Condé-sur-Iton - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n48° 49′ 59″ N, 0° 57′ 45″ E / 48.8331°N,0.9625°E / 48.8331; 0.9625Coord.: 48° 49′ 59″ N, 0° 57′ 45″ E / 48.8331°N,0.9625°E / 48.8331; 0.9625\nCondé-sur-Iton és un municipi francès situat al departament de l'Eure i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 850 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Condé-sur-Iton era de 850 persones. Hi havia 307 famílies, de les quals 66 eren unipersonals (37 homes vivint sols i 29 dones vivint soles), 127 parelles sense fills, 102 parelles amb fills i 12 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 418 habitatges, 317 eren l'habitatge principal de la família, 77 eren segones residències i 25 estaven desocupats. 410 eren cases i 6 eren apartaments. Dels 317 habitatges principals, 274 estaven ocupats pels seus propietaris, 41 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 12 en tenien dues, 45 en tenien tres, 89 en tenien quatre i 170 en tenien cinc o més. 238 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 150 habitatges hi havia un automòbil i a 148 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Condé-sur-Iton el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 538 persones, 361 eren actives i 177 eren inactives. De les 361 persones actives 329 estaven ocupades (179 homes i 150 dones) i 32 estaven aturades (14 homes i 18 dones). De les 177 persones inactives 48 estaven jubilades, 31 estaven estudiant i 98 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Condé-sur-Iton hi havia 336 unitats fiscals que integraven 819 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 18.538 €.\nDels 28 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa alimentària, 3 d'empreses de fabricació d'altres productes industrials, 6 d'empreses de construcció, 2 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 2 d'empreses de transport, 3 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa d'informació i comunicació, 3 d'empreses immobiliàries, 4 d'empreses de serveis i 3 d'empreses classificades com a «altres activitats de serveis».\nDels 10 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era un paleta, 1 fusteria, 2 lampisteries, 1 electricista, 3 perruqueries i 2 restaurants.\nL'any 2000 a Condé-sur-Iton hi havia 19 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 1.284 hectàrees.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Condé-sur-Iton\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Condé-sur-Iton a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de Condé-sur-Iton a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Condé-sur-Iton&oldid=30308266»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 9 juny 2022 a les 16:30.


AjedrezTorneos - I Torneig de Partides Ràpides S-60 Festa Major de Pineda de Mar 2017\nI Torneig de Partides Ràpides S-60\nEl torneig es disputarà per Sistema Suïs a 9 rondes y la participació màxima d’aquest torneig conjuntament amb el XI Torneig de Partides Ràpides U-16 Festa Major de Pineda de Mar, que es disputarà simultàniament, es de 90 jugadors.\nLa inscripció és gratuïta i es farà personalment al lloc de joc de 09:15 a 09:45 el dia de celebració del torneig.\nEs pot fer una preinscripció que s'haurà de confirmar presencialment abans de les 09:45. Les inscripcions es formalitzaran per rigorós ordre d’arribada i es tancaran quan s’arribi al màxim de 90 jugadors conjuntament amb el XI\nTorneig de Partides Ràpides U-16 Festa Major de Pineda de Mar, que es disputarà simultàniament.\nHi ha trofeus pels tres primers classificats i pels tres primers classificats amb ELO inferior a 1800.\n8. Desempats. Els desempats es faran pels sistemes Bucholz, major nombre de victòries i progressiu acumulatiu que fa el programa Swiss-Manager, en aquest ordre.\nEn cas d'optar per un sistema de lligues els desempats seran Sonnen Berger, major nombre de victòries i resultat particular que fa el programa Swiss-Manager, en aquest ordre.\nNomés es desempataran els jugadors amb opció a premi o a classificació per una fase següent, si es fa el sistema de lligues.\n9. Informació i preinscripció. Josep Guevara i Pijoan, Tel: 93 762 68 84;\nEl torneig es regirà segons les lleis dels escacs de la FIDE vigents en aquest moment.


CRIS Home Stay Kochi Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNr Lulu mall, edappally, kochi, Kakkanad, Kochi, Índia, 682021\nTé alguna pregunta per a CRIS Home Stay?\nMés informació sobre CRIS Home Stay\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, CRIS Home Stay és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Kochi. A només 21 km, aquest hotel de 2-estrelles és fàcilment accessible des de l'aeroport. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix CRIS Home Stay asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, capella, servei de neteja diari, servei de taxi.\nEntri en una de les 3 habitacions i escapi de l'estrès del dia amb una ampla gama de comoditats com tovalloles, armari, habitacions per a no fumadors, aire condicionat, servei de despertador. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent parc aquàtic, centre esportiu, massatge. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a CRIS Home Stay.


L'any de l'embotit by Ferran Torrent — Reviews, Discussion, Bookclubs, Lists\nStart by marking “L'any de l'embotit” as Want to Read:\nL'any de l'embotit by Ferran Torrent.\nPreview — L'any de l'embotit\n(Butxana i Barrera #5)\nEl cas d’un exhibicionista que espanta les dones grans de València amenaça de desbordar la secció de cartes al director dels diaris, i es converteix en una investigació prioritària per a la policia ja que la proximitat de les eleccions inquieta la classe política. Però aquest és només el punt de partida d’un seguit d’esdeveniments que posaran a prova la capacitat del\nEl cas d’un exhibicionista que espanta les dones grans de València amenaça de desbordar la secció de cartes al director dels diaris, i es converteix en una investigació prioritària per a la policia ja que la proximitat de les eleccions inquieta la classe política. Però aquest és només el punt de partida d’un seguit d’esdeveniments que posaran a prova la capacitat del periodista Hèctor Barrera i l’ambició del comissari Tordera per obtenir la millor informació i treure’n un rendiment personal i professional abans que ningú. La guerra entre Barrera i Tordera, amb tot, té altres fronts oberts al propi bàndol: la lluita pel control del diari El Camí i la pròxima creació de la policia autonòmica disparen les traïcions i els pactes antinatura per encarar amb avantatge els nous temps. Història corrosiva sobre la lluita pel poder d’uns polítics que utilitzen la premsa i la policia en benefici propi, L’any de l’embotit mostra els dots de Ferran Torrent per destapar la cara corrupta de la societat a través d’uns personatges que, de tota manera, presenten un rostre humà que els fa entranyables.\nButxana i Barrera #5 Other Editions\nBe the first to ask a question about L'any de l'embotit\nhumor, noir, catalana-pv\nEm fa la impressió que els anys passen més pels llibres d'en Ferran Torrent que per d'altres. No sé, no m'ha acabat d'agradar. Sempre he tingut un bon record de No emprenyeu el comissari, en particular la cita culta: "Hòstia, de colorins. N'hi ha també de colorins!" Però començo a pensar que tot això estava molt bé el segle passat, quan sortíem d'una altra època i descobríem un autor radicalmenmt valencià, vull dir de l'Horta de València, potser fins i tot de València mateix. Que difícil que és\nEm fa la impressió que els anys passen més pels llibres d'en Ferran Torrent que per d'altres. No sé, no m'ha acabat d'agradar. Sempre he tingut un bon record de No emprenyeu el comissari, en particular la cita culta: "Hòstia, de colorins. N'hi ha també de colorins!" Però començo a pensar que tot això estava molt bé el segle passat, quan sortíem d'una altra època i descobríem un autor radicalmenmt valencià, vull dir de l'Horta de València, potser fins i tot de València mateix. Que difícil que és ser valencià!Tota la primera part d'aquesta novel.la menor m'ha fet gràcia. És una història molt valenciana, vulgar, sexocèntrica, barroera, típica. Però malauradament no agafa mai el vol. La història és poc interessant, la trama agafada amb agulles, els personatges, exagerats com són, no acaben de ser. No saps on va l'autor. Segurament enlloc. Però em quedo amb un mal gust de boca. Ocasió perduda, al meu entendre. El quadre de xaquetisme en la premsa quotidiana i de corrupció com mitjà de viure no és creïble. Massa simpàtic per ser una denúncia, massa exagerat per ser veritable. I, en rerafons, unes actituds dels personatges de les que ja no em queda clar si agraden o desagraden a l'autor. No sé. Potser no tenia el dia per riure i m'he perdut en l'esperpent de baixa intensitat.Això sí, com sempre amb en Torrent, es llegeix bé i em recorda la meva infància grauera. Sempre dic que, en llibres, costa de distingir un autor català d'un altre valencià. Això no és cert, per descomptat, en el cas de Torrent.\nJaume Reixach Escutia\nButxana i Barrera\nBooks by Ferran Torrent\nL'any de l'embotitGoodreads rating: 2.50 (6 ratings)\n[url=http://www.goodreads.com/book/show/3546369-l-any-de-l-embotit?utm_medium=api&utm_source=blog_book]L'any de l'embotit by Ferran Torrent[/url]\nTrivia About L'any de l'embotit


L'excés d'àcids grassos provoca el mal hepàtic en molts nens i adults obesos, segons investigadors dels EUA | Consumer\nL’excés d’àcids grassos provoca el mal hepàtic en molts nens i adults obesos, segons investigadors dels EUA\nEs produeix la reacció d'una proteïna que mata a les cèl·lules hepàtiques, causant cicatrius i lesions en el fetge\nData de publicació: Divendres, 25deJunyde2004\nInvestigadors de la Clínica Maig dels EUA han descobert el mecanisme que produeix el mal hepàtic en molts nens i adults obesos. L’excés d’àcids grassos provoca la reacció d’una proteïna que mata a les cèl·lules hepàtiques, causant cicatrius i lesions en el fetge. Segons les estadístiques, l’obesitat és una de les principals causes d’afeccions hepàtiques cròniques.\nCom a conseqüència es produeix la “malaltia no alcohòlica de fetge gras”, la incidència del qual està sobrepassant a l’hepatitis C, en termes de mal potencial al fetge. Els primers símptomes d’aquesta patologia consisteixen en una acumulació de greix en aquest òrgan, que es pot trobar en prop de dos terços de les persones obeses.\nUna altra indicació és la inflamació del fetge, a vegades amb lesions i cicatrius. Un 10% de les persones amb fetge gras pot desenvolupar altres anomalies hepàtiques, així com diabetis, colesterol alt i hipertensió.\nàcids grasos-ca higado-ca


Plusfresc consolida la seva aposta pel món vinícola amb la inauguració d’un Celler a Lleida | Plus Fresc | Lleida.com\nPlusfresc consolida la seva aposta pel món vinícola amb la inauguració d’un Celler a Lleida\nPlusfresc, cadena de supermercats lleidatana especialista en productes frescos, dona un pas més en la seva aposta pel món del vi amb la inauguració d’un Celler Plusfresc a Lleida. L’espai, situat a la botiga que l’empresa té a l’Avinguda Barcelona, 65-69, reuneix més de 300 referències de vins, caves, licors i cerveses en un ambient relaxat i innovador.\nL’oferta inclou vins de DO nacional i una amplia gamma de vins internacionals de diferents formats i característiques, des de Magnums per reunions amb un gran nombre de comensals fins a ampolles de consum individual. A més, els clients hi podran trobar cerveses Premium i artesanes, licors, destil·lats -amb especial importància de les ginebres -, i, fins i tot, accessoris relacionats amb el món del vi.\nEn línia amb el seu objectiu d’oferir la millor experiència de compra, Plusfresc ha organitzat els productes disponibles al Celler segons el “moment” que el client necessita consumir-los: De casa nostra, amb vins que reforcen el compromís de la companyia amb el seu entorn més pròxim; Els de tota la vida, amb productes de grans bodegues que han gaudit al llarg del temps d’un gran prestigi i reconeixement; Per quedar sempre bé, on s’agrupa una gamma de vins de qualitat i d’una àmplia varietat de diferents denominacions d’origen molt reconegudes perfectes per ocasions especials, i En família i amics, on es podran trobar els vins més apropiats per qualsevol trobada familiar o d’amics.\n“Per Plusfresc el més important ha estat sempre oferir als nostres clients allò que més necessiten en cadascuna de les situacions amb les que es troben en el seu dia. Si ho fem amb el menjar, perquè no fer-ho també amb el vi? Volem que el nostre Celler sigui l’espai al qual poder acudir siguin quins siguin els seus gustos i preferències i on sempre puguin trobar la resposta més adequada als seus requeriments”, explica Francisco González, director general de Plusfresc.\nEl nou Celler de Plusfresc compta amb personal que proporcionarà als clients assessorament personalitzat. A més, es duran a terme cates i maridatges de vins, cerveses i caves de manera periòdica.


