Sistema - Wikisofia\n(del grec σύστημα, sýstema, compost de parts, derivat de syn, amb, i ístemi, establir: conjunt)\nEn general, conjunt d'elements en interacció (veg. text). La interrelació o interacció dels elements fa que aquests s'organitzin en un sistema o puguin ser considerats parts d'un sistema; la interrelació suposa també interdependència. Un sistema és una forma de «totalitat», sense ser estrictament un tot, o d'«organització», sense ser necessàriament un organisme. Segons el tipus d'elements, d'interacció i de totalitat resultant poden distingir-se moltes classes de sistemes: un organisme o una màquina, els cristalls, un termòstat, el sol i els seus planetes, l'estesa de vies fèrries d'un país i la xarxa hidroelèctrica, el llenguatge humà, el llenguatge formal, una teoria científica, una població, una cultura, l'ensenyament i fins a la mateixa societat i els seus valors són, o poden considerar-se com, diversos sistemes que comparteixen determinats isomorfismes, que els fan aptes per a ser estudiats per una teoria general dels sistemes. Si les relacions entre els components són estables, el sistema és denominat estàtic; si canvien amb el temps, dinàmic. Un sistema pot ser obert o tancat: sistema obert és el que, a més de mantenir parts interrelacionades, es relaciona també amb el medi ambient, una de les seves principals característiques és que suposa processos irreversibles: els organismes vius són, segons això, sistemes oberts (veg. text).\nEn la teoria del coneixement tradicional, de Descartes a Hegel, s'afirma que el saber, o la ciència, tendeix a consumar-se com a sistema. Així, Descartes i Spinoza desenvolupen un sistema filosòfic basat en la noció de substància, i Kant creu que la raó humana és «arquitectònica» i «sistemàtica» per naturalesa: tendeix a buscar la cohesió de tot el que coneix com si tot formés part d'un mateix sistema (vegeu la citació). Per a Hegel, la veritat només existeix com a sistema \nDesprés d'una reacció generalitzada de crítiques contra l'esperit de sistema de Hegel, entre les quals destaquen les de Kierkegaard i Nietzsche, sembla que ja no pot parlar-se, en principi, de pretensions sistemàtiques per a la filosofia.\nVeg. Arquitectònica, hilesistemisme.\n↑ El saber només és real i només pot exposar-se com a ciència o com a sistema.[...] La veritat només és real com a sistema.\nG.W.F. Hegel, Fenomenología del espíritu, FCE, México 1966, p.18, 19.\nObtingut de «https://www.wikisofia.cat/w/index.php?title=Sistema&oldid=58372»\nDarrera modificació de la pàgina: 1 oct 2018 a les 11:14.


Que tot Mallorca ho sàpiga – Notes i apunts\nQue tot Mallorca ho sàpiga\nPublicat el 6 Mai 2012 6 Mai 2012 per amadeu\nTot Mallorca sap que la primera mesura del batle de Bunyola, Jaume Isern, en (re)prendre possessió del càrrec va ser pujar-se el sou un 300% per ell i un altre tant pel seu palmanyolero amic Ildefonso; des d’aquell dia, n’Ildefonso en qüestió no ha tornat per l’ajuntament, ara ja, ni va als plens, però cobra.\nBé, per això sí que va sortir a la premsa, va tenir el seu minut de glòria mediàtica, va ser famós, tothom en va parlar, a Bunyola i fora de Bunyola. Tot Mallorca va saber de l’existència d’aquest batle, del nostre batle.\nTenim un batle per això, idò: per cobrar, i cobrar molt. Tenim un ajuntament per això, idò també: per pagar-li, a ell, i ara també, a través d’ORA; a ell, i a un caramull de deutors que reclamen fins a 3 milions d’euros, tot Mallorca ho sap.\nEl que ningú no sap és què pensa el batle-que-tot-ho-cobra, i el PP local, sobre el tancament de l’hospital Joan March, el de Caubet, el de Bunyola, que dóna feina a més de 100 famílies bunyolines. No deu cobrar per pensar, o si pensa, no ho diu, i si ho diu, tampoc fa res al respecte. Potser no cobra suficient, potser necessita qualque incentiu extra per millorar el seu rendiment en aquest aspecte.