, newletters...), promoció del comerç (actuacions d'animació al carrer, campanyes específiques,...), fidelització de clients (vals descompte, tiquets d'aparcament, repartiment a domicili, consigna...), millora del mix comercial (utilització d'aparadors en locals buits...), o assistència a fires per promoció de l'entitat.\nTambé se subvencionen projectes de desenvolupament del talent (organització de fires, tallers, formació, jornades, Tour Retails o premis tant sectorials com territorials), i de foment de la internacionalització(amb assessorament extern, jornades de formació internacional, etc.).\nRequisits: La inversió mínima a subvencionar és de 3.000€.\nQuantia de la subvenció: La línia d’ajut arriba fins al 50% del cost, amb un màxim de 23.000€, més el 15% de les despeses de gestió i estructura, amb un màxim de 3.000€. En el cas de les associacions de mercats i les centrals de compra o cooperatives, el límit màxim s'estableix en 8.000€, més el 15% de les despeses de gestió i estructura, amb un màxim de 3.000€.\nPrograma per a la transformació digital\nObjectiu: Fomentar la incorporació de noves tecnologies digitals per augmentar el desenvolupament dels negocis i empreses, la millora de la productivitat i l’eficiència de l’estalvi de despeses a través de projectes d’adaptació a nous models de negoci que potenciïn la omnicanalitat creant estratègies que integrin botiga física i online per millorar l’experiència de compra.\nPersones beneficiàries: empreses de comerç, serveis, moda i parades de mercat.\nAccions subvencionables: projectes que millorin el grau tecnològic de l’empresa en els següents àmbits:\npresència a internet\ndigitalització de l’establiment a peu de carrer (dotar l’establiment físic de tecnologies digitals per obtenir avantatge competitiu).\nDespeses subvencionables: entre les despeses subvencionables hi ha la creació, disseny i posicionament de web; servei extern de community management; enllaços patrocinats o SEM; monitorització i reputació online; posicionament web o SEO; email marketing; cartelleria digital implantada a l’establiment físic i gestió dels continguts que reculli dades dels clients; creació d’APPs; projectes de CRM i fidelització; interactivitat i connectivitat a la botiga, entre d’altres.\nRequisits: en el cas d'empreses de comerç i serveis, l'empresa beneficiària ha de tenir com a mínim un establiment a peu de carrer a Catalunya. En el cas d'empreses de moda caldrà disposar d'un showroom o taller, o acreditar que es tracta d'un fabricant de moda. Els projectes a subvencionar s'han de dur a terme a través d'empreses especialitzades del sector que puguin acreditar la seva experiència. La inversió mínima subvencionable és de 1.000€.\nQuantia de la subvenció: el programa subvenciona fins el 50% de la inversió, amb un màxim de 500€ per als projectes de millora de la presència a internet; de 3.000€ en les accions de millora de xarxes socials, comerç electrònic i màrqueting digital; i de 6.000€ pels projectes de millora de la digitalització de l’establiment a peu de carrer. En qualsevol cas, el màxim de la subvenció és de 6.000€.\nPrograma per a la nova implantació de comerços i millora comercial dels establiments\nObjectiu: dinamitzar el comerç mitjançant projectes de recuperació dels locals situats a la trama urbana, o al casc històric i els seus eixamples per tal de garantir el mix comercial òptim i adequat a cada zona, incrementant-ne l’atractiu i evitant el trencament del continu comercial.\nPersones beneficiàries: empreses de comerç, serveis i parades de mercats municipals sedentaris i no sedentaris.\nÀmbit 1: recuperació de locals buits (compra, arrendament o concessió administrativa de locals, ús d'aparadors de locals tancats, continuïtat de l'empresa comercial, i ampliació de la superfície de venda annexionant un nou local)\nÀmbit 2: reforma d’establiments (en parades de mercats municipals sedentaris, adequació de les parades de mercats municipals no sedentaris i reforma de botigues a peu de carrer que tinguin una antiguitat mínima de 10 anys).\nDins l’àmbit de recuperació de locals buits, són subvencionables les despeses de compra, lloguer o tràmits de la concessió administrativa i les despeses d'obertura de l'establiment. Dins l’àmbit de reforma d’establiments, són despeses subvencionables les d’obra menor i les d’adequació de les parades de mercats municipals no sedentaris o compra de camió-botiga.\nRequisits: En aquesta línia la inversió mínima subvencionable és de 2.000€\nQuantia de la subvenció: fins el 50% del cost, amb un màxim de 5.000€.\nBotiga “Empremtes de Catalunya” en línia\nDepartament d’Empresa i Coneixement


CONNECTA'T AMB LA NATURA\n22 setembre 2012\nDono tot el meu suport i participaré activament a la "Setmana Europea de la Custòdia del Territori: Connecta't amb la Natura ", en el marc del projecte europeu LANDLIFE.\nA través de les meves activitats d'aventura tinc un contacte directe, vivencial, i gairebé carnal amb la natura dels fantàstics però sovint delicats i amenaçats indrets que vaig visitant arreu del món. Això m'ha portat a sentir un amor molt intens cap a la natura, a voler-la respectar molt i a comprometre'm a fons amb aquest objectiu. Intento que totes les accions personals, professionals i esportives a la meva vida, connectin amb aquest propòsit.\nPer això aplaudeixo la iniciativa de LANDLIFE i de la Xarxa de Custòdia del Territòri que és qui se'n ocupa a Catalunya, i que ve fent una tasca intensa i molt valuosa des de fa molts anys.\nMireu la seva web i animeu-vos a participar de les activitats, i sobre tot del plaer de retrobar-se amb els petits plaers que proporciona el contacte amb la natura i els valor que això suposa pel nostre món.\nJo vull viure connectat amb la natura perquè vull viure connectat a la vida i perquè vull estimar el món i treballar pel futur de tots, més enllà del meu propi interès particular.\nTags: landlive, connecta't amb la natura