Oportunitats per aprendre, conèixer altres universitats i maneres de fer. I obrir-se al món.\nMés de 1.600 estudiants de la UPC van participar, el curs passat, en programes de mobilitat internacional. Una magnífica oportunitat per completar i complementar la teva formació i conèixer cultures, idiomes i formes de treballar diferents.\nConeixes totes les opcions que la UPC posa al teu abast?\nObertes diferents convocatòries de beques per a la realització d’estades de mobilitat a diverses destinacions: Xina, sud-est asiàtic, Canadà, Estats Units, França, Amèrica Llatina. Informa't d'aquestes convocatòries i dels diferents terminis de sol·licitud.\nHackaton Smart Cities\nEl cap de setmana del 20 al 22 de febrer, l'ETSETB i l'Ajuntament de Barcelona organitzen un hackaton sobre ciutats intel·ligents. Inscriu-t'hi!\nActe de presentació de la convocatòria de beques per participar en el projecte elBulli Lab, impulsat per Ferran Adrià: 2 de març, a les 16.30 h., al Campus Nord. Inscriu-t'hi!\nT'interessa ampliar els teus estudis als Estats Units? Informa't de la nova convocatòria de les beques Fulbright. Fins al 16 de març.\nBeques Iberoamérica-Santander Universidades\nAdreçades a estudiants de grau que vulguin realitzar una estada en una de les universitats iberoamericanes amb conveni amb el Banco Santander. Sol·licituds fins al 31 de maig.\nEts estudiant de 1r de grau? Informa't dels ajuts de l'AGAUR per a cursos i exàmens per obtenir el certificat B2 de coneixement d'una tercera llengua.\nEls màsters UPC, a la fira QS World Grad School Tour\nEl 12 de març, vine a la Fira QS per informar-te de l'oferta de màsters universitaris de la UPC. Registra-t'hi ara per obtenir una invitació gratuïta.\nQuina serà la carpeta per al curs vinent? Des d'avui, i fins al 27 de febrer, vota la teva proposta preferida!\nCampanya 0,7%, sí\nEt matricules aquest mes de febrer? Recorda que pots aportar 5 € a projectes de cooperació de la Universitat. Informa-te'n i participa-hi.\nUniversia i la Red Universitaria de Asuntos Estudiantiles (RUNAE), convoquen la VII edició d'aquest premi al millor projecte emprenedor universitari. Fins al 12 de març.\n"Viure en un entorn internacional és una experiència imprescindible"\nEntrevista amb Anna Llopis, estudiant de l'ETSECCPB. Va cursar el darrer any a l'École Polytechnique Fédéral de Lausanne (Suïssa), on va iniciar el seu treball de fi de grau: una modelització analítica per estudiar el comportament del Bicing a Barcelona. Ara estudia, a la mateixa escola, el màster universitari en Enginyeria de Camins, Canals i Ports.\nUn drone per salvar rinoceronts i elefants de la cacera furtiva\nUn equip d'estudiants de l'EETAC i l'ETSEIAT ha construït el Ranger Drone, un vehicle no tripulat per combatre la cacera furtiva de rinoceronts i elefants a l'Àfrica. Amb el drone, dissenyat en el marc del programa HEMAV Academics, participen al febrer en un concurs a Dubai, als Emirats Àrabs.\nEstudiants de la FIB guanyen un 'hackaton' internacional a Filadèlfia desenvolupant una app per ajudar en cas d'infart\nL'aplicació mòbil 'Lifesaber', dissenyada per a rellotges Android Wear, ajuda l'usuari a saber com ha d'actuar quan es troba davant d'una aturada cardíaca.\nDos estudiants de l'ETSAV, finalistes del concurs internacional "Design for our parents" a la Xina\nEl concurs plantejava el repte de fer dissenys creatius d'espais i articles per a la gent gran. Dels més de 130.000 participants, els dos estudiants de l'ETSAV van quedar entre els 20 primers en la categoria de projectes de disseny d'una residència per a ancians.\nImatge de capçalera: Detroit Airport.


Shenzhen V8 Art Hotel Shenzhen Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNo.8 Kangle Road Henggang Town, Longgang Casc Antic, Shenzhen, Xina, 518116 - Veure al mapa\nBarri Longgang Casc Antic Longgang Buji Parc de Ciència i Tecnologia de Nanshan Districte de Bao'an Parc de Ciència i Tecnologia de Nanshan Districte de Bao'an Luohu Districte de Bao'an Districte de Bao'an Luohu\nSituat a Longgang Centre, Shenzhen V8 Art Hotel és el lloc perfecte per gaudir de Shenzhen i els seus voltants. L'hotel no està massa enfora del centre de la ciutat: només a 20.4 km, i normalment només es triga 60 minuts per arribar a l'aeroport. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Shenzhen V8 Art Hotel és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge.\n72 habitacions que es distribueixen sobre 5 plantes ofereixen una càlida i plaentera escapada i comoditats modernes com ara productes de neteja, penjador de roba, llençols, armari amb clau, mirall. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Shenzhen, faci de Shenzhen V8 Art Hotel la vostra llar.