\nJo entenc que un batle hi és per això: no per cobrar, vull dir, sinó per donar la cara pel seu poble en un moment crític com ho és aquest, quan molts bunyolins poden quedar al carrer, sense feina. Els batles, generalment, se solen barallar amb les administracions superiors per obtenir grans inversions pel seu municipi, que donin feina i deixin doblers al poble: és el que argumenta i repeteix el pesat batle de Campos per poder destrossar es Trenc, per exemple. El batle de Bunyola també ho fa: defensa l’hotel d’es Trenc per damunt de tot.\nAixí van les coses: els bunyolins pagam 50.000 € l’any al batle de Bunyola perquè defensi les inversions a un altre municipi, i calla en defensar les que ja hi ha al seu poble. Es preocupa de la feina dels campaners i se’n refot de la feina dels bunyolins. No se’n refot del sou que els bunyolins li paguen, però.\nTenim un batle o un delegat del PP, un moneot de ventríloc a qui en Bauzá li fa dir allò que vol, i calla allà on no toca? Bunyola, ahir va quedar clar, està molt preocupada pel futur del Joan March, per la feina dels seus treballadors, per l’assistència dels seus pacients. Una protesta així no l’hauria d’haver organitzada EOB ni cap partit de l’oposició, ni ningú més que l’Ajuntament en ple, amb el seu batle el primer de tots. Bunyola ahir va fer història sortint a defensar-se amb més gent que mai: però ell no hi era, lluny del poble i de la seva gent, dels seus problemes, de la seva història, del seu futur.\nPreocupant és, idò, el silenci administratiu del nostre primer regidor davant la magnitud del desastre: si un ajuntament i un batle no ens serveixen per això, per què serveixen? Simple i senzill, tal com van les coses fins ara: per cobrar; i cobrar molt, i ja està.\nQue tot Mallorca ho sàpiga.\nPosted in BunyolaEtiquetat Bauzá, Bunyola, Caubet, Jaume Isern


Alguna cosa que heu de saber sobre la neteja de l'historial de YouTube - Youtube\nSomething You Must Know About Clearing Youtube History\nTot el que cerqueu o mireu a YouTube forma part de l'historial de YouTube. (MiniTool Movie Maker, un editor de vídeo fàcil d'utilitzar publicat per MiniTool .) Què passa si hi ha alguns registres d’història que no voleu que altres vegin? Aquesta publicació us explicarà com esborrar l'historial de YouTube.\nDesar allò que cerqueu i mireu a YouTube té per objectiu oferir comoditat als usuaris. Tot i això, també aporta una altra pregunta. És possible que altres usuaris vegin el vostre historial de YouTube de manera intencionada o no. Com evitar-ho? Llegiu aquest post i trobareu la solució.\nQuant a l'historial de YouTube\nHi ha dos tipus d'historial de YouTube:\nHistorial de cerques de YouTube: Consulteu o suprimiu el que heu cercat prèviament a YouTube comprovant l'historial de cerques.\nHistorial de visualitzacions de YouTube: Facilita la cerca de vídeos que heu vist recentment. També s’utilitza per recomanar vídeos que us poden interessar en funció del vostre historial de cerques. Hi ha dues opcions: la primera és Esborreu l'historial de visualitzacions , el que significa buidar l’historial de visualitzacions anterior i això sí Posa en pausa l'historial de visualitzacions , el que significa que els vídeos que mireu no es mostraran a l'historial i no s'utilitzaran per millorar les recomanacions de vídeos.\nNota: Si heu aturat l’historial de visualitzacions de YouTube, el navegador web continuarà emmagatzemant les pàgines web de YouTube que heu vist al vostre historial de navegació. Per descomptat, això no s'aplica si mireu vídeos de YouTube en una aplicació.\nLa raó per esborrar l'historial de YouTube\nCom tots sabem, qualsevol cosa que cerquem o veiem a YouTube forma part de la història de YouTube. En general, altres usuaris no poden veure el nostre historial. Tot i això, això no significa que la nostra navegació sigui completament confidencial. Si accedim al nostre Comptes de YouTube en un ordinador compartit o al dispositiu d'una altra persona, altres poden comprovar el nostre historial sense els nostres permisos.\nEl que és pitjor, els altres usuaris rebran recomanacions de vídeo i de cerca rellevants segons el nostre historial. Per tant, per evitar situacions tan vergonyoses, escollirem esborrar l'historial de YouTube i evitar que aquestes recomanacions apareguin a YouTube.\nCom esborrar l'historial de YouTube?\nEn una aplicació de telèfon mòbil:\nObriu primer la vostra aplicació de YouTube.