Dones Espíes, divendres 24, al Casal de Barri Bac de Roda-Poblenou.\nPosted on 9 octubre 2014 21 octubre 2014 by Júlia López\nDones espíes es representarà el divendres 24 d’octubre 19 h al Casal de Barri Bac de Roda-Poblenou.\nRealitzada per l’Associació: Dones Cançó, és una plataforma d’exhibició que utilitza la estratègia cultural aplicant-hi en perspectiva de dona. Una de les seves branques és Dones Escèniques, de la qual, l’Alicia Martel és la seva directora artística, i la Teresa Urroz la dramaturga i directora d’aquesta obra. –obra inspirada en el llibre de Patricia Gabancho “les dones del 1714”-\nSipnosis de l’obra: Vol explicar l’altra història, aquella que no va quedar escrita, aquella que hem volgut imaginar i Proposen un itinerari de la mà de les dones que van ser protagonistes importants del fets de 1714…\n-Obra de Teatre, dirigida per Teresa Urroz, Isabel Diaz i Mercé Pla, impulsada des de la Regidoria de Dona i Drets Civils de l’Ajuntament de Barcelona.\n-Coordinació del Dte. des de la DSPialT –àmbit Dona- amb la col·laboració de la Direcció del Programa de Dona /CIRD i el Casal de Barri Bac de Roda-Poblenou.\n-Són entrades nominals i gratuïtes -que es recullen 1/2h. abans de començar l’obra en el mateix Centre de Barri Bac de Roda. Casal de Barri Bac de Roda: Millor demar entrades escrivint a a l’atenció de la Mònica [info(arroba)cdbacderodap9.org ], ja que és ella qui centralitza les reserves.


"La inclusió de Gallecs al PEIN és insuficient, és propaganda política" - somVallès\nGuifré Bombilà Portaveu Plataforma defensa de Gallecs\nDissabte, 24 d'octubre de 2009 | 05:00h\nLa Generalitat ha incorporat gran part de l'espai rural de Gallecs al Pla d’espais d’interès natural (PEIN), després d’anys de reivindicació del territori. Amb aquesta inclusió, anunciada aquest dimarts 20 d'octubre pel conseller de Medi Ambient, Francesc Baltasar, es protegeix de la constant pressió urbanística un dels antics paisatges més característics de la plana del Vallès. Però es protegeix a mitges, perquè el PEIN inclou 698,91 hectàrees de les 1.090 que té Gallecs. A més, el Pla permet el pas d’infraestructures per l'espai natural. Per tot plegat, el portaveu de la Plataforma per la defensa de Gallecs, Guifré Bombilà, que agrupa una cinquantena d’entitats, qualifica de "frau" la decisió pressa pel govern català.\nCom valora la Plataforma la decisió pressa pel govern català?\nHo entenem com una maniobra propagandística; més propaganda política. El mateix conseller de Medi Ambient, Francesc Baltasar, ja va avançar que el PEIN no impedeix el pas de grans infraestructures per Gallecs, com ara autovies. I de fet, son infraestructures que ja estan planificades al Pla territorial de l'àmbit metropolità de Barcelona. Ells han dissenyat un Pla profundament agressiu que disgrega el territori, i fer el PEIN és com una mesura compensatòria; compensatòria i totalment insuficient. A part, responen a una demanda històrica amb 17 anys de retard. I que ningú ens interpreti malament, és una notícia positiva, un acte de justícia que arriba tard, però si es manté el pas de carreteres pel mig de Gallecs, tot plegat seria una falsa protecció.\nSí. Perquè, a més, Gallecs no només necessita el PEIN, necessita un pla de viabilitat biològica a llarg termini. Estem parlant d'un espai natural i agrícola molt petit envoltat de zones industrials i urbanes i d'infraestructures, que té una connexió biològica amb la Serralada Prelitoral bastant feble. Si no es protegeix aquesta connexió, l'espai tard o d'hora morirà. La protecció, que ha de ser més elevada, s'ha d'ampliar a nivell territorial. Des de la Plataforma per la defensa de Gallecs demanem no un PEIN, sinó que declarin Gallecs com a paratge natural d'interès nacional (PNIN), per protegir realment aquest espai rural; això obligaria a mantenir realment les condicions del paisatge i allunyaria el pas de noves o més grans infraestructures per Gallecs.\nLa plataforma treballarà amb aquest objectiu, intentar que el govern declari Gallecs paratge natural d'interès nacional?\nSí. Nosaltres volem garantir la protecció adequada de tot aquest espai natural i la seva viabilitat biològica, així com el seu patrimoni cultural i paisatgístic. I ho volem fer impulsant a la vegada una consciència i una educació ambiental dels valors ecològics i socials que es generen en aquest reducte natural. Per assolir aquests objectius pensem que és indispensable garantir la funció de Gallecs com a corredor biològic, que comuniqui la Serralada de Marina i els Cingles de Bertí, i preservar i potenciar les activitats agrícoles tradicionals com a principal funció del territori. Per això demanem a la Generalitat la retirada de les infraestructures de l'avantprojecte del Pla territorial de l'àmbit metropolità de Barcelona, l'adequació de les infraestructures ja existents per tal de garantir la via verda, i que s'augmenti la superfície protegida en base a criteris no arbitraris de coherència territorial. També demanem una gestió pública de l'espai que sigui oberta, participativa i transparent.\nDe moment el PEIN només inclou les gairebé 700 hectàrees de titularitat pública?\nPer això demanem l'ampliació de la protecció, que com a mínim el PEIN protegeixi també les 300 hectàrees de titularitat privada. Que només declarin PEIN la part pública pot establir un greu precedent, ja que es ve a dir que només es protegirà allò públic. Els usos naturals i agraris no entenen de titularitats.