CRONOLOGIA CRÒNICA D’UN PAÍS ANACRÒNIC | ARTANAPÈDIA\nIN MEMORIAM Maria Vilar Herrero (1925-2022)\nVídeo de la interpretació d’un betlem\nLàmina de Primera Comunió (1888)\nL’apicultura i els colmenars de la Serra Espadà\nVistes d’Artana a l’inici del segle XX\nEl fonedor del Corral Nou (Eslida)\nRestauració del Poet de Naps\n(Homenatge a mossén Cinto en el seu centenari)\nAntoni López i Quiles*\nEl llenguatje dels pobles és l’ànima; mentres l’ànima viu, hi ha esperansa; y lo poble que lluita y alvansa, gonfaló de sa llengua ha de fer.\n(Eugeni Almenar, Sch. P.)\nFuster ho ha entés molt bé: la Renaixença (la catalana, la que s’escriu en majúscules) és un invent que es pot reduir a la sotana de mossén Cinto i algun epígon clerical més. La literatura renaixencista no ha pogut oferir al món —ai!— cap Goethe, Hölderlin, Byron o Mme. de Staël, perquè l’encesa obra verdagueriana no passa de ser un subproducte domèstic incapaç d’aportar notes vibrants a la simfonia lírica de la història. A més, el capellà de Folgueroles tenia un pèl d’anacrònic en relació als innovadors corrents literaris que circulaven pel vell continent. És clar que, si ens mirem així la catalana, la Renaixença valenciana…\nMn. Cinto, pare de la lírica renaixencista\nSempre s’ha dit que, quan t’hi acostes, el neguit t’envaeix el cor perquè, si tens trellat, ho faràs de la mà dels estudiosos, tots els quals et refilaran des de les primeres pàgines— que es tracta d’una pràctica estètica anacrònica i literàriament nul la, farcida de bledanes tarongetes i pacífiques barraquetes exemptes de la lluita de classes que es coïa —i coïa— mentre cofois poemes embaladien el veïnat. Com que aquests estudiosos són bones persones, trobaran peces rescatables, perquè altrament, ja em contaràs si val la pena ni tan sols aproximar-s’hi: Josep Bodria, Víctor Iranzo i Cebrian Mezquita, amb l’omnipresent Llorente, és clar, rebran així la possibilitat de ser recordats. Però només els tindrem presents perquè gràcies a ells es va perfilant el moviment polític valencianista. Política i cultura, autoembolicades o, si voleu, interdependents en un País sense política i ja veus amb quina cultura, la de la Renaixença valenciana.\nAquests són els migrats precedents d’una «Segona Renaixença», que té lloc en els feliços i bojos anys vint. És una Renaixença, diuen, que oscil·la entre la factura de fòssils literaris i el manteniment de corrents estètics superats però que —almenys alguns— revelen una certa qualitat creativa. Aquesta és una anàlisi primfilada per a una producció tan escassa en quantitat i en qualitat. Sembla que fins i tot hi podrem ensopegar amb «algunes no gens menyspreables aportacions estilístiques», i poca cosa més; si de cas, hom hi parla de «nous recursos», de «riquesa lexical» encara, d’una «tímida sensibilitat». Anem millorant.\nEn segona accepció, diu l’amable diccionari que anacronisme, és qualsevol cosa (fet, costum, etc) no pròpia del temps al qual es vol referir o incongruent amb el seu ambient. Això diu. I diuen els analistes que la cosa literària feta a ca nostra és anacrònica (ja ho heu llegit: «fòssils»). Com que és la gent que ho entén, no els ho gosarem discutir; de cap manera. Em limitaré a proposar-hi la incorporació d’algun minúscul matís, per si ajuda a entendre un poc l’època estudiada, els resultats obtinguts, o el que siga. Així, si per anacronisme entenem un desajust entre el temps en què naix un estil i el moment històric en què ací es produeix, estem davant d’un escandalós anacronisme perquè són estils que no s’estilen; estils que han passat de moda, no ja en els cercles creadors i avantguardistes de l’Europa culta, sinó a la vella Catalunya. Però ací s’entesten —anacrònicament, diuen— en la reivindicació del passat històric gloriós i en tota la gamma possible de floretes.\nEl romanticisme literari no és anacrònic a Alemanya, però. Veu la llum allà pel 1799 amb la constitució de l’Athenàum amb els millors representants del moviment, promou la futura unificació política, que tindrà lloc gairebé un segle després. Tampoc no ho és a França, quan el 1813 (vint-i-quatre anys després de la Revolució) s’hi tradueix el Cours de littérature dramatique de Schlegel que impulsa la difusió d’idees consolidadores del règim burgés acabat de nàixer. Ajustat al seu temps, el romanticisme anglés (Shelley, Keats, etc) es troba connectat amb la revolució industrial en marxa que dissenya el model social, polític i econòmic del país. A Itàlia (ja coneixeu: Manzoni, Leopardi) sorgeix amb l’edició de la Lettera semiseria di Grisostomo el 1816, mentre que la unificació del país esdevé gairebé a finals d’aquella centúria. Tot, dalt o baix.\nEls processos històrics, ja ho sabem, són molt més complexos; la simplificació que faig només serveix per a consignar, una vegada més, que literatura i política generalment són indestriables i que aquesta íntima fusió és la que permet parlar, precisament, d’ajust cronològic d’un estil literari a un temps històric concret o, per contra, d’anacronisme. Les maneres literàries del romanticisme, són les adequades per a la creació de consciència històrica de passat comú. A casa nostra, tot i el cercle escolapi, el romanticisme primerenc posseeix un fort component castellanitzador (no debades!), de manera que no és anacrònic per a un projecte liberal espanyolitzador, però sí que ho és per a un designi de recuperació valenciana.\nUn grup d’expedicionaris al III Aplec de Betxí (1922), rebuts al peu de la muntanyeta. Al centre de la foto, Mn. Facund Manzana; a la seua esquerra, Pizcueta i Tomàs i Martí\nTranscorreguts els anys, però, el romanticisme, tossudament vigent, deixa de ser anacrònic i es fa harmònicament solidari amb la consolidació del moviment nacionalista; congruent amb el seu ambient, ens n’ha dit el diccionari. S’hi pasten nombrosos intents polítics, i me’n deixe els culturals: 1912, projecte de Mancomunitat; 1913, Nostra Terra; 1915, Joventut Nacionalista Republicana; 1918, Joventut Republicana Nacionalista (branca jovenívola del PURA); 1920, Lliga Espiritual de Solitaris Nacionalistes; 1921, Joventut Valencianista Obrera; i els aplecs i el llarg etc. del moment fonamentaran —i alhora seran fonamentats per— les obres d’extracció romàntica que sustentaven —i, com dic, en què se sustentaven—les organitzacions impulsores d’una represa nacional. Amb el projecte polític nacional —esdevingut anacrònic per als països citats—, hi conviu l’estil literari adequat: l’enyoradís romanticisme, caducat per a aquells països i «necessari» (id est, adequat) ací. Val a dir, tanmateix, que, d’aquelles venerables iniciatives polítiques i culturals, encara no han passat cent anys; que Catalunya no és Prússia ni el País Valencià és Babiera —per molt de Regne que hi posem—; que Jacint Verdaguer no és Goethe, Carles Salvador no és Herder i que Jordi Pujol no és Otto von Bismarck. Paciència.\n2.- FLORS, VIOLES I ENGLANTINES\nEn un moment de puixança informàtica, no esglaia l’intent de —si més no— compilar les obres i obretes presentades a tants i tants jocs florals com es van celebrar. Potser algun poble escape al corrent trepidant dels certàmens literaris (si Antoni Ferrando haguera dedicat la tesi doctoral al segle XX, s’assemblaria a la Gran Enciclopèdia Catalana) i, malgrat tot, encara està per estudiar. Em tem, però, que això no s’escometrà mentre l’etiqueta de «jocfloralesc» signifique una inicial condemna per nul·la qualitat, perquè tot fa pensar que no hi ha flaire lírica, que la flor natural era de tela o plàstic. Que són obres inconsistents, és ben veritat; però, ens les hem llegides? Ho hauríem d’intentar, per si tenia lloc alguna cosa semblant a l’esdevinguda amb el llibre Seidia de mossén Garcia Girona, gruixut i preciós poema èpic que guanyà el Premi Extraordinari Gaetà Huguet dels Jocs Florals del 1919 i que ha fet que Vicent Simbor el considere «un cas molt especial», com «un dels projectes més reeixits de la poesia valenciana de les dues primeres dècades del segle», amb «un domini de l’ofici i un to poètic molt per damunt de la immensa majoria del seus companys valencians»; finalment, ens diu que «l’ús d’una llengua rica i culta… i la força poètica de mossèn Garcia Girona fan del seu poema una de les obres més interessants del seu temps». El treball d’aquest capellà ha merescut importants estudis de Pere-Enric Barreda i de Joan Peraire, amb qualificatius com «un monument a la memòria històrica del nostre poble», «una obra seriosa, digna en els plantejaments tècnics —narrador, punt de vista, versificació, estructura actancial i esquema temporal— i en el contingut»… Caram! quines coses s’arriben a dir si hom s’atura a analitzar l’obra comentada! Això sí, Simbor insisteix en l’anacronisme de Seidia i en la sotana de l’autor: «a pesar de l’endarreriment estètic i de la perenne presència de la finalitat moral, apologètica», i Peraire, tot recollint les opinions de Vicent Salvador, Vicent Escrivà i Sanchis Guarner, parla de «florentinisme retardatari», «costumisme exultant» i d’intent de dignificar la literatura catalana al País Valencià «fet a destemps i contra corrent», encara que és capaç de descobrir-hi una «ruptura amb les tendències jocfloralesques que encara dominaven bona part de la literatura que es feia al País Valencià». Anem millorant.\nCom dic, efectivament és una obra retardatària o anacrònica depenent del referent amb què l’analitzem: el context poètic extern innova i fa altres coses, però la pretensió de Garcia Girona té molt a veure —tot— amb el moment històric que viu el País, i per això mira el passat com un romàntic que rescata glòries pretèrites al servei de la construcció d’un futur arrelat en aquelles preteses lluentors del passat. Reprenguem, però, les qüestions de l’estil poètic dominant, el jocfloralisme.\nMn. Joaquim Garcia i Girona, gran poeta llorejat\nLa definició que Joaquim Molas fa del romanticisme ens en podrà ser útil: «exaltació dels valors culturals, el sentiment religiós de la unitat de la vida social, la consciència de poble, la potenciació dels sentiments nacionals, el sentiment de la vida com a esdevenidor» (enfrontats amb els seus contraris, és clar: individualisme, subjectivisme, bondat natural de l’home, etc). Si tenim potència de trobar aquests elements en els nostres autors, potser els analitzarem amb més rigor i menys desqualificacions. Tota una altra cosa és que no ens agraden, que no els puguem elevar al parnàs dels poetes gloriosos, però sembla clar que urgeix resituar-los en el seu context més precís. Vegem-ho.\nComentava Verdaguer que «la poesia fa record del paradís perdut, dels desterrats fills d’Eva»; aquest postulat poètic serà copiosament heretat pels nostres creadors, com ara pel prevere Eduard Genovés, el qual en el seu «Cant d’Esperança» intitulat L’Aljama conversa, de 1913, aclama: «Fills de Xàtiva, si os plau/ remembrar de vostra Pàtria/ les gegantesques empreses/ y la grandesa passada,/ si de sa glòria al esment/ vostre cor palpita encara,/ vingàu; oblidades gestes/ de llur història preclara/ vaig a cantar…». Però mossén Cinto vol la represa d’un brillant passat (l’analogia amb el paradís perdut serà líricament molt fecunda) no per a recrear-s’hi, sinó perquè «ne fa somniar un de millor», i mossén Genovés ho recull: «A fer que reverdixquen los lors d’excelsa glòria/ que altívols se saberen nos avis conquerir;/ al món a pregonar-ne los tims de nostra història,/ aurora perquè siguen d’honrós esdevenir». Queda clara la força concomitant, la relació paradís perdut-glòries pretèrites i paradís promés-honrós esdevenir; és a dir, resulta evident que la poesia (carregada de fonamentació política) depén dels enunciats teològics vigents: paradís-exili de present-glòria promesa. I encara no s’ha estudiat, per bé que mossén Genovés fa l’efecte de ser un d’aquells jóvens poetes dels quals se’n planyia Llorente tot preguntant-se «Quin verí los cors vostres omplí y emponsonyà?»; valdrà la pena acostar-s’hi al detall, perquè també ell proporcionarà sorpreses; participa —a la seua manera— de «les perilloses desviacions modernistes» contra les quals blasmarà el patriarca de la lírica. I com ell, molts altres demanen algú que els estudie detingudament i que puga corregir la imatge tòpica de l’horta valenciana susceptible de ser contemplada com un nou paradís terrenal. Per a compositors com Eduard Genovés, el temps present és exili («Avuy tan sols de t’Aljama/ magestuosa y superba/ algunes runes evoquen/ lo recort») que, amb una adequada lluita («jo vinc avuy á vosaltres, germans, a demanar-vos/ un lloch en la gloriosa crehuada en què lluyteu”), ens portarà a la victòria final («Alca’l cor, que ja l’au-rora/ brilla de ta renaixensa»). I, com Genovés, pensen els seus companys de generació. Per això Llorente s’avança en severes admonicions.\nAra, no tots són així. Tenen raó els analistes contemporanis quan se situen críticament davant d’hortes idíl·liques, que sí que n’hi ha. Els nostres poetes ben sovint s’embaladeixen contemplant el paisatge que els envolta i poden dedicar tirallongues de versos a floretes o pardalets. Joan Fuster, novament, ho ha entés molt bé quan comenta que es relacionen amb l’entorn no com un paisatge, sinó com un patrimoni, nou matís analític per a mi molt rellevant, perquè en modifica sensiblement els resultats. D’ací em vaig permetre —ara que no s’estilen les etiquetes— de requalificar el moviment no com a paisatgista, sinó com a patrimonialista, en el sentit de patrimoni del pare, que porta al Pare; per això, Fuster observa molt bé que se’l contemplen amb un entendriment alhora possessori —la «propietat» que ve del pare— i reverencial —és l’heretatge del Pare que mereix reverència—; a Castelló, Sánchez Gozalbo ens ho donarà teoritzat l’any 1934. I és que, si la immensa majoria de peces literàries provenen de la sagristia, no estaria gens malament que introduírem en les nostres anàlisis quatre gotes de component teològic, introducció que ens permetria de copsar millor l’obra estudiada, en comptes de blasmar-ne com fins ara.\nPortada de l’extens poema Seidia (1920)\nAixí ho va veure, i molt ben vist, Carles Riba, el qual intenta entendre la producció verdagueriana no des d’apriorismes, sinó des de la profunditat dels seus ingents coneixements. Quan analitzava Idil·lis i Cants místics, Riba, a qui no\ns’escapa la condició de capellà de mossén Cinto i, doncs, la fonamentació teológico-religiosa de les seues obres, hi percep «un llarg, insadollable amor a la natura angèlica». És, ni més ni menys, la llarga herència franciscana present en els poemes de Verdaguer, el qual recrea un món lluminós i seré a través de diminutius d’una gran tendresa o d’una imatgeria de plantes i d’ocells. Aquest estil és el que adopten tots els capellans valencians que maldaven per contribuir, des de la poesia, a la reconstrucció nacional, «un insadollable amor a la natura angélica». L’adhesió a la terra i la contemplació del paisatge com a obra de la creació; els diminutius —que també són fruit del costumisme, però no només—; l’admiració per la bellesa d’allò senzill és una part important del gran llegat d’espiritualitat franciscana en el País Valencià (ara que celebrem el VIII centenari de Sant Antoni de Pàdua), ben empeltat en els poetes, llegat que no hem sabut descobrir per manca de coneixements tècnics o per desdeny de la matèria. Per això fan pena les lamentables aproximacions a la religiositat dels poetes, generalment feta amb escassa perícia («plàcida», «no angoixada», «d’estampeta”, se’ns ha informat, com si la relació amb Déu només es poguera viure des del turment, modalitat de procedència carpetovetònica, tot s’ha de dir).\nL’ermita de Sant Antoni, a Betxí, en l’actualitat\nL’ampla sotana de mossén Cinto inspirava el númen líric valencià de l’època. Sí; és veritat que ací «era tard» (anacrònic), si ho comparem amb Catalunya, però tot sembla indicar que la dècada dels deu i primers anys del vint el País viu una autèntica efervescència cultural i política, de manera que els poemes que he volgut anomenar «patrimonialistes» en seran un allau. Fins a generar més d’un enfit floral i tot. Però «congruents amb l’ambient». El personal s’organitza, es fan aplecs i conferències, es publica de tot (fins i tot catecismes «que corrien de ma en ma» i opuscles destinats a saber ajudar en missa), es teoritza el nacionalisme des d’òptiques diverses, es posen les bases per a subscriure l’acord del 32, es fan classes en valencià i algunes entitats comencen a adoptar-lo com a idioma oficial, però tot va ser insuficient. El colp d’estat de Primo de Rivera i la feblesa històrica del País en van fer la resta, de tal manera, que encara no hem aconseguit de recuperar els Aplecs de la Muntanyeta de sant Antoni de Betxí a l’alçada dels originaris. Però, igual que aquells venerables poetes de principis del present segle, també nosaltres som gent d’esperança. Ara per ara, restituir aquesta realitat a la nostra història, sembla erigir-se com un treball urgent, perquè, com diu mossén Genovés: «mes no oblides lo passat,/ puix el poble que’l menyspreua,/ sols és digne de despreci,/ tan sols mereix l’anatema,/ de tan grans com llavors ne foren».\n* Prevere. Consell de redacció\nA les nou i mitja del matí de dimarts 3 de maig, 22 litres. A migdia 12 litres més, i per la nit havien caigut 26 litres més. Per fi, a la matinada encara registrem 5 litres, és a dir, en total 65 litres.\nDijous 28 d’abril a les 11 hores AM comptem 8 litres a la mesura.\nA les onze del matí del dimarts 20 d’abril registrem 11 litres caiguts esta nit. A les huit de l’esprà, 19 litres més. Total, 30 litres per m2.\nA les nou i mitja del matí del Dijous Sant, 14 d’abril, trobem 18 litres durant tota la nit. En total 89 litres.\nA les deu del matí del Dimecres Sant, 13 d’abril, veiem que en les últimes vint-i-quatre hores han caigut 11 litres per metre quadrat. A les quatre, 17 litres, i a les nou 43.\nDilluns 4 d’abril, a les deu del matí havien caigut 4 litres.\nDijous 31 de març, com a despedida, 29 litres més.\nDiumenge 27 trobem 1 únic litre a la nostra mesura. Des de dijous 17 de març hem comptat 319 l/m2.\nDissabte 26 de març, a les 10 del matí registrem 14 litres de tota la nit passada, i a les 8 de la vesprada 10 litres més.\nDivendres 25, a les 9 AM, 4 litres, i a les 6 i mitja PM, 7 litres [total del temporal, 294 l/m2].\nLa nit de dimecres a dijous 24 de març cauen 42 litres per metre quadrat. El mateix dijous a les dos pm 11 litres, i a les set pm 12 més; el total del dijous ja és de 65 l/m2.\nDimecres 23 de març a les 10 AM, la mesureta marca 7 litres. A les 6:30 PM, 4 litres més (11 en total), i la previsió és que seguirà plovent uns dies més.\nDimarts 22 a les deu del matí hi havia 111 litres més. Des de dijous passat hem comptat 207 l/m2.\nDilluns 21, a les nou del matí sumàvem 32 litres; a les 11:30, 12 litres més, en total 44 litres i previsions històriques per a la resta de la setmana.\nDiumenge 20, a les sis de la vesprada, 11 litres, i hi ha previsió de pluja per a tota la setmana.\nDissabte 19, dia de Sant Josep i de tots els pares, a les sis de la vesprada comptem 24 litres.\nDivendres 18 a les 16:30, 7 litres més.\nDijous 17 de març a les 7 de la vesprada registrem 10 litres.\nLa nit del diumenge 13 al dilluns 14 de març, 20 litres.\nLa nit del dilluns 7, 6 litres. Total des del divendres, 57 l/m2, una bona saoneta.\nDilluns 7 a les 5 de la vesprada, 7 litres més.\nDilluns 7 de març a les 11 del matí comptem 14 litres a la mesura del pluviòmetre.\nEn la nit del dissabte 5 al diumenge 6 de març han caigut 4 l/m2.\nDivendres 4 de març, la mida mostra a les 10 del matí 26 litres.\nLa resta del dissabte, 5 litres més. TOTAL, 20 litres.\nDissabte 26 de febrer, a les 10 del matí 5 litres més i plovent.\nDivendres 25 de febrer, a les 10 del matí registrem 10 litres.\nLa nit del divendres 4 de febrer han caigut 3’5 litres.\nFins a les 10:00 AM del dimarts 25 de gener, 6 litres més (TOTAL, 19 litres/m2).\nA les 3 de la vesprada del dilluns 24, 4 litres més.\nA les 10 del matí del dilluns 24 de gener, comptem que en les últimes 24 hores han caigut 9 litres.\nEn la nit del 12 al 13 de gener, 9 litres.