\nToqueu la icona del perfil a l'extrem superior dret i seleccioneu Configuració .\nSota Història i privadesa , premeu Esborrar l'historial de cerques o bé Esborreu l'historial de visualitzacions .\nConsell: Proveu d'utilitzar Mode d’incògnit de YouTube si voleu veure alguns vídeos vergonyosos i espero que ningú ho sàpiga. Aquesta funció és nova i només està disponible a l'aplicació Android.\nEn un ordinador:\n1. Aneu a https://www.youtube.com i inicieu la sessió al vostre compte.\n2.Click Història opció per introduir el vostre Historial de YouTube pàgina.\n3.Select Mireu la història o bé Historial de cerques i feu clic a ESBORRAR TOTA LA HISTORYRIA DE LA MIRADA o bé ESBORRAR L'HISTORIAL DE CERQUES opció.\nAlguna possibilitat de recuperar l'historial de Youtube suprimit?\nAlgunes persones pensen que no hi ha manera de recuperar l'historial suprimit de YouTube. De fet, hi ha una manera. Si suprimiu l'historial a YouTube, ja no es mostrarà l'historial a l'aplicació YouTube ni al vostre compte de YouTube. Però es mantindrà a la ACTIVITAT DE GOOGLE . Ara vegem els passos específics.\nObriu la configuració del compte de Google.\nAixeta Informació personal i privadesa i desplaceu-vos cap avall fins a La meva activitat .\nAquí es mostrarà tot el que heu fet des que vau iniciar la sessió al vostre compte de Google. Totes les cerques que heu fet i els vídeos que heu vist es poden trobar aquí.\n5 maneres principals de corregir el BSOD Volsnap.sys en iniciar Windows 10/8/7 [Notícies MiniTool]\nCom es corregeix la pantalla negra de l'ordinador portàtil HP? Seguiu aquesta guia [Consells MiniTool]\nQuatre discs SSD discs externs rendibles per a Xbox One [MiniTool News]\n7 millors llocs gratuïts per compartir música per promocionar la vostra música\nCom desbloquejar Adobe Flash Player (Chrome / Firefox / Edge / IE / Safari)\ncom canviar la unitat en cmd\nper què el ratolí es desplaça tot sol?\ntallafocs d'aplicacions de bloqueig de Windows 10\nel controlador Xbox de Rocket League no funciona\nWindows 10 del menú de tasques de l'usuari avançat


SITC 2013 – Newsletter Costa Brava\nNotícia del Butlletí Abril 2013\nEls catàlegs de la Ruta del Vi DO Empordà i de Natura i Turisme Actiu es presenten al SITC 2013\nDel 19 al 21 d’abril, el sector turístic gironí va promocionar i difondre al Saló Internacional de Turisme a Catalunya, des de l’estand de Catalunya, l’oferta turística de les destinacions gironines entre el públic final i professional que va assistir al saló.\nA l’estand de Catalunya, el Patronat de Turisme disposava d’un espai promocional de la marca Costa Brava i, dins l’espai Pirineus de Catalunya, un altre de la marca Pirineu de Girona, des dels quals va atendre professionals i públic final per tal d’informar-los i orientar-los sobre les novetats en l’oferta turística de la destinació. Al Saló s’oferien dues noves publicacions que ha editat el Patronat de Turisme recentment: una és el catàleg de la Ruta del Vi DO Empordà i, l’altra, el catàleg de Natura i Turisme Actiu de la Costa Brava i el Pirineu de Girona.\nCom a novetat —i amb gran èxit d’acollida per part dels visitants al saló— en aquesta edició, davant l’estand de Catalunya, es va instal·lar una secció gastronòmica anomenada «Costa Brava i Pirineu de Girona: un tast per als sentits» on els visitants van poder degustar i comprar productes alimentaris. En aquest espai hi havia una quinzena de participants entre destinacions municipals, restauradors, productors i col·lectius de cuina gironins, i també un espai promocional de la Ruta del Vi DO Empordà. Concretament, la població de Sant Feliu de Guíxols va estar representada per restauradors; Palamós, per Palamós Gastronòmic; Alt Empordà i Baix Empordà, per productes de l’Empordà; la Garrotxa, pel col·lectiu Cuina Volcànica; l’Escala, per les anxoves de l’Escala; Cadaqués, pels taps de Cadaqués; Girona, pel col·lectiu de cuina Girona Bons Fogons; Sils, per La Cuina a Sils; Salt, per les Cuineres de Salt; Tossa de Mar, per Tossa Dolça; Ruta del Vi DO Empordà, per degustacions i venda de vi de cellers membres de la Ruta, entre d’altres.