\nQuè suposaria fer passar grans infraestructures per Gallecs?\nSuposaria tallar la connexió biològica amb la Serralada Prelitoral, quedant un espai totalment aïllat i minúscul. La variabilitat biològica de les espècies vegetals i animals de Gallecs s'empobriria poc a poc. Amb el pas del temps anirien desapareixent riqueses i biodiversitat. Gallecs deixaria de ser un paratge amb valor, es convertiria en una simple zona verda entre àrees urbanes. Cal deixar clar que les carreteres són molt agressives. Per tant, ampliar la interpolar o fer passar el Quart Cinturó per Gallecs, con està previst, seria un autèntic desastre per l'espai. I és igual que aquestes vies passin pel mig de Gallecs o per un dels seus extrems, la destrossa seria més lenta, però seria.\nI com es poden aturar tots aquests projectes viaris?\nLa ciutadania s'ha de mobilitzar, perquè no confiem en la bona voluntat d'unes administracions que responen a interessos econòmics. No podem confiar en aquestes administracions. Cal que la gent es mobilitzi per salvar Gallecs, per salvar ''entorn de les rieres de Caldes i de Caganell, el torrent de Can Salvi o la riera de Gallecs. cal que la gent es mobilitzi per conservar la gran superfícies agrícola que és lloc de pas i parada de moltes espècies d'ocells.


▷ ⭐Definició de rebobinar⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de rebobinar\nDefinició de rebobinar\nA continuació pots trobar La definició i uns quants exemples de com utilitzar la paraula rebobinar, en aquesta selecció de correccions ortogràfiques pots descobrir com es pot utilitzar en un text Veritable aquesta paraula i fer servir un dels sinònims que et proposem de la llista completa que pots trobar aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui moltíssim més fàcil comprendre què significa rebobinar.\nPassar (un material) d’una bobina a una altra.\n¿Cóm es diu rebobinar en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice rebobinar en catalán?\nSi vols saber com es diu en castellà rebobinar has de entendre que la seva traducció és rebobinar pots trobar en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar rebobinar\nSota el lema ‘We can not rewind, this is our […] time’ ( ‘No podem rebobinar, aquest és el nostre […] temps’), Summers realitza un exercici […] d’introspecció en què Summers reflexiona sobre l’existència i el pas del temps.\nSi el vídeo està detingut, el […] vídeo avançarà o rebobinarà un fotograma; premeu el botó per avançar o rebobinar lentament.\nFins i tot pot fer pausa o rebobinar la TV en viu per […] que no es perdi l’acció.\nEn el cas d’una caiguda del sistema, ha d’invertir molt temps en rebobinar la seva còpia de seguretat – temps en el qual la informació guardada no estria disponible per […] els empleats de l’empresa.\nPer aquesta raó intentem una i altra vegada rebobinar i ajornar aquest final.\nD’aquesta manera pot, per exemple, utilitzar el comandament a distància per iniciar la reproducció d’un CD en […] el receptor i després utilitzar el comandament […] a distància per rebobinar una cinta en el seu videograbadora [.. .] mentre escolta el seu reproductor de CD.\nDurant la […] reproducció del programa gravat mitjançant Timeshift, pot vostè utilitzar la pausa i avançar ràpidament o rebobinar còmodament fins al punt desitjat amb el regulador.\nDepenent […] del model, és possible rebobinar amb una\nPremeu la tecla Rebobinar o Avançar per […] seleccionar si o no esborrar tots els arxius del reproductor i premeu la tecla Reproduir / Pausa per confirmar la selecció.\nEn algunes […] càmeres APS, és possible rebobinar una casset de pel·lícula […] parcialment exposat i tornar a carregar més endavant […] per continuar disparant a partir del punt en què ho va deixar.\nsi vols tornar a escoltar la casset des del principi, l’hauràs de rebobinar.\nPremeu la tecla Rebobinar o la tecla Avançar […] del menú principal per seleccionar el menú Configuració i premeu la tecla Reproduir / Pausa […] per accedir al menú Configuració.\nNo obstant això, no […] et permeten avançar o rebobinar durant la gravació.\nAmb una targeta slotRadio […] no pots rebobinar una cançó.\nEl temps no es pot rebobinar, tampoc per Grigoropoulos, el jove de quinze anys mort de manera […] prematura.\nEl mecanisme de parada automàtica […] en estendre i rebobinar la superfície […] garanteix un tensat de llarga durada.\nContràriament a alguns serveis populars de ràdio de la web que són interactius, les transmissions per cabals de Sourcetone estan concebudes amb salvaguardes del dret d’autor integrades […] que impedeixen als oients gravar les […] pistes, i no poden rebobinar ni seleccionar una […] pista específica, ni prémer ni executar-la.\no en Rebobinar per tornar a […] veure alguna cosa, i feu clic a Avanç ràpid o en ràpides endavant\nPer exemple, si vostè ha estat mirant el mateix canal […] durant 15 minuts, pot rebobinar aquests 15 minuts del […] programa.\nEl botó de […] Cerca s’usa per rebobinar la cinta fins […] la marca i iniciar repetició.\nFeu clic i manteniu premut el botó […] Esquerra per rebobinar.\nEls gravadors Pocket Memo ofereixen funcions de […] edició que permeten rebobinar, gravar sobre velles […] gravacions o afegir nous passatges.\nA mesura que es va exposant la […] pel·lícula, es torna a rebobinar -fotograma a […] fotograma- dins el cassette, quedant així […] protegit el tram exposat de la pel·lícula en el supòsit de obrir-se la càmera accidentalment.\nPer bobinar i rebobinar ràpidament els seus […] cables, Zensol li ofereix els rodets de cable R300S.\nAquesta funció és molt útil per saltar […] els anuncis, o rebobinar i tornar a veure […] una part del programa mentre segueix gravant en segon pla.\nEls directors també poden saltar directament a l’escena que desitgen […] revisar sense haver de rebobinar o avançar ràpid la […] pel·lícula.\nEl fet de rebobinar el paper d’alumini […] constitueix una operació senzilla en la qual el valor afegit al producte és baix.\nDóna suport a la reproducció, rebobinar, avançar ràpid, […] pausa, marc per marc, etc.\nConsell: en cas de pel·lícules de llarga […] durada o per a fer cerques més […] ràpidament pot «rebobinar» ràpidament […] la pel·lícula i seguir-la en el monitor de vista prèvia.\nRepetició ràpida / Salt cap enrere […] Trobar cap enrere / Rebobinar Aturar