À Punt - Carolina Punset: "Me n'he anat de Ciutadans perquè ja no podia més"\nCarolina Punset: "Me n'he anat de Ciutadans perquè ja no podia més"\nNotícies Política | 23/10/2018 10:24\nCarolina Punset en 'À Punt NTC Matí'\nGravacions de converses privades, control dels missatges privats en grups de WhatsApp, o prohibició de reunions amb determinats polítics. Són algunes de les tàctiques emprades per Ciutadans i denunciades per l'eurodiputada Carolina Punset, que ha explicat en declaracions a À Punt NTC Matí, els motius pels quals ha decidit donar-se de baixa del partit taronja. "Me n'he anat perquè ja no podia més", ha confessat la política, que a més ha criticat el gir en l'estratègia de la formació taronja. Segons Punset, Ciutadans "competeix ara amb el PP per veure quin partit és més de dretes".\n"M'espiaven com feien els de la KGB. M'han arribat a prohibir reunions amb determinats regidors. De la meua reunió amb Puigdemont es van assabentar perquè tenien intervinguda la meua agenda i el correu electrònic", ha assegurat l'eurodiputada, que ha destacat que 400 càrrecs públics més han abandonat el seu partit com una mostra de la deriva que, segons Punset, ha agafat esta formació en els últims temps. "Hui per hui hi ha moltes qüestions en què Cuitadans se solapa amb Vox. Han col·lapsat el carril de la dreta", ha afirmat, i alhora ha demanat un canvi en el plantejament respecte de la situació de Catalunya.\n"Cal seure a escoltar l'adversari polític per a entendre allò que està passant. Això no suposa compartir plantejaments. Tot no ha de passar pel 155 i per mantindre en presó els polítics catalans", ha assegurat, i ha afegit que haurien d'estar en llibertat provisional. Segons Punset, aquest fet ajudaria molt a fer avançar la situació actual i a posar un granet d'arena per a començar a desencallar el problema. "Ciutadans, com a primera força política a Catalunya, no ha fet de moment cap proposta al respecte", ha assegurat. En aquest sentit, Punset ha advocat perquè totes les forces polítiques seguen per a arribar a una solució pactada.


Misericòrdia, ecologia i família: eixos del pontificat de Francesc - Arquebisbat de Barcelona\nMisericòrdia, ecologia i família: eixos del pontificat de Francesc\nLa Facultat de Teologia de Catalunya arrenca el seu curs d’estiu, enguany dedicat a la renovació eclesial del Pontífex i el seu retorn a l’essència del Concili Vaticà II\nTres documents són els que defineixen i expliquen el pontificat del papa Francesc: l’Evangelii Gaudium, la Laudato si’ i l’Amoris laetitia. De cadascun d’ells se’n deriven les principals temàtiques que preocupen el Pontífex: la misericòrdia, l’ecologia i la família, respectivament. Aquests tres temes són els protagonistes del curs d’estiu que ha organitzat la Facultat de Teologia de Catalunya, sota el títol ‘La renovació eclesial del papa Francesc’. Aquest dijous, 30 de juny, i els propers 1 i 2 de juliol, els participants podran aprofundir en tot allò que s’ha tractat en simposis, congressos o jornades al llarg del curs acadèmic.\nLa vuitena edició d’aquest curs d’estiu no ha abandonat el seu lligam amb el Concili Vaticà II (l’any passat es va analitzar com havia influït a Catalunya amb motiu del seu 50è aniversari). Perquè el papa Francesc està retornant a l’essència del mateix: una església missionera i en sortida. Per tal de contextualitzar aquesta reforma eclesial que està portant a terme el Pontífex a partir dels seus tres documents programàtics , el Dr. Salvador Pié ha iniciat aquest curs d’estiu amb la ponència “Una nova fase en la recepció del Concili Vaticà II”.\nLa misericòrdia, eix del pontificat\nLa promulgació de l’Any Jubilar evidencia que Francesc, durant els seus tres anys de pontificat, ha posat en el centre la misericòrdia. Així ho ha confirmat el missioner de la misericòrdia, Mn. Pié, qui considera que Bergoglio vol retornar a allò més fonamental: més que parlar de la Llei, fer-ho de la gràcia; més que de l’Església, de Jesucrist; i més que del Papa, de la Paraula de Déu.\nJa no val dir que l’Església ha de ser missionera –ja que la missió significa retornar a casa en algun moment– sinó anar més enllà: ser un hospital de campanya, estar a prop dels més necessitats. Si els dos papes anteriors eren més partidaris d’un debat intraeclesial (és a dir, de parlar sobre la pròpia Església, la seva organització i manera de fer), Francesc mira cap a fora i cerca allò que tant anhelava el Vaticà II: l’Església en sortida. En definitiva, es tracta d’un canvi de discurs per retornar als orígens, per anar a buscar els allunyats i per retornar a la dimensió missionera.\nUna altra de les novetats que introdueix aquest Papa al pontificat és la subjectivitat de la persona: “La clau sobre la persona humana que Francesc planteja és com la subjectivitat entra en el procés creient i com és important mentre se sigui honest”, va expressar el Dr. Pié.\nMés enllà de la misericòrdia\nDesprés d’aquest exhaustiu anàlisi, el curs d’estiu continuarà amb ponències teòriques dels professors de la facultat basades en l’amor i l’ecologia tot i que, a les tardes, aquestes lliçons magistrals es combinaran amb sessions més pràctiques i culturals com taules rodones i cinefòrums.


Comunicat de l’AMPA: Alumnes 4t ESO\nA l’atenció dels alumnes de 4t ESO:\nEl proper 28 de juny es farà el retorn dels 30€ del programa de socialització de llibres als alumnes socis de l’ampa.\nEl passat dimecres 2 de juny, els alumnes de quart d’ESO van fer una part de la ruta de l’exili, acompanyats de l’escriptora i historiadora Assumpta Montellà.\nLa sortida formava part del currículum de llengua catalana i de ciències socials en les quals es treballa la guerra civil i l’exili. A llengua catalana havien llegit prèviament “La maternitat d’Elna” escrita per Assumpta Montellà.\nMalauradament, degut a la pandèmia no es va poder arribar fins a Elna, però és va arribar fins al La Vajol, petita localitat on l’autora va explicar i llegir passatges del seu llibre. Abans es va visitar el museu de l’exili de La Jonquera.\nHavent dinat es va anar a la mina de Negrín, lloc on es diu que hi havia una “càmera cuirassada” amb lingots d’or i plata. D’aquesta història hi ha un documental “El setè camió”. Concloses les últimes històries es va tornar a Blanes.\nUnsere Deutsche Freunde sind endlich da!\nAquests dies hem rebut la visita dels alumnes alemanys d’intercanvi, de l’Institut Lohr am Main. Enguany celebrem 6 anys d’intercanvi. Avui hem fet l’excursió conjunta de tots els alumnes participants de l’edició 2019-20. Hem gaudit dels fantàstics paisatges de la Costa Brava tot fent senderisme pel camí de ronda i les cales de Blanes\nAquest 14 de febrer els i les estudiants de Ciències de 4t d’ESO i 1r de Batxillerat han pogut experimentar amb diverses activitats STEAM per adquirir coneixements en diverses matèries, com la Biologia, la Química, la Física, la Tecnologia i les Matemàtiques. La jornada ha estat organitzada per l’Escola d’Enginyeria de Barcelona de la UPC i Ciència 360.\nTennis i Paddle al club de Blanes amb l’alumnat de 4t ESO\nEl Club de Tennis Blanes ens ha organitzat una jornada per gaudir de dues hores jugant a Tennis i a Paddle a les pistes homologades del club.\nHan jugat dobles i han anat canviant de pistes fent torns.\nEl passeig fins allà pels camps del voltant de la Tordera ha estat molt agradable.\nOferta formativa a EUSES\nL’Escola Universitària de la salut i l’esport adscrita a la UdG ens ha ofert una xerrada informativa dels graus que es poden estudiar allà, així com els postgraus i altres màsters. Oferten concretament el grau en fisioteràpia i el de ciències de l’activitat física i l’esport. Ens han explicat el contingut d’aquests graus i com s’estructuren les assignatures. També ens han mostrat les instal·lacions i la ubicació de la universitat. Ha estat adreçada a tots els quarts.\nViatge d’intercanvi a Rodez (França)\nEntre els dies 22 i 27 de novembre, 16 alumnes de 4t d’ESO i 1r de Batxibac han viatjat a Rodez (França), per participar en un programa d’intercanvi lingüístic. Els estudiants han conviscut durant aquests cinc dies amb els alumnes de batxillerat i cicles formatius de l’institut La Roque i han pogut assistir a les classes de les seves parelles lingüístiques.\nDurant el cap de setmana, els alumnes blanencs van conviure amb les respectives famílies franceses. En canvi, de dilluns a dimecres, a més d’allotjar-se a l’internat i participar de la vida comunitària del centre, tots plegats van poder visitar els museus de Pierre Soulage i de Toulouse Lautrec i conèixer les ciutats de Rodez i d’Albi.\nPeu de foto: foto de comiat conjunta a l’entrada principal del Lycée La Roque\nLiebe Grüße aus Lohr!\nEls nostres alumnes d’intercanvi s’ho estan passant d’allò més bé a Lohr!\nVisita de l’escriptora Francy Brethenoux-Seguin\nEl dia 29 de maig va venir a visitar-nos l’escriptora Francy Brethenoux-Seguin, autora del llibre bilingüe Partir – Marxar.\nLa trobada va consisitir en un taller en francès d’una hora de durada en què es van poder fer preguntes sobre el llibre i en què es va poder interactuar amb l’escriptora. Hi van participar els alumnes de 4t d’ESO i de 1er de Batxillerat i de Batxibac.\nZertifikat A2 Fit in Deutsch\nFelicitem els alumnes de 4rt: Ivan Adamuz, Nerea Castilla, Pau Fernández, Lídia Fernández, Joan Fernández, Júlia Jiménez, Aixa Navarro, Lucía Reyes, Ana Romaguera, Èlia Ros, Blanca Salmerón, Romina Santalucci, Janis Sierra, i amb especial menció per excel·lents resultats a Javier Aguirre i Maria Ortiz, per haver aconseguit el títol “Zertifikat A2 Fit in Deutsch”, que expedeix el Goethe Institut. L’esforç extra i tota la feina feta han tingut la seva recompensa! Herzlichen Glückwunsch a tots 15!!\nAvui els alumnes de 4art ESO hem visitat la Maternitat d’Elna amb l’escriptora Assumpta Montellà per després dirigir-nos a la platja d’Argelers i posteriorment a Colliure per visitar la tomba d’Antonio Machado.\n4t ESO Batxillerat\nCol·loqui dels candidats a les eleccions municipals 2019\nEls alumnes de 4t d’ESO i de 1r i 2n de batxillerat nocturn i diürn van participar el passat dia 7 de maig en un col·loqui/debat amb els candidats dels diferents partits polítics que es presenten a les eleccions municipals de Blanes.\nL’acte es va realitzar al gimnàs de l’institut i hi van participar tots els candidats excepte els de VOX, la CUP i Unidos Sí. Els estudiants, alguns dels quals votaran enguany per primera vegada, els van fer preguntes relacionades amb temes diversos com les propostes que tenen per solucionar el problema de la pèrdua de sorra a les platges, si tenen previstes mesures per potenciar el turisme a Blanes i que pensen sobre la prolongació de l’autopista C-32. Un alumne de 4t va preguntar quina és la motivació d’un polític per entrar a fer política i un altre què pensaven de la frase de Gandhi: “Quan una llei és injusta, el millor es desobeir”.\nL’acte va durar prop de dues hores i al final un grup d’alumnes va pujar a l’escenari per lliurar una flor a cadascun dels convidats en agraïment per la seva assistència.\nEl passat 7 de maig 16 alumnes d’alemany de 4t d’ESO es van examinar del Goethe Zertifikat A2.\nEsperem que després de tota la feina feta aconsegueixin tots el títol!\nXerrades Estudis Postobligatoris\nBenvolgudes famílies de 4t d’ESO.\nUs comuniquem que el proper dimarts 30 d’abril a les 18:00h hi haurà una xerrada d’orientació per ajudar als alumnes a escollir els estudis postobligatoris un cop finalitzada l’ESO.\nEs faran simultàniament dues xerrades, una pels interessats en batxillerat i l’altre en cicles formatius. Podreu preguntar tots els dubtes que us sorgeixin.\nDesitgem siguin unes xerrades ben profitoses.