Diari de Solsona Diari de Solsona: Montse Auguets es proclama campiona Júnior del Trofeu Ciutat de Mollerussa\nMontse Auguets es proclama campiona Júnior del Trofeu Ciutat de Mollerussa\nMercè Llordella, Paula Martínez i Patrícia Cases varen obtenir uns bons resultats en una de les últimes competicions de la temporada\nEl passat diumenge dia 15 de novembre es va celebrar el XV Trofeu Ciutat de Mollerussa, una de les últimes competicions de la temporada 2009.\nEl Solsona Patí Club va ser l’entitat solsonina amb major representació: a la categoria Aleví hi varen tenir a Mercè Llordella, Paula Martínez i Patrícia Cases, destacant que aquesta era la categoria amb major nombre de participants; i a la categoria Júnior varem estar representats per Montse Auguets.\nEl programa curt de totes elles va estar destacat per la bona tècnica i per la presència de pocs errors. Tot això va fer que Mercè Llordella es situés en una excel•lent quarta posició a pocs punts del podi, Paula Martínez es va posicionar en un bon setè lloc, Patrícia Cases el finalitzava en novena posició sent seu primer trofeu de la temporada, i Montse Auguets es posicionava en una excel•lent primera posició.\nFinalment i després del programa llarg, Mercè Llordella es va classificar en cinquè lloc, seguida per Paula Martínez que ho va fer en sisena posició i Patrícia Cases que es va situar en novè lloc. Montse Auguets va mostrar la seva evolució i es va proclamar campiona Júnior del Trofeu Ciutat de Mollerussa, això va fer que després de la suma de totes les classificacions dels anteriors trofeus Ciutat de Lleida i Ciutat de Solsona, la Montse s’ha proclamat Campiona del Trofeu Federació, guardó que pocs patinadors solsonins han aconseguit.\nEl Solsona Patí Club vol felicitar a la Montse, la Mercè, la Paula i la Patrícia pel seu treball i que dia a dia mostra la seva constant evolució.\nPublicat per Diari de Solsona a 11:12


Residencia Universitaria Nossa Senhora Das Vitorias Illa de Madeira Portugal - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRua De Santa Maria, 253, Funchal / Caniço, Illa de Madeira, Portugal, 9060-291 - Veure al mapa\n"Very clean room. Towels changed daily. Good value. If you w..."\nResidencia Universitaria Nossa Senhora Das Vitoria, ubicat a Funchal / Canico, Illa de Madeira, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nResidencia Universitaria Nossa Senhora Das Vitoria també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Illa de Madeira. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, restaurant, servei de bugaderia.\nL'ambient de Residencia Universitaria Nossa Senhora Das Vitoria es reflexa en cada habitació. articles de tocador, plat de dutxa, bany compartit són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de jardí. Residencia Universitaria Nossa Senhora Das Vitoria és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Illa de Madeira.\nTots els tipus de viatgers (58) Parelles (15) Viatgers en solitari (35) Famílies amb infants petits (1) Famílies amb infants grans (2) Grups (6)


La majoria de ciutats espanyoles de més de 100.000 habitants són “verdes”, però estan poc connectades amb l’entorn natural – Espai Geo\nPublicado en febrero 23, 2016 febrero 12, 2019 por admin\nLa majoria de ciutats espanyoles de més de 100.000 habitants són “verdes”, però estan poc connectades amb l’entorn natural\nInvestigadors de la UAB han desenvolupat la metodologia que ha permès construir el mapa interactiu d’infraestructura verda urbana i periurbana d’Europa de l’AEMA\n– Entre les 37 ciutats més poblades d’Espanya, quinze són ciutats verdes però amb les àrees verdes poc distribuïdes, seguides en número per les categories de ciutats fragmentades (Madrid), ciutats de rodalies verdes (Sabadell), ciutats impermeables (Barcelona) i ciutats forestals (Vitoria-Gasteiz), segons els criteris de l’AEMA.\n– Investigadors del grup de recerca INTERFASE de la UAB han desenvolupat la metodologia que ha permès construir el mapa interactiu d’infraestructura verda urbana i periurbana d’Europa de l’Agència Europea del Medi Ambient, una nova eina per avaluar la connectivitat de les grans ciutats amb l’entorn natural i l’accessibilitat de la població a les àrees verdes.\nEl nou mapa d’infraestructura verda urbana de l’AEMA (Agència Europea del Medi Ambient) és una eina interactiva que inclou dades on-line sobre l’estat actual de les àrees verdes urbanes i periurbanes de les principals ciutats europees -més de 100.000 habitants-. Desenvolupat recentment per investigadors del grup INTERFASE del Departament de Geografia de la UAB i per l’empresa Space4Environment, suposa un pas més cap a la fita de la política europea en matèria de conservació de la biodiversitatd’establir una infraestructura verda i restaurar almenys el 15% dels ecosistemes degradats per a l’any 2020.\n“A Espanya, el mapa mostra un total de 37 ciutats, de les quals quinze són considerades “ciutats verdes”, també majoritàries en el context europeu segons els criteris de l’AEMA. Tanmateix, realment són verdes en superfície, però no en connectivitat, distribució o accessibilitat a les àrees verdes, i, per tant, no són necessàriament el model urbà ideal per promoure la conservació dels ecosistemes i la salut de la població”, explica Jaume Fons, investigador de la UAB coordinador del projecte.\nUn altre model és el que segueixen sis ciutats de la franja nord (Bilbao, Pamplona, Gijón i Santander) i nordoriental (Sabadell i Mataró) que estan catalogades com a “ciutats de rodalies verdes”, més afins a poblacions de Bèlgica i Països Baixos. El punt fort d’aquest tipus de ciutat és que les àrees verdes de la perifèria són importants connectors entre el centre urbà i els ecosistemes naturals més propers i un punt clau en les mesures d’ordenació del territori.\nA continuació, les ciutats de Palma de Mallorca, Terrassa, Vitòria-Gasteiz i Santiago de Compostela són “ciutats forestals”, amb una infraestructura verda que recorda a la de la majoria de ciutats escandinaves. La presència d’espais naturals dins de part del municipi sovint influencia aquestes ciutats, com és el cas del Parc Natural del Sant Llorenç de Munt i Serra de l’Obac a Terrassa o de l’Anella Verda de Vitòria-Gasteiz. L’equivalent marítim seria València (ciutat blava) amb un 20% de superfície aquàtica i d’àrees humides amb el Parc Natural de l’Albufera de València.\nPer últim, en l’altre extrem estan les grans àrees metropolitanes de Madrid i Barcelona, amb importants diferències entre elles. La primera és una “ciutat fragmentada” on la presència de zones residencials de baixa densitat i una distribució de les àrees verdes relativament homogènia recorden al model londinenc. En canvi, els principals municipis de l’Àrea Metropolitana de Barcelona són “ciutats impermeables”, més acords amb la tipologia alemanya o polonesa, i desentonen amb la majoria de ciutats del sud d’Europa. Tot i tenir densitats de població més elevades que a les altres comarques, tenen menor proporció d’infraestructures verdes, especialment L’Hospitalet de Llobregat, amb només un 10% d’àrea verda.\nLes dades originals del nou mapa interactiu d’infraestructures verdes urbanes utilitzen com a base l’urban atlasreferent a l’any 2006, un mapa de cobertes i d’usos del sol d’alta resolució per les zones urbanes europees de més de 100.000 habitants, que permet comparar entre les diferents zones de tot el territori europeu. Ara ja està disponible una nova sèrie de dades de l’urban atlas en base a l’any 2012, en què s’han incorporat noves ciutats -aquelles amb més de 50.000 habitants-, sumant un total de 695 ciutats. “Analitzar les dades entre els dos períodes en el futur ens permetrà avaluar els canvis que s’han produït en les ciutats europees en el marc de l’Estratègia d’Infraestructura Verda,envers la conservació de la biodiversitat i dels altres beneficis ecològics, econòmics i socials que ens proporcionen els ecosistemes”, indica Jaume Fons.\nFinalment, la zona periurbana, que també influeix en l’estatus ecològic de la ciutat i indica quina probabilitat tenim de trobar amb una àrea verda en sortir de la ciutat. El límit entre el món urbà i el món rural és borrós, dinàmic i en competició constant, i aquest indicador localitza els principals punts de conflicte on les mesures d’ordenació territorial poden tenir més repercussió.\nActualment s’inverteix globalment en la construcció d’infraestructures més que en tota la història de la humanitat, el què està repercutint en la ordenació del territori i els fluxes de persones i recursos. Les ciutats i les seves rodalies juguen un paper crucial en aquest increment de la connectivitat, no només entre les poblacions humanes, sinó també entre els ecosistemes.\nEn aquest sentit, la infraestructura verda és una xarxa de àrees verdes naturals o semi-naturals estratègicament dissenyada en el territori urbà o rural per promoure la protecció dels ecosistemes. Des de parets i teulades verdes a vegetació marginal de les carreteres, o passos elevats a carretera que augmenten la connectivitat entre zones verdes i permeten el pas de la fauna. També s’hi inclouen els parcs rics en biodiversitat i les granges multifuncionals, com són les entitats d’agricultura social.\nA diferencia de la infraestructura “grisa” o construïda per l’ésser humà, promou la multifuncionalitat del territori i proporciona en una mateixa porció de sòl pot una varietat de serveis econòmics, socials i ecològics. Està dissenyada per “mantenir i millorar el suministre de beneficis per a la societat humana”, des d’aliment, aire i aigua nets, regulació del clima, la pol·linització, etc., i segons la Comissió Europea, “és la nostra assegurança de vida”. L’accessibilitat a aquests serveis ecosistèmics és particularment important a les àrees urbanes i llur perifèria, on viu la major part de la població.\nSiguiente entradaSiguiente La història del foc a Xile