Software Multitàctil Snowflake – Nextec Educativa\nSoftware Multitàctil Snowflake\nSnowflake MultiTeach® és un programari per fomentar l’aprenentatge a través de jocs col·laboratius desenvolupat per a pissarres, projectors i pantalles multitàctils amb un mínim de 2 entrades.\nSKU: 86 Categoria: Software\nSnowflake MultiTeach® és un programari desenvolupat per educar de forma entretinguda amb aplicacions especialment dissenyades per a pantalles multitàctils.\nPot ser utilitzat tant per professors com per alumnes a les aules.\nEls nens tenen una capacitat datenció limitada. Snowflake MultiTeach® resol aquest problema fent que l’educació sigui més interessant i divertida, incorporant a les aules interactives experiències emocionants que augmenten el rendiment dels alumnes i professors.\nA més de les 25 aplicacions pre-carregades amb un contingut predissenyat, els mestres poden crear fàcilment i ràpidament lliçons per a una pantalla multitàctil amb el seu contingut personalitzat, utilitzant laplicació lliçons.\nUniu-vos de forma gratuïta avui a la Multiteach Lessons Community\nDescarregueu contingut educatiu fàcilment\nPuja i comparteixi les seves pròpies lliçons\nAccedeixi a lliçons creades per altres\nMantinga els seus mètodes d’ensenyament al dia\nAjuda a altres educadors, estalviï temps i gaudi e!\nEls professors poden importar contingut dinàmic, com ara vídeos, imatges , sons i text a les aplicacions dins de Lliçons, donant-li intercativitat i vida a les classes.\nA Lliçons disposem de multitud de plantilles per muntar jocs que els mestres poden ajustar fàcilment a les seves necessitats. Des d’ensenyar sobre animals els nens més petits, l’ortografia o la gramàtica bàsica, fins a aprenentatges per als nens grans com el cicle del carboni, la química o la física.\nAquesta aplicació dóna als professors la capacitat de crear contingut interactiu de pantalla tàctil atractiu i emocionant per a tots els nivells.\nAntivirus PANDA Dome Essential 2020\nSoftware SMART NoteBook 16\nSoftware SMART NoteBook 11


NOVES SL. HIVERN 2009. Casa, escola i pati: usos lingüístics quan s'acaben les classes.... (3)\nTaula 1 Llengua parlada per l’alumne amb els pares en l’actualitat, segons la llengua parlada entre els pares quan l'alumne era menut (4)\nQuan eres petitat, quina llengua parlaven el teu pare i la teva mare entre ells\nLlengua amb els pares\nAlt. llengües i combinacions\nPel que fa als coneixements lingüístics, ens centrem en les tres llengües amb major presència acadèmica de l’enquesta de secundària: el català, el castellà i l’anglès. El coneixement declarat de català i castellà, com era previsible, és molt superior al d’anglès. El coneixement declarat de català es troba sensiblement per sota del de castellà, tot i que els alumnes que es valoren amb puntuacions baixes en cap cas superen el 5% del total. Les competències orals i escrites de cadascuna de les llengües són molt similars, sense distància important entre, per exemple, el coneixement parlat de la llengua i l’escrit. En el cas del català i el castellà les competències orals són superiors a les escrites. Però en l’anglès la competència escrita és superior a l’oral.\nTaula 2 – Puntuació mitjana en l’autovaloració del coneixement del català, castellà i anglès. Entendre, parlar, llegir i escriure. Estudi sociodemogràfic i lingüístic als centres d’educació secundària de Catalunya, 2006\nParlar Llegir Escriure\nEn la competència en català, tant els catalanoparlants inicials com els castellanoparlants mostren autovaloracions molt altes. Però una part dels castellanoparlants obtenen autovaloracions de la competència en la seua llengua segona (L2), el català, força més baixes. Aquest fet es repeteix, però cal dir que més moderadament, en el cas de la competència dels catalanoparlants amb la seua segona llengua, el castellà. Per tant, el coneixement declarat de la segona llengua per part dels catalanoparlants és superior al dels castellanoparlants. I no només en la seua segona llengua, si no que els catalanoparlants inicials també declaren tenir un coneixement superior en llengua anglesa.\nSi incloem altres variables en l’anàlisi, també es detecta que la titularitat de l’escola, pública o privada concertada no és un factor que influeixi quant al coneixement de català i castellà. Contràriament, sí que ho és pel que fa al coneixement d’ anglès a les escoles privades concertades, on els valors declarats són superiors. Quant al gènere dels alumnes, les xiques declaren mitjanes sensiblement superiors en escriure el castellà o l’anglès que els xics. Per últim, els fills de progenitors amb estudis superiors declaren tenir major coneixement de català i anglès.\nEn referència a l’ús general de la llengua, la població es distribueix de manera equilibrada en tres grups: un terç de la població parla sempre o gairebé sempre en català, un altre terç parla tant en català com en altres llengües i el poc més de terç restant parlen mai o gairebé mai en català. El factor bàsic per entendre les dinàmiques d’ús general del català és la llengua inicial. Així, els catalanoparlants inicials utilitzen almenys tant la seua primera llengua com la resta de llengües. També observem que les xiques es posicionen amb més facilitat en els usos intermedis de català i castellà, en oposició als xics, que solen situar-se més habitualment en l’ús més clar d’una o de l’altra llengua. I a pesar del major nombre de parlants inicials de català que hi ha a les escoles privades concertades, aquesta superioritat no es tradueix en un major ús de la llengua en aquests centres educatius.\nLes dades obtingudes indiquen que dues terceres parts del professorat parla en català quan es dirigeix a la classe. Contràriament, el professorat que mai no el parla representa una dècima part del total. També en els materials escrits que rep l’alumne es percep una presència important del català. Tot i aquest alt ús del català per part dels professors a classe, el castellà té un espai gens menyspreable a l’aula quan els alumnes es dirigeixen al professorat: el 24,1% utilitzen poc o mai el català, i el 11,4% parla als professors tant català com castellà. Contràriament, pel que fa als usos productius escrits, com per exemple als exàmens, el català hi té una presència molt important: quatre de cada cinc alumnes utilitzen el català sempre. L’ús productiu del català, com en les activitats i materials didàctics, és sensiblement més alt en els centres públics que en els els privats concertats.\nHabitualment, en tots els usos lingüístics acadèmics, tres quartes parts dels catalanoparlants inicials mantenen sempre la seua llengua inicial, mentre que els castellanoparlants inicials que mai no utilitzen el castellà, ni tan sols en l’ús fora de classe amb el professorat, no solen ser més d’una quarta part. Només en les activitats extrascolars és on la llengua inicial es converteix en un factor de màxima importància per a distingir els usos lingüístics: tres quartes parts dels catalanoparlants inicials utilitzen la seua primera llengua en aquestes activitats, i els castellanoparlants que utilitzen la seua ascendeixen al 57,9%. En els usos escolars fora de l’aula, pareix que en les úniques interaccions en què es manté l’alta presència del català és amb el professorat: tant dins com fora de l’aula el català s’utilitza amb el professorat en proporcions similars. No és així en l’ús del català amb el personal d’administració i serveis, on el castellà hi té una major presència.\nQuant als usos lingüístics amb els amics, s’observa que la presència del castellà experimenta un creixement substancial: la meitat dels alumnes (49,2%) mai no parlen català amb els seus amics del centre, en oposició al terç que sempre ho fa en català (32,9% amb els amics del centre).


Modalitats i modulacions humorístiques del teatre de Josep Anton Baixeras / Santamaria i Roig, Núria (Universitat Autònoma de Barcelona)\nEstudi de la producció i les concepcions teatrals de Josep Anton Baixeras. L'autora se centra en les opcions estètiques i el substrat moral de l'obra del dramaturg.\nJosep Anton Baixeras, literatura i acció cívica, Coordinat per Magí Sunyer. Benicarló : Onada, 2011 (p. 111-128)\nEl treball de l'escriptura en les novel·les de Josep A. Baixeras / Penalba Suárez, Neus (Universitat Rovira i Virgili)\nL'autora analitza fins a quin punt i en quin sentit les dues novel·les de Josep Anton Baixeras poden ser considerades com a 'Bildungsromans', com a novel·les de formació.\nJosep Anton Baixeras, literatura i acció cívica, Coordinat per Magí Sunyer. Benicarló : Onada, 2011 (p. 99-110)\nPeriodisme literari / Domènech, Francesc\nL'estudi de l'obra periodística de Josep Anton Baixeras parteix de 83 articles localitzats i publicats a partir de 1988 al 'Diari de Tarragona' i posteriorment a 'El Punt'.\nJosep Anton Baixeras, literatura i acció cívica, Coordinat per Magí Sunyer. Benicarló : Onada, 2011 (p. 57-68)


JORNADA ANUAL XCT – XVAC | Colgeocat\nJORNADA ANUAL XCT – XVAC\nDimarts 6 de novembre a la seu de l’IEC a Barcelona.\nEl proper 6 de novembre, l’Institut d’Estudis Catalans (IEC) acollirà la jornada anual XCT-XVAC, l’objectiu de la qual és esdevenir un punt de trobada i debat entre les entitats i persones interessades en la custòdia del territori i el voluntariat ambiental, tot donant resposta a les necessitats formatives del col·lectiu.\nInaugurarà la jornada la ponència “Conviure amb la diversitat dels valors de la natura: la clau per a la sostenibilitat”, a càrrec del professor de la Fundació Ikerbasque i investigador del Basque Centre for Climate Change (BC3), Unai Pascual.\nHi haurà 6 sessions de formació i debat, i s’exposaran 18 projectes de custòdia del territori i/o de voluntariat ambiental. El nostre company Llorenç Planagumà, del Centre per la Sostenibilitat Territorial, presentarà la comunicació “La custòdia del patrimoni geològic i miner, primeres passes”.\nLa inscripció és gratuïta i inclou la pausa cafè. L’aforament és limitat. Per tant, és imprescindible inscriure’s a través del següent FORMULARI. Es donarà preferència a les persones que pertanyen a organitzacions membres de la XCT i/o de la XVAC.\nPublicat el 22 de octubre del 2018


L'Aula de So manté la música com a instrument per lluitar...\nL'Aula de So - Cor infantil de Sant Cugat. FOTO: Cedida\nL'Aula de So manté la música com a instrument per lluitar contra el coronavirus\nL'escola musical de Sant Cugat ha mantingut les classes amb dinàmiques on-line i ha engegat un projecte on oferirà cada divendres vídeos dels seus cantaires\nper Redacció del TOT 6 d’abril de 2020\nTot i el confinament durant l'estat d'alarma pel coronavirus, l'Aula de So de Sant Cugat a continuat mantenint les classes a tot l'alumnat. Així doncs, després que el 13 de març l'Aula de So es veiés obligada al tancament, el centre ha ofert material didàctic per a treballar de forma telemàtica.\n"En moments com aquest és quan el poder de la música és més clar i volem que segueixi portant caliu a totes les llars, ànims i esperança en un moment d'incertesa que no és fàcil per a ningú", comenten des de l'Aula de So. És per això, que des del centre s'ha seguit potenciant la pràctica d'instruments, el cant i el ball mitjançant classes on-line.\nFinalment, l'Aula de So va impulsar una iniciativa, sota el nom de Música Confinada, perquè la gent pugui seguir gaudint de la música durant el confinament pel coronavirus. És per això, que cada divendres, el centre penjarà al YouTube vídeos que els alumnes han anat gravant. El primer d'ells, penjat el darrer 3 d'abril, era un vídeo col·laboratiu de totes les cantaires del Cor Infantil Sant Cugat amb el tema Bring me a little water Silvye.\nPrimer vídeo de l'Aula de So de Música Confinada. FOTO: Cedida\nI cada divendres als carrers de Sant Cugat en format pape


TANCAMENT A MÀLAGA AMB DUES MEDALLES MÉS\nLa Cristina García i la Paula Juste van tancar ahir la seva participació al Campionat d’Espanya de Màlaga, amb dues medalles d’argent més.\nLa Cris va aconseguir el segon lloc de la categoria júnior, en la disputa ahir a la tarda de la Final A dels 100 mts esquena, on va aconseguir una marca de 1.02.68. Confirmava així la consecució de la mínima per l’europeu júnior, millorant una mica el registre del dia anterior a les semifinals (1.02.79) i aconseguint la 6ª plaça de la categoria absoluta.\nLa Paula per la seva part, també va estar la 2ª classificada de la prova dels 400 mts estils, en la categoria de no júniors. La Paula va aconseguir una marca de 4.56.51, millorant també notablement la marca aconseguida en les sèries eliminatòries del matí (4.59.84)\nEn la jornada d’ahir també hi va prendre part el nostre nedador Tomàs Lomero que va nedar en la primera de les sèries eliminatòries del matí. En Tomàs va aconseguir una marca de 0.25.27, millorant lleugerament la seva marca personal.\nEnhorabona a tots els nostres nedadors i nedadores i als seus tècnics !!!