vocabulari de geografia: Cens\nDocument estadístic realitzat per l'INE on es recull informació diversa sobre la població d'un país. Es tracta d'un anàlisi de la població en un moment determinat i recull les característiques d'edat, distribució per sexes, estudis, etc... . Aquests cens es realitzen a data 31 de març dels anys acabats 1, cada dècada\nPublicado por ecasanova en 20.12.06\nEtiquetas: demografia, poblament\nEl primer cens modern espanyol es va fer l’any 1857 durant el regnat d’Isabel II.\nEl comentari anterior l'he fet jo.\nUn cens recull informació demogràfica, econòmica i social de la població i juntament amb el padró constitueix la font de dades demogràfiques més important. Podem dir que un cens ens ofereix "una fotografia de la població" i les diverses dades que conté són emprades, per exemple, per projectar noves polítiques de govern o com a refèrencia en la elaboració d'enquestes.\nDins d'un cens podem distingir entre població de dret (població empadronada a un determinat lloc on viu, treballa..) i població de fet (viu a un cert lloc sense estar empadronada. S'estableix a un lloc durant un temps però sense intenció de quedar-se, per exemple els turistes).\nA difèrencia del padró, el cens realitza un anàlisi sincrònic de la població, és a dir, no es te en compte la evolució amb el temps.\nEl cens es el recompte de la població en un país en un moment específic,que recopila,resumeix,valora,analitza i publica les dades de caràcter demogràfic,cultural,econòmic i social de tots els habitants del país.\nEl cens de Floridablanca (1787), és considerat el punt de partida de la demografia espanyola.\nAl 1940 no es va poder realitzar per raons d la guerra civil.


165 infants i joves participen cada setmana en les activitats d’estiu de la Massana - Altaveu el diari digital d'Andorra\n165 infants i joves participen cada setmana en les activitats d’estiu de la Massana\nRugbi, stake i boxa a més d’una setmana centrada específicament en el teatre són les principals novetats d’aquest any\n07/07/2021 (15:24 CET)\nAlguns dels infants que participen en les activitats. COMU DE LA MASSANA\nLa Massana ha viscut el tret de sortida de l’àmplia oferta d’estiu per a infants d’entre 3 i 11 anys i per a joves de 12 a 17. Hi estan inscrits un total de 150 infants i 15 adolescents per cada setmana. Des de la corporació es valora positivament l’acollida que han tingut les diferents iniciatives.\nAixí, han començat tant els ‘Esports d’Estiu’ com les Setmanes Temàtiques, centrades en aquest primer torn en les arts escèniques. Per altra banda, l’Estiu Jove es va posar en marxa coincidint amb el final de les classes a secundària.\nLes activitats es fan sobretot a l’aire lliure, tants als espais públics de la Massana com a la muntanya. També es fan tallers i altres disciplines tant a les instal·lacions comunals com en altres centres esportius i recreatius. L’acollida està sent molt bona, amb uns 150 infants i 15 joves per setmana.\nAquest any hi ha diverses novetats, com les setmanes temàtiques de rugbi, skate i boxa. Pel que fa als joves, la novetat principal és la setmana intensiva de teatre, que es farà la setmana del 30 d’agost al 3 de setembre i per la qual encara hi ha places disponible.


Responsable de Relacions Institucionals a Amnistia Internacional - Grupecos\nResponsable de Relacions Institucionals a Amnistia Internacional\nAmnistia Internacional Catalunya, d’ara endavant, AIC, és una associació sense ànim de lucre dedicada a la defensa dels drets humans, independent i imparcial, que forma part d’Amnistia Internacional, moviment global independent amb més de 7 milions de socis i\nsòcies, activistes i simpatitzants que treballen per un món on totes les persones gaudeixen de tots els drets humans. L’objectiu d’Amnistia Internacional és contribuir a observar a tot el món els drets humans que estableix la Declaració Universal de Drets Humans.\nSota la responsabilitat de la Coordinadora d’Amnistia Internacional Catalunya (d’ara endavant, AIC), serà responsable de dissenyar, dur a terme i fer seguiment de les estratègies i accions d’incidència política en matèria de drets humans de política interior i exterior, amb les\nautoritats públiques de Catalunya (Govern, Parlament i ajuntaments) en el marc de les prioritats de lorganització. També serà responsable del treball amb altres organitzacions socials catalanes que tinguin com a àmbit despecialització temes dinterès per a AIC. L’objectiu del seu treball és assegurar que les recomanacions i preocupacions de l’organització són assumides per les diferents institucions i entitats.\nAixí mateix assessorarà les estructures d’activistes d’AIC en la implementació d’accions de relacions institucionals, assegurant la seva formació i desenvolupament, i assegurant que les accions prioritàries dincidència a nivell local es duen a terme. A més, tindrà sota la seva responsabilitat persones en pràctiques i/o voluntàries que donaran suport a l’àrea de Relacions Institucionals.\nMínim 2 anys d’experiència en llocs semblants en una organització no lucrativa.\nExperiència professional en el disseny, l’execució i l’avaluació d’accions d’incidència política i campanyes de matèria de drets humans.\nExperiència professional en relacions institucionals amb institucions públiques, preferiblement catalanes.\nÀmplia experiència de treball en equip i amb persones voluntàries.\nFormació específica en drets humans.\nFormació en tècniques d’incidència política i campanyes.\nBon coneixement de les institucions públiques catalanes (Parlament, Generalitat, etc.)\nImprescindible bon nivell de català i castellà parlat i escrit, es valorarà coneixements d’anglès.\nConeixements avançats d’ofimàtica i eines d’internet (maneig de processadors de text, mòdul de presentacions, correu electrònic i pàgines web).\nCapacitat de resposta al treball sota pressió en un entorn canviant, sent capaç de prioritzar i respondre de forma ràpida i precisa.\nAdaptabilitat al canvi i rigor a la feina.\nExcel·lent expressió oral i escrita, sent capaç de comunicar de forma concisa i motivadora.\nCapacitat de treballar per objectius.\nCapacitat de gestió del coneixement.\nCompetències en portaveu i parlar en públic.