Pure Pills > CA > Gynectrol > El millor lloc per demanar pastilles per reduir purs de mama masculí en línia\nVols minimitzar el teixit de greix en els seus busts i també perdre la seva ginecomàstia? Està buscant una tècnica segura per eliminar naturalment les seves pits de l’home d’aquí a unes poques setmanes? Vols fondre el greix al voltant de tot el seu cos mentre arruïnant les cèl·lules de greix al voltant de la seva àrea del pit? Si aquests són exactament el que vol, s’arriba a la zona de la dreta.\nL’eliminació de la ginecomàstia és molt dura i gairebé difícil sense cirurgia. Per sort, el producte anomenat Gynectrol té en realitat assolit de manera segura desfer-se dels pits tipus. Actua al danyar el tipus de cèl·lules grasses que es troben al voltant del seu pit. Això és exactament el que ens va crear realment curiós sobre la investigació d’aquest producte molt més i també compondre aquesta revisió Gynectrol.\nNo negar qualsevol càpsules per reduir la mama masculina abans de revisar aquesta revisió Gynectrol: maneres de cremar greix corporal superior a la massa muscular que li proporcionarà informació sobre exactament el que és Gynectrol, ho fa Gynectrol acte, la formulació de Gynectrol, exactament com utilitzar Gynectrol, i podem aconseguir tots els productes naturals a part inferior del pit masculí en línia.\nQuè és exactament la càpsula natural per a la ginecomàstia Gynectrol\nGynectrol és una càpsula que ajuda a les persones a reduir la mida dels pits masculins i eliminar-los. En realitat, ha estat rebent molta atenció últimament pels seus efectes eficaços per eliminar el greix i també acabar amb els pits masculins ràpida i segura. En realitzar aquesta avaluació Gynectrol vam descobrir algunes coses molt interessants pel que fa a aquest suplement.\nGynectrol conté fórmula ben documentat i també lliure de risc llista d’ingredients que quan s’integra baixen el teixit de greix en els seus bustos. Es posa el seu cos a la dreta en la manera de pèrdua de pes en què es crema el greix del pit. Gynectrol ajudes a minimitzar la mida i també la quantitat de cèl·lules de greix en les glàndules mamàries.\nSimplement, com funciona Gynectrol per reduir la ginecomàstia\nAquesta és una de les variables més vital a causa graus elevats de cortisol provoquen graus d’insulina i alts de sucre en sang, el que sens dubte donarà lloc a més greix de mama en els homes. Un home té la tendència a obtenir greix si els seus graus de cortisol són molt alts. Mitjançant la reducció de cortisol graus seus nivells de testosterona obtindran més alta, per tant. La testosterona és l’agent hormonal masculí excepcionalment essencial per al creixement del teixit muscular i també per al manteniment del seu cos d’emmagatzemar el greix.\nGynectrol activa el fabricant de la pèrdua de greix dins del seu cos amb ingredients actius que el potencial del seu metabolisme. Com el resultat, que sens dubte vessat molta més calories. Quan s’està fonent molt més calories durant el dia el seu cos sense dubte es veurà obligat a guanyar desfer del greix corporal excedent, inclosa el greix en els seus bustos.\nUna de les raons minoritàries que té pits noi és a causa del fet que el seu cos ha estat utilitzant la seva massa muscular en lloc de greix com a font d’energia. Uns ingredients actius en Gynectrol ajuda lipòlisi en el cos humà, que envia el missatge al seu cos a utilitzar el greix en comparació amb la massa muscular com a font d’energia. Això és molt important per disminuir el greix en tot el cos i específicament en l’àrea del pit.\nEls ingredients actius dels suplements de reducció de mama masculí Gynectrol\nGynectrol inclou clínicament compatible formulació que té els resultats de pèrdua de pes eficaços en el cos. Aquests llista d’ingredients concentrat en llançar fora i reduint també el tipus de cèl·lules de greix que jeuen al voltant del pit.\nA continuació es presenten la formulació de Gynectrol que a càrrec dels resultats de pèrdua de greix:\nUn ingredient de pèrdua de greix majoritàriament preferit utilitzat per les seves capacitats de característiques insulina.\nQuan la cafeïna aparellat amb el dret de greix crema llista d’ingredients, que produeix un resultat a diferència de la crema de greix que mai hagi experimentat abans.\nUn potent cremador de greix que augmenta el seu metabolisme i té una conseqüència directa de la reducció en el teixit gras. Així mateix, és un estimulador de tiroide que ajuda a curar malalties com ara problemes de pes.\nConsta d’un dels aminoàcids més vital responsable del desenvolupament muscular. És arginina. També inclou magnesi, que és molt important per al sistema cardiovascular i també els nivells de testosterona totalment naturals en el seu cos.\nDisminueix graus de cortisol que tenen efectes favorables sobre la generació de testosterona. Cortisol alt són les coses importants que desenvolupa el greix corporal superior al voltant masculina.\nTé un resultat de termogènic en el cos, a diferència dels altres ingredients. L’ajuda al seu cos a convertir en el fabricant de la pèrdua de pes al seu interior. Gynectrol té tots els ingredients actius significatius que són pràctics en la reducció de les cèl·lules de greix en els pits. Amb la barreja de la fórmula apropiada en les dosis adequades, els culturistes podrien disparar el dispositiu de la pèrdua de greix a l’interior del cos que comença a cremar greix ràpidament. Amb aquests ingredients actius, pot enviar addicionalment un missatge al seu cos que ho necessiten per atacar i també arruïnar les cèl·lules grasses específiques. Això indica que podrien ajudar al seu cos a eliminar el pes de l’aigua i destruir les cèl·lules de greix al voltant del seu pit, les espatlles i la part superior també abs.\nExactament com desfer de mama masculí sense procediment quirúrgic utilitzant Gynectrol\nServint Dimensió: 2 pastilles diàries\nÚs suggerit: consumir 2 (2) tabletes amb aigua al voltant de 20 minuts abans del menjar del matí. Utilitzar amb un pla de dieta adequada i un programa d’exercici. Per als resultats òptims, utilitzeu durant un mínim de 3 mesos amb una dieta adequada i un règim d’entrenament.\nEs triga un parell de setmanes per a la solució d’actuar per complet i també opera el més eficaç si està treballant a terme i mantenir la seva pla de dieta excel·lent. Així, Gynectrol no és per a les persones que pensen que simplement podrien consumir un parell de pastilles Gynectrol durant 1 dia i esperar que els seus pits masculins que s’han anat tan aviat com s’aixequen. Això no és una càpsula de meravella màgica en la qual només consumeix uns pocs i també a obtenir ratllat i perdre els seus pits masculins immediatament. No obstant això, si vostè és una persona que sens dubte posar una mica d’esforç en el pla de gimnàs i dieta durant l’ús d’aquesta fórmula guanyarà de manera que molts resultats molt millors.\nRecordeu que aquest és un producte per baixar el greix en el seu cos en general i també en particular al voltant de la seva àrea superior del cos, de manera que sens dubte serà un desavantatge per al seu èxit si no s’adhereixen a un programa d’exercicis i també mantenir el seu règim de dieta, mentre que la utilització d’aquesta solució.\nComprar pastilles a base d’herbes per reduir el bust masculí en línia\nGynectrol és una pastilla meravellosa per a la supressió de la mama masculina i també la reducció de la dimensió del bust masculí. Amb la infinitat de testimonis positius disponibles i també investiga que l’assistència, és evident exactitud l’eficàcia d’aquest producte. Innombrables estudis d’investigació revelen que té la capacitat d’augmentar la seva possibilitat de pèrdua de pes total, els graus més baixos de cortisol, la testosterona augmentant i també tenen un efecte de càrrega de la pèrdua de greix termogènic en el cos del turbo.\nGynectrol té la capacitat de fer això amb la llista d’ingredients d’alta qualitat com la teobromina, Sclareolides, i també de crom. Si desitja de forma segura i eficient també desfer dels seus pits masculins, és Gynectrol els productes més eficaços que es poden utilitzar. Si desitja per ordenar Gynectrol, a continuació és el preu de Gynectrol en línia:\nOrdenar pastilles naturals per reduir mama masculí disponible en línia a La Massana Andorra


Astic mol perduda - Preguntes i Respostes | Preparats, Llestos, Universitat\nm'agradaria fer algo relacionat amb les ciències però les mates sem donen fatal llavors ja ho puc descarta perque a batcillerat si fax el científic ho passare bastant malament. També crec que el batxillerat humanístic mel trauria bé, osigui que nom costaria tant. Després he fet molts tests i em surt que el que més seria administració d'empreses que bueno bé però tinc molt clar que de gran vull continuar vivint on visc i aqui no crec que això tingui molta sortida igual que ser advicada o periodista que m'atreu però per a mi es molt important no viure en una gran ciutat ni fer molts kilometrea cada dia.\nGràcies, espero la vostra resposta!\nCreiem que necessites trencar amb un parell de prejudicis que tens que creiem que et dificulten la decisió de què estudiar. És a dir:\nD'una banda, volem que sàpigues que és possible començar un batxillerat en el qual faràs una assignatura que et costa. Simplement, planta-li cara! Aprofita aquest estiu per estudiar matemàtiques i, quan comencis 1r de batxillerat, demana ajuda a algú de 2n i fes classes particulars! No li has de tenir por, tot és qüestió de l'esforç que li posis!\nD'altra banda, ara creus que no vols viure en una ciutat gran ni moure't massa amb transport públic o vehicle propi, però qui sap què pensarà la "tu" del futur? No sabem on vius i potser es tracta d'una localitat petita amb poques possibilitats, però has d'obrir la teva perspectiva i pensar, per exemple, en la teva comarca. Segur que hi ha un munt d'empreses i institucions on podries treballar havent cursat periodisme, dret, ADE o una carrera de ciències!\nEsperem que puguis trencar amb aquestes idees preconcebudes i que puguis decidir sense por i deixant-te portar pel que més t'agradi! :)\nEt deixem uns quants recursos que esperem que et serveixin:\nCom triar tipus de batxillerat?\nEls 10 imprescindibles per estudiar...\nQuè s'aprèn a cada grau i sortides professionals\nPla d'estudis Periodisme\nPla d'estudis Biologia\nPla d'estudis Biotecnologia