\nA més, ha d’existir una alta motivació per al treball de drets humans i una identificació amb els principis i missió d’Amnistia Internacional, valorant antecedents de pertinença o col·laboració amb l’organització. Caldrà disposar de flexibilitat horària.\nAmplis coneixements de la situació dels drets humans i la realitat social a Catalunya adquirits a través de lexperiència professional i/o acadèmica i/o activitat associativa.\nConeixements sobre gènere i experiència en incorporar la perspectiva de gènere a la seva feina.\nAquelles persones interessades en aquest lloc de treball han de trametre el currículum vitae. La data límit per enviar-lo és el dia 29 de novembre de 2021, indicant la referència “RRII AIC”, a la següent adreça de correu electrònic: rrhh@amnistiacatalunya.org. Les entrevistes tindran lloc el gener de 2022. La incorporació serà al mes de febrer del 2022.\nEl contracte serà temporal per cobrir un període de baixa per paternitat i excedència d’aproximadament 12 mesos, amb un període de prova de dos mesos\nBarcelona, a l'oficina d'Amnistia Internacional Catalunya\nS'ofereix una remuneració bruta anual de 38.765,86 euros\nLa incorporació al lloc de treball serà el febrer 2022


L’Ajuntament de Montanejos cancel·la el concert de Tito Pontet per cantar en valencià – ALTAVEU MUSICAL\nL’Ajuntament de Montanejos cancel·la el concert de Tito Pontet per cantar en valencià\nPublicat per Altaveu Musical on 15 Novembre, 2021 15 Novembre, 2021\nEl consistori al·lega que la presència de grups d’extrema dreta al poble podia causar conflictes\nL’Ajuntament de Montanejos va decidir, el darrer 11 de novembre, cancel·lar el concert de Tito Pontet, en assabentar-se l’alcalde de què el grup cantava en valencià. Segons el consistori, els caps de setmana es produeix una concentració habitual d’individus d’extrema dreta i volien evitar possibles aldarulls, una justificació naïf que no ha acontentat ningú.\nAquestes han sigut les declaracions del grup valencià en un comunicat publicat a les xarxes socials:\n«L’Ajuntament de Montanejos ens havia contractat per tocar al seu poble el dia 27 de novembre amb motiu del Dia internacional contra les violències masclistes. Havíem tancat el concert en setembre, l’Ajuntament ja tenia el cartell fet i penjat a les xarxes i nosaltres ja havíem comptat amb totes les persones que fan possible un concert de Tito.\nPerò, ahir, 11 de novembre, se’ns va comunicar que l’alcalde havia decidit cancel·lar el nostre concert perquè havia sabut que cantem en valencià. L’explicació que vam rebre va ser que, els caps de setmana, pel poble apareixen individus d’extrema dreta i volien evitar possibles aldarulls.\nNosaltres no dubtem de què són capaços estos individus, però trobem molt greu que, des de les institucions, se’ls cedisca l’espai per por, que un ajuntament els done poder sobre les seues decisions. No podem deixar de pensar que les que fem un pas enrere som nosaltres i la llengua. Que les manifestacions antifeixistes o en defensa de la nostra llengua i cultura estan hipervigilades per la policia, però després no hi ha recursos per a controlar uns possibles aldarulls en un concert. Nosaltres continuarem cantant i parlant en valencià i esperem que, en el futur, les institucions que es troben en una situació com esta no cedisquen espais a l’extrema dreta violenta. Si deixem de fer les coses per por i si poden dir-nos com hem de parlar, han tornat a guanyar. Contra el feixisme, ni un pas enrere!», manifestava el grup procedent d’Alcoi.\nA post shared by Tito Pontet (@titopontet)\nEntrada prèvia Smussa: la música com a part indivisible de la vida\nEntrada següent Zoo arrasa en la XVI edició dels Premis Ovidi


UN PESSIC DE SUCRE: Mores, mores i més mores... que podem fer? Magdalenes de mores!\n1 ou gran (o 2 petits) ecològic\n2 iogurts naturals (o una tassa de kèfir)\n10 grams de sucre invertit (*opcional)\n1 pessic de sal (1/4 de culleradeta aprox.)\n1,5 culleradeta d'impulsor químic (Royal)\n200 a 250 grams de mores silvestres\n1 pessic de canyella o ratlladura de mitja llimona (opcional)\n* Primer de tot, netejar bé les mores passant per un bon raig d'aigua fresca i mirant que no tinguin restes de fulles o n'hi hagi que no estiguin bé. Després les assequem i reservem.\n* Encenem ara el forn a 180º centígrads. En un bol, comencem a batre els ous i hi afegim després el iogurt, l'oli, la vainilla, el sucre i el sucre invertit (opcional, millora la textura si les volem congelar després). Barregem tot bé.\n* Per un altre banda barregem la farina, la sal, l'impulsor i el bicarbonat. Passem tot per el sedàs i ho afegim a poc a poc a la mescla anterior barrejant amb una cullera o una espàtula.\n* Posem llavors una mica de farina a les mores i removem perque s'impregnin bé (això farà que en coure la magdalena no baixin totes al fons). Les incorporem a la massa de magdalena i remenem suaument perque es barregi però sense aixafar-les.\n* Omplim unes càpsules de magdalena (de paper que podem posar en una base metàl·lica o directament de silicona) fins a 3/4 parts de capacitat, per fer això podem ajudar-nos d'una cullera per gelats.\n* Posem a coure a 180º centígrads durant uns 20 minuts o fins que passi la prova de l'escuradents sec. Retirar, si ho hem fet dins d'un motlle metàl·lic esperarem 10 minuts i llavors les posarem sobre una reixeta perque acabin de refredar.\nAra ja només queda disfrutar-les! I cap problema si les volem congelar...\nAmb aquestes quantitats han sortit 16 magdalenes.\nAquesta és una massa base de magdalena que podem farcir de les fruites que tinguem en cada moment!\nLa recepta mare d'aquestes magdalenes ha estat http://www.comolosquesos.com/2012/09/receta-muffins-mora.html allà hi teniu un pas a pas perfecte.