GXS Telecom obre botiga i punt d’atenció al centre de Solsona\nGXS Telecom, l’operadora cardonina de telecomunicacions, fa un pas més en el seu pla d’expansió a la Catalunya Central amb l’obertura d’una botiga i punt d’atenció al client a Solsona. L’empresa ha escollit el carrer Castell, situat al centre històric de la capital solsonina per ubicar-hi la seva botiga de referència per als clients de Solsona i de la comarca. La inauguració es farà el dia 12 al migdia en un acte amb animació obert a tothom.\nOficina de Guixés a Cardona\n‘Una excel·lent ubicació i que posa de manifest que es tracta d’un territori estratègic en el procés de creixement que hem posat en marxa’ destaca Josep Garcia, gerent de Guixés Grup i president de l’Associació d’Empresaris de Cardona. Des de la nova botiga GXS Telecom donarà servei específic al\nSolsonès i oferirà serveis de fibra, telefonia fixa i mòbil i televisió digital així com d’altres serveis exclusius a Solsona.\nL’empresa celebra el seu establiment a Solsona amb una campanya de promoció a uns preus molt competitius i ofertes de llançament. Així els clients que contractin el servei d’alta velocitat a la botiga del carrer Castell, fins a la Fira de Sant Isidre, gaudiran de 3 mesos gratuïts, des de la seva alta de fibra.\nGXS Telecom fa més d’un any que treballa per fer arribar la seva pròpia línia de fibra òptica a Solsona on s’ha completat un 30% del desplegament, una infraestructura llargament reivindicada pels ajuntaments i empreses de la zona. En l’actualitat, la xarxa d’última generació ja arriba als 3 polígons\nAmetllers, Pronisa i Olius i a la urbanització del Pi de Sant Just i s’està treballant per portar-la a Clariana del Cardener i a Santa Susanna.\nLa botiga de Solsona també serà una oficina d’atenció per als clients del municipi i de la comarca del Solsonès, de manera que s’ofereix una atenció ‘directa’ i ‘personalitzada’ als abonats i a la resta d’habitants, remarca Pilar Rodellas, directora comercial de Guixés.\nL’establiment de Solsona, que ha suposat la creació de dos llocs de treball, és un salt endavant en el procés d’expansió que GXS Telecom ha iniciat al\nterritori i que ja l’ha portat a operar a Cardona, on té la seu central, Súria, Valls i Palà de Torroella.\nArxivat a: GXS TELECOM SOLSONA\nRamon Xandri assumeix temporalment les regidories d’Urbanisme, Obres i Serveis de l’Ajuntament de Solsona\nLa Biblioteca Carles Morató habilita una sala d’estudi de vuit places amb reserva prèvia\nEs restableix l’horari del cementiri municipal de Solsona


Premis `Apps per a tothom' - Terrassa Informa!\nInici » Notícies » Notícies Generals » Societat » Premis `Apps per a tothom’\n25 Octubre 2016 a 14:00\nPremis `Apps per a tothom’\nAl Casal Torreblanca de Sant Cugat\nLa setmana passada es va celebrar, al Casal Torreblanca de Sant Cugat del Vallès, la final del concurs “Apps per a tothom” i la cerimònia de lliurament de premis. La diputada de Benestar Social de la Diputació de Barcelona, Maite Fandos, va entregar el primer premi, dotat amb 3.000 €, aportats per la corporació, amb la voluntat de sumar-se a l’objectiu del concurs d’impulsar l’accessibilitat tecnològica i la creació de ciutats intel·ligents i humanes.\nFandos va destacar que els «premis posen en valor el compromís, la creativitat, el treball i la col·laboració entre la comunitat tecnològica, la ciutadania, les entitats socials i les administracions per fer possibles les smart cities, ciutats intel·ligents al servei de totes les persones». El primer guardó, lliurat per la diputada, va recaure sobre WhatsCine, un sistema d’accessibilitat audiovisual per a persones cegues i sordes.\nA més de la dotació econòmica, l’app guanyadora té un pas directe per a la gran final internacional de Smart City Hack que se celebrarà a Barcelona durant Smart City Expo World Congress, al novembre.\nLa regidora de Comunicació, Informació, Innovació i Govern Obert de l’Ajuntament de Sant Cugat, Joana Barbany, va lliurar el segon premi, dotat amb 1.500 €, i el president de COCEMFE Barcelona, Daniel-Aníbal Garcia, el tercer, dotat amb 500€.\nAquest concurs, per desenvolupar aplicacions mòbils accessibles i universals per a totes les persones, anava adreçat a desenvolupadors, empreses, emprenedors, startups i qualsevol persona que volgués contribuir a crear ciutats més intel·ligents i també més humanes. La convocatòria, oberta del 7 de setembre al 23 d’octubre, es va centrar en 4 reptes: mobilitat urbana, salut i benestar, turisme i cultura i ciutat col·laborativa.\nUn projecte per a tothom\nApps per a tothom està impulsat per COCEMFE Barcelona i l’Observatori de la Discapacitat Física i forma part de Smart City Hack (SCH), un projecte que promou arreu del món la implicació dels ciutadans en el disseny de la seva ciutat, mitjançant el desenvolupament de solucions tecnològiques. Amb aquest projecte, tots dos uneixen el seu esforç a fi que aquestes solucions facin les ciutats accessibles i inclusives per a tota la ciutadania.\nApps per a tothom compta amb la col·laboració de la Diputació de Barcelona ersones), l’Àrea Metropolitana de Barcelona, l’Ajuntament de Barcelona i el de Sant Cugat; amb el suport d’OCU i amb BLE, SlashMobility, Servimedia i PC Català com a media partners.\nSmart city Hack i Apps per a tothom impulsen el dret a l’accessibilitat mòbil i web mitjançant la col·laboració entre la comunitat tecnològica i els ciutadans per crear noves aplicacions i incorporar a les que ja existeixen els conceptes de disseny i accessibilitat universal. El repte s’incardina entre dues grans metes: d’una banda complir amb els objectius de la Convenció de les Nacions Unides per als drets de les Persones amb Discapacitat, i d’altra, contribuir a millorar la xarxa mundial de smart cities, incorporant-hi el concepte de human cities.\n#app #cocemfe #DIBA #OCU #premis #sch\nCOCEMFE Catalunya s’incorpora a PIMEC


Si el permís o la llicència de conducció han estat expedits a Espanya, tindran validesa per tota la Unió Europea. Si s'han obtingut en un país aliè a la Unió Europea, s'haurà de canviar segons el cas a la Prefectura de Trànsit provincial corresponent.\nLa resta s'hauran de renovar cada cinc anys fins a complir els 65, i a partir d'aquesta edat cada tres. \nEdat mínima per a obtenir-lo: 15 anys (en vigència a partir de setembre de 2010; fins aleshores, 14 anys.) pdf\nPermís de nova incorporació a partir del 8 de desembre de 2009  Edat mínima per a obtenir-lo: 18 anys\n↑ DGT Nota de premsa de la DGT. Canvis setembre 2008\n↑ DGT Nota de premsa de la DGT. Canvis maig 2009\nIdentificació conductor per internet\nWeb oficial, amb animació sobre el tema\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Permís_de_conduir&oldid=22405523»


Posposat l'acte d'inauguració del BiciHub del 20 d'octubre - Barabara Educació\nPosposat l'acte d'inauguració del BiciHub del 20 d'octubre\nNotícia del 8 d’octubre:\nInaugurem el BiciHub!!! Ens acompanyes?\nEl proper dissabte 20 d’octubre, de les 11 a les 16 h, les cooperatives Biciclot i Barabara Educació us convidem a la inauguració del BiciHub, el centre de referència de la mobilitat sostenible i l’economia social a Barcelona, ubicat al carrer Pere IV número 58.\nDesprés d’un procés on hi han participat més d’una trentena d’entitats, organitzacions i col·lectius de l’economia social, s’han establert com a objectius per a l’equipament: impulsar la creació de nous serveis i activitats relacionades amb el món de la bicicleta, desenvolupar processos formatius professionalitzadors i generar coneixement en l’àmbit de la mobilitat sostenible.\nL’activitat començarà a les 11 del matí amb l’inici de les portes obertes que permetran visitar tot el complex fabril de Can Picó, on s’insereix el BiciHub. Amb motiu de la inauguració s’ha preparat una exposició d’il·lustracions originals del llibre “Poble Nou. Atlas ilustrado de un barrio industrial”, de l’artista Lapin, veí del barri (aquesta exposició es podrà visitar fins al 28 d’octubre, coincidint amb la celebració del 48h Open House Barcelona). Al carrer Pamplona s’instal·larà un “Mur de desitjos”, on les persones assistents podran escriure les seves idees sobre el nou espai. Mentrestant, els més menuts podran gaudir d’un circuit d’habilitats en bicicleta.\nA les 12 h es realitzarà l’acte oficial d’inauguració del BiciHub amb representants polítics de l’Ajuntament de Barcelona, de la Generalitat de Catalunya i de les entitats impulsores del BiciHub. Durant l’acte es compartiran els resultats del procés participat que ha servit per delimitar el projecte marc del BiciHub, juntament amb les dades de participació. A continuació, a les 13 h, arribarà el torn de la música amb els ritmes ballables de la formació barcelonina Ciutadella Sons. Després de fer un beure i gaudir de la música, a les 14.30 h s’oferirà una paella popular (caldrà reservar tiquets amb antelació, aquí).\nEl BiciHub vol esdevenir un centre de referència de proximitat, de barri i de ciutat, dedicat a la mobilitat sostenible en bicicleta i a l’Economia Social i Solidària. Un model de gestió comunitària com a proposta política que doni cabuda a totes les entitats, col·lectius i persones de Barcelona que apostin per la bicicleta com a eina de transformació. La inauguració del BiciHub culmina el procés de rehabilitació de l’edifici de Can Picó fruit de la cooperació entre l’esfera pública i l’esfera privada, completant una inversió total de 1.129.136 €, dels quals 800.000 els ha pagat l’Ajuntament de Barcelona i la resta els han posat les cooperatives Biciclot i Barabara Educació. Tot va començar el 2015, quan Biciclot va signar un contracte de cessió d’ús de l’edifici municipal per als pròxims trenta anys. Per la seva banda, la Generalitat de Catalunya, ha promogut el procés participat, per a definir el projecte marc del BiciHub i la seva governança.


Per una educació pública, laica i de qualitat\nEnviat per @icvarenys el Dij, 26/03/2015 - 10:20\nAquest és l'argumentari que el regidor d'ICV Arenys, Josep Antoni López va explicar al Ple d'aquest mes de març, en suport de la moció per donar recolzament que s'obri una tercera línia de P3 a l'escola Joan Maragall i reivindicant una educació pública laica i de qualitat.\nEl grup municipal d’ICV també donem suport a les 77 famílies que han triat pels seus fills iniciar l’escolarització a l’escola Joan Maragall i veuen que possiblement no totes ho podran fer.\nPerò també volem manifestar el nostre suport incondicional a l’escola pública que en els darrers anys s’ha vist enormement afectada per les retallades en educació imposades per les polítiques de dretes tant del govern de la Generalitat de Catalunya com el de l’estat espanyol.\nI si una majoria de famílies, exercint el seu dret a poder decidir quin model educatiu volen pels seus fills, han decidit triar una escola pública i laica serà per alguna cosa, i per tant les administracions, incloent-hi la nostra, hem de vetllar per respectar aquesta decisió dels pares. Si ells, lliurement han triat un model educatiu públic i laic pels seus fills, no els podem obligar a anar a una escola concertada i no laica. Amb l’educació dels nostres fills no podem jugar.\nNosaltres sempre hem sigut ferms defensors dels serveis públics essencials amb un accés universal i gratuït per tothom, i de bona qualitat. No permetem que per una decisió purament política això s’alteri com és el cas.\nA Arenys de Mar hem tingut episodis similars a l’actual (a la mateixa escola Joan Maragall o a l’institut dels Tres Turons) i la nostra memòria històrica ens diu que sempre els diferents governs municipals han aconseguit situar les demandes on toquen, atenent a les queixes i a les mobilitzacions de les famílies. I ara no pot ser menys.\nNosaltres hem volgut aportar cinc esmenes a la moció que es proposa des de la regidoria i que celebrem que tots els grups municipals hagin volgut compartir. És important que l’Ajuntament, com a institució més propera al vilatà es defineixi i sigui capaç de defensar la nostra escola pública triada per una majoria de les nostres famílies.\nPer tant, hem de lluitar i reclamar que no només es reobri la tercera línia de P3 a l’escola Joan Maragall, sinó també que es doti dels recursos necessaris per poder atendre com cal a aquests nens. En aquest sentit volem recordar que l’escola Joan Maragall ja disposa dels espais necessaris per disposar d’aquesta tercera línia i per tant, estructuralment, això no comporta una dificultat afegida.\nDonem molt de valor al fet que la carta a la qual es refereix la moció i dirigida al Sr. Director de Serveis Territorials (Sr. Josep-Vivent Garcia i Caurín) estigui signada pels pares afectats, però també tingui el recolzament d’entitats educatives com l’AMPA de l’escola Sinera, l’AMPA del Joan Maragall, l’AMPA de l’institut dels Tres Turons, organitzacions sindicals de mestres i estudiants i l’Assemblea Groga de l’Alta Maresme, cosa que significa que totes elles han estat capaces de mobilitzar-se en pocs dies per un objectiu comú i a les que volem agrair públicament la seva feina i el seu suport en aquest tema, i tal com diu la carta el seu compromís en defensa del dret d’accés a l’escola de gestió pública amb una ràtio de qualitat i sense un ideari privat.\nEn l'àmbit local, hem comprovat com l’opció de l’escola pública ha anat augmentant en les preferències dels pares en els darrers anys, ja sigui per un tema ideològic de les famílies o per la situació econòmica precària en la qual per desgràcia es troben moltes d’elles, tant és així que ja l’any passat a l’escola Joan Maragall es van fer 60 peticions per entrar a P3 quan només s’oferien 50 places. I també s’ha de dir que aquesta demanda de places públiques també s’ha incrementat des que existeix l’escola Sinera. Actualment, i tal com ens han manifestat alguns pares el fet de voler anar majoritàriament a l’escola Joan Maragall en part es deu a la seva ubicació més cèntrica a nivell del poble, cosa que facilita l’accés a moltes famílies, ja que encara no hi ha hagut un desplegament massa ampli de la població cap a la nova zona del Bareu, cosa que explicaria també en part la davallada de sol·licituds a l’Escola Sinera. Aquest fet i, com he dit que ens han comentat alguns pares, fa que per famílies que voldrien anar a l’escola Joan Maragall i no podran fer-ho pot suposar una càrrega econòmica quan, per exemple tinguin més complicat anar a buscar els nens al migdia i els hagin de deixar a dinar a l’escola.\nPer tots els motius exposats nosaltres donem suport a totes les accions que pugui fer el col·lectiu de pares i mares i les entitats educatives esmentades per tal d’assolir novament la tercera línia de P3 a l’escola Joan Maragall, cosa que donaria sortida al problema plantejat. Però també recolzarem a l’escola Joan Maragall i també a l’escola Sinera, com a escoles públiques, laiques i de qualitat que són, per tal que puguin tenir tots els recursos materials i humans necessaris per què l’educació dels nostres fills sigui la que volem. Nosaltres creiem en l’educació pública.\nDemanem al Ple de l’Ajuntament que sigui sensible a les peticions de la majoria de famílies d’Arenys de Mar que volen una educació pública i laica pels seus fills. I es posicioni fermament i exigeixi al Departament d’Educació la tercera línia de P3 a l’escola Joan Maragall. Que lluitem fins a on faci falta per aconseguir-ho perquè com ja he dit: amb l’educació dels fills no hi podem jugar!.