Blog de l'aula UEECO. IES Port d'Alcúdia: Comiat del curs 2017-18\nAvui deim adéu al curs 2017-18. Un curs ple d'experiències i vivències compartides entre noltros, alumnat i professorat de l'aula de manera més intensa, i també amb la resta de persones amb les que convivim a l'institut.\nAquest curs 2 companys acaben la seva estada a l'aula UEECO de l'IES Port d'Alcúdia i aniran a un altre lloc. Sentim tristesa perquè no tornarem a conviure en el dia a dia, però estam contents perquè emprendran una nova experiència, formant-se a un altre centre i faran nous amics.\nMOLTA SORT, I PER WHATSAPP MOS HO CONTAREM TOTTTT!!!! ;)\nAixí que, per setembre esperam l'arribada de nous companys i esperam fer-los sentit tan a gust com noltros mos hi sentim a l'aula. Uns se'n van, i altres arriben. Això és la història de la vida!!\nBon estiu a totes i a tots!!\nPublicat per Blog aula UEECO de l'IES Port d'Alcúdia a 15:34\nSortida Alcanada comissió M.Ambient\nTomeu, molts d'anys!!


Primer dels Plens ordinaris, del nou mandat a Vilafant — Ajuntament de Vilafant\n04:13 de 28 de setembre de 2020\nPrimer dels Plens ordinaris, del nou mandat a Vilafant\nPrimer dels Plens ordinaris, del nou mandat a Vilafant El dimecres 24 de juliol a les 20h és va celebrar el primer del plens ordinaris de l’Ajuntament de Vilafant, del nou mandat. http://www.vilafant.cat/lajuntament/noticies/primer-dels-plens-ordinaris-del-nou-mandat-a-vilafant http://www.vilafant.cat/lajuntament/noticies/primer-dels-plens-ordinaris-del-nou-mandat-a-vilafant/@@download/image/fd5abc3a-31e8-48a2-ae86-621255e619e5.png\nEl dimecres 24 de juliol a les 20h és va celebrar el primer del plens ordinaris de l’Ajuntament de Vilafant, del nou mandat.\nEl dimecres 24 de juliol a les 20h és va celebrar el primer del plens ordinaris de l’Ajuntament de Vilafant en que entre els punts destacats de l’ordre del dia , és va donar compte de l’execució pressupostària del primer quadrimestre, on el nou Regidor d’Hisenda, Francisco Marín, va explicar el balanç econòmic, que es troba entre el 30-40% tal com pertoca al període estimat i va informar, també que el període Mitjà de pagament a proveïdors (PMP) és de 24 dies.\nEs va proposar al Ple i es va aprovar per 5 vots a favor (PSC) i per l’abstenció de la resta de membres de la corporació (ERC, C´s i JxV) , les diferents modificacions de crèdit, eina que permet afrontar les necessitats sorgides durant el mandat i que es paguen amb el romanent de tresoreria.\nEs van aprovar també el tancament d’acords amb el Consell Comarcal de l’Alt Empordà sobre la: recollida selectiva, i en el que és valorarà l’opció futura un servei porta a porta i el servei de tallers de memòria per les persones grans.\nDurant el torn de precs i preguntes l’Alcaldessa Consol Cantenys va contestar a preguntes del grup d’Esquerra Republicana sobre les mesures preses per l’onada de calor dels darrers dies, així com l’estat definitiu de les propostes escollides pels veïns en els Pressupostos Participatius Vilafant 2018-19, que inclou la construcció de la pista de voleï platja en el recinte del poliesportiu Joel González.\nL’alcaldessa a partir de les peticions de l’Associació de Veïns de les Forques, mitjançant el grup de Ciutadans, sobre diferents actuacions en els carrers d’aquest nucli, Consol Cantenys va recordar les diferents actuacions que s’han dut a terme i com en cada una d’elles s’eliminen barreres arquitectòniques i s’adeqüen a la normativa.\nCantenys, explica que per solucionar la major part dels problemes, passa per una reforma integral del carrer Santa Llogaia on hi han molts entrebancs arquitectònics per part de les diferents empreses elèctriques i telefòniques fruit de les construccions d’anys enrere quan Les Forques estava formant-se. Actualment s’està redactant els projectes de reforma dels carres Empordà i el Rec Sta. Susanna, per una pròxima execució.\nPodeu consultar tots els punts de l’ordre del dia en aquest enllaç