PSC creu que la "divisió entre JxCat i ERC els impedeix governar" i que la legislatura està "exhaurida" La República\nPSC creu que la “divisió entre JxCat i ERC els impedeix governar” i que la legislatura està “exhaurida”\nACN Barcelona.-El president del grup parlamentari del PSC-Units, Miquel Iceta, ha assegurat aquest dilluns que la legislatura està “exhaurida” i que la divisió entre JxCat i ERC els “impedeix governar”. […]\nACN Barcelona.-El president del grup parlamentari del PSC-Units, Miquel Iceta, ha assegurat aquest dilluns que la legislatura està “exhaurida” i que la divisió entre JxCat i ERC els “impedeix governar”. En una intervenció al ple, Iceta ha emplaçat el president de la Generalitat, Quim Torra, a avaluar si val la pena continuar governant amb “aquestes condicions” o bé si cal apel·lar a la “voluntat popular” i convocar eleccions. El socialista ha dit que Torra ha perdut la condició de diputat per haver desobeït la JEC en període electoral de forma “pública” i “notòria”, tot i això ha reconegut que manté el càrrec de president de la Generalitat. “Això ja no aguanta més”, ha conclòs Iceta.


El sexisme a la premsa esportiva – Deontologia Periodística\nEl sexisme a la premsa esportiva\nPublicat el 8 Març, 2017 8 Març, 2017 by deontologiaperiodisticaupf\nAutora: Montse Sellarès\nA dia d’avui, el sexisme informatiu continua sent una constant a la premsa esportiva. En el cas del panorama mediàtic espanyol, els principals diaris esportius (Marca, As, Mundo Deportivo i Sport) ofereixen un tractament sexualitzat, poc rigorós i diferenciat de les esportistes, fomentant l’estereotipització d’aquest col·lectiu i relegant-lo a un segon pla respecte els seus homòlegs masculins. Així, es vulnera el Principi de justícia del Tesaure de l’ètica periodística elaborat per Salvador Alsius, en el qual s’estipula la necessitat d’evitar un tractament sexista de la dona.\nPer corroborar-ho, ens centrem en la cobertura i tractament que els quatre mitjans esmentats van fer de l’Open Australia 2017, un torneig de tennis masculí i femení d’alt nivell que va disputar-se a Austràlia entre els dies 16 i 29 del passat gener.\nEn primer lloc i si efectuem una anàlisi quantitativa, destaquem que de 200 peces informatives publicades en els diaris esmentats, 162 feien referència a la competició masculina mentre que només les 38 restants tenien com a subjecte una tennista. El què deduïm d’aquestes xifres és que el seguiment del torneig femení va ser puntual i superficial. A més, els seus partits sovint van quedar camuflats entre la multitud de notícies sobre la competició masculina.\nAixí, es vulnera l’Article 7 de la Federació Internacional de Periodistes, segons el qual el periodista ha d’”evitar que es faciliti una discriminació propagada pels mitjans de comunicació i fonamentada especialment en la raça, el sexe,(…)”.\nEn segon lloc i centrant-nos en una anàlisi qualitativa de les notícies amb les tennistes com a protagonistes, els diaris esportius han efectuat un tractament sexual, discriminatori i irrespectuós de les esportistes. A tall d’exemple, és rellevant el tracte cossificador que va rebre la tennista Eugenie Bouchard a propòsit de la seva vestimenta. Amb titulars com el de l’As “Ciclón Bouchard: victoria 6-0 y 6-4 con un atrevito modelito”, el del Mundo Deportivo “Bouchard causa sensación con su sugerente modelito en el Open de Australia” o fins i tot el de La Vanguardia “Eugene Bouchard luce juego y modelito”, es va donar més rellevància a la “provocativa brusa blanca que permetia veure el ventre de la jugadora i la seva mini-faldilla” que a la victòria de la tennista canadenca. Així, s’ha vulnerat l’Article 12 del Col·legi de Periodistes de Catalunya, segons el qual el periodista ha d’”actuar amb especial responsabilitat i rigor en el cas d’informacions (…) que puguin suscitar discriminacions per raons de sexe (…)”.\nTambé són freqüents els comentaris sexistes a propòsit de l’aspecte físic, referències que contribueixen a una cossificació i sexualització de la dona. Per il·lustrar-ho, destaquem la notícia publicada el 30 d’octubre de 2016 al diari As “Cibulkova: la atracción total del tenis en 10 detalles y 10 fotos” després que la tennista eslovaca obtingués el seu primer títol a les WTA Final. El rotatiu no informa sobre l’èxit de l’esportista sinó que l’aprofita per oferir 10 detalls sensacionalistes i irrellevants sobre la seva vida personal acompanyades amb imatges on aquesta apareix nua. En aquest sentit, el rotatiu vulnera un dels principis de l’apartat Minimize harm de la Society of Professional Journalists (SPJ) segons el qual cal “evitar complaure a la curiositat morbosa”.\nImatge inclosa en “Cibulkova: la atracción total del tenis en 10 detalles y 10 fotos” publicat a l’As el 30 d’octubre de 2016\nPer últim i en relació a l’edat, en les notícies sobre les tennistes que sobrepassen els 30 anys sempre s’incloïa aquesta dada en el titular mentre que, per contra, no se li donava la mateixa rellevància en els seus homòlegs masculins (en escasses ocasions s’esmentava en el titular). Destaquem la notícia del Marca “Serena y Lucic, dos treintañeras en las semifinales del torneu”, la d’El Mundo Deportivo “Serena y Lucic, duelo de treintañeras al ataque” o la de l’As “Venus jugarà a sus 36 años la final de Australia con Serena”. El què destaca a propòsit d’aquesta última notícia és que Roger Federer de gairebé 36 anys es va trobar en la mateixa situació que Venus però la seva edat no va aparèixer ni en el titular de la notícia del seu pas a la final (“El pase a la final de Federer en ocho datos de leyenda”, As) ni quan va guanyar el torneig (“Federer gana a Nadal en un partido a cinco sets diez años después”, Mundo Deportivo). Així, es vulnera l’article 33 del Consell d’Europa, el qual dictamina que “els mitjans tenen l’obligació moral (…) de rebutjar tota discriminació per motius de sexe,(…)”, així com també el principi de l’apartat Truth de la SPJ, segons el qual cal “evitar estereotipar per raons de raça, gènere (…)”.\nNotícia de l’As publicada el 26 de gener de 2017\nDesprés de l’exposat, concloem que el periodisme esportiu de qualitat, seriós i lliure de sexisme és un repte per assolir. De fet, existeix una clara desavinença entre el masclisme de la premsa esportiva i el discurs oficial de caire ètic, inclusiu i responsable que adopten hipòcritament alguns dels diaris esmentats. Aquest paradoxisme assoleix la seva màxima expressió en una contraportada de l’As del passat setembre de 2016, la qual estava encapçalada amb un article d’opinió titulat “Hay que alejar del deporte a los intolerantes homófobos y machistas”. Amb tot, aquesta censura del masclisme, racisme i homofòbia contrastava de ple amb la imatge que apareixia just a la seva dreta corresponent al cos pràcticament nu amb les natges com a protagonistes d’una model colombiana.\nContraportada de l’As del 15 de setembre de 2016\nDavant d’aquest fet i ja per acabar, aportem algunes recomanacions estatals i internacionals pels mitjans esportius per tal de fomentar una informació esportiva lliure de sexisme. Entre ells, destaquem les tres següents:\nEl “Manifest per a la igualtat i la participació de la dona en l’esport” promogut pel Consell Superior d’Esports el 2009 recomana reflectir en els mitjans una imatge de la dona positiva, diversificada, exempta d’estereotips de gènere i com a model d’èxit personal, professional i social.\nL’informe “Esport i dones en els mitjans de comunicació” publicat pel mateix organisme suggereix “augmentar quantitativament la representació de l’esport practicat per dones, tant en els informatius com en els programes esportius i en les retransmissions” i també “evitar la utilització del cos de les esportistes com a reclam informatiu”.\n“El conjunt d’instruments de Montreal”, document resultant de la Conferència Mundial sobre la Dona i l’Esport de 2002 realitzada a Canadà, recomana “evitar les descripcions físiques que emfatitzin l’aparença física o tots aquells aspectes desvinculats del rendiment atlètic. Així, tal com es considera als atletes en funció de les seves qualitats atlètiques, el mateix hauria de succeir amb les atletes”.\nPodrem, doncs, parlar algun dia de periodisme esportiu ètic, seriós i igualitari?\nEtiquetat estereotips, gènere, Premsa esportiva, sexisme, tennis\nEntrada prèvia Retratar el patiment: el fotoperiodisme en els casos de maltractament animal\nEntrada següent “Nosaltres som un ‘pepito grillo’ del periodisme, una bona consciència però amb un impacte reduït”


Curs de Windows 7 a distància per Fundació Cecot Formació - educaweb.cat\nEl present manual introdueix a l'alumne en el coneixement i maneig de l'últim i més potent sistema operatiu de l'empresa Microsoft fins avui. Des del control de finestres, passant per la gestió d'usuaris i la tan important gestió d'arxius i carpetes, fins al treball amb algunes aplicacions integrades en el sistema; sense oblidar tots els sistemes de seguretat, permeten endinsar-se en el qual serà sens dubte el més difós sistema operatiu dels nostres ordinadors personals, tant en les llars com en els llocs de treball.\n1. El entorno Windows 7\n2. Explorador de Windows\n3. Aplicacions integrades a Windows 7\n6. Sistemes i seguretat\nTreballadors de qualsevol àmbit laboral que necessitin incorporar en els seus ordinadors l'últim i més potent Sistema Operatiu creat per l'empresa Microsoft, millorant d'aquesta manera la seva experiència enfront del PC i la seguretat de les seves dades.\nWindows 7 encara no ha rebut opinions\nCurs de Desenvolupament d'aplicacions web\nCurs tècnic de Desenvolupament d'aplicacions per a dispositius mòbils amb Android