Èxit de convocatòria i participació a la VII Jornada de Fisioteràpia en Geriatria - Col·legi de Fisioterapeutes de Catalunya\nComunicació > Gabinet de comunicació > Notícies > Èxit de convocatòria i participació a la VII Jornada de Fisioteràpia en Geriatria\nÈxit de convocatòria i participació a la VII Jornada de Fisioteràpia en Geriatria\nMés de 300 fisioterapeutes van participar dissabte a la VII Jornada d’Abordatge pràctic de Fisioteràpia en Geriatria que, organitzada pel Col·legi de Fisioterapeutes de Catalunya (CFC), va celebrar-se al Centre de Convencions Internacional de Barcelona. La necessitat de fomentar la col·laboració interdisciplinària a l’hora d’atendre els pacients va ser l’element central de la Jornada, amb la participació, com a ponents, de fisioterapeutes, podòlegs, gerontòlegs, terapeutes ocupacionals i logopedes.\nLa inauguració de la Jornada, a partir de les 9 del matí, va comptar amb la presència de Pau Sánchez Ferrín, director del Pla Director Sociosanitari de la Direcció General de Planificació en Salut del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya; de Fidel Sust, president de la Societat Catalano-Balear de Fisioteràpia, i de Manel Domingo, degà del CFC.\nEn el seu torn de paraula, Pau Sánchez Ferrín, en nom del Departament de Salut de la Generalitat, va elogiar que la Jornada apostés pel treball interdisciplinari, en entendre que és un element clau en l’atenció al pacient en geriatria. El representant de la Generalitat també va destacar la importància del fisioterapeuta en l’atenció geriàtrica des de ja fa molts anys, alhora que va remarcar la necessitat de fer passes endavant en pro d’una millor qualitat assistencial.\nAl llarg de la seva intervenció, Fidel Sust va fer una defensa ferma de les bondats de la interdisciplinarietat en el camp de la salut. Tot i confessar que la seva especialitat com a fisioterapeuta no és, en cap cas, la geriàtrica, Fidel Sust va voler incidir en la manera com les fronteres entre disciplines s’estan modificant: “fa pocs anys era difícil d’imaginar que hi hauria tanta gent gran que faria activitat física, i avui és cada dia més freqüent veure’n que fan esport de manera quotidiana”.\nPer la seva part, Manel Domingo va fer una reivindicació del prestigi de la Fisioteràpia geriàtrica, en entendre que “sovint hi ha qui pensa que fer atenció geriàtrica en Fisioteràpia és una tasca senzilla, però en cap cas és així”. En conseqüència, Domingo va afirmar que “la geriatria no és un lloc de pas, necessitem gent potent dins l’àmbit i fer-nos visibles”.\nPel que fa a les diferents ponències, la primera intervenció va correspondre a la prestigiosa gerontòloga Lourdes Bermejo, que va fer una defensa aferrissada de l’Atenció Centrada a la Persona (ACP) fins al punt de reclamar “una revolució cultural que ens porti a prestar un exercici professional més complex, més exigent i més responsable”.\nLa segona ponència de la Jornada va anar a càrrec de la diplomada en Fisioteràpia i llicenciada en Psicologia Loel·la Martín Piccola, que va parlar de "la necessària comunicació” entre el neuropsicòleg i el fisioterapeuta dins de l'equip interdisciplinari a les residències de la tercera edat. En tercer lloc, va ser el torn del podòleg Joan Térmens, que va fer una aproximació podològica al peu en geriatria.\nLa Jornada va seguir desenvolupant-se al llarg del matí amb les intervencions de la logopeda Natàlia Talleda amb la ponència "Trastorns de la comunicació: Una visió pràctica" i de Diana de la Peña amb "La Basale Stimulation® com a element d'unió en l'equip interdisciplinari".\nAl llarg de la tarda es van programar diverses masterclass a càrrec dels ponents, i la celebració d’una última ponència “Efecte d'un programa d'Intervenció Assistida amb Gossos en persones majors de 65 anys amb trastorns de l'aparell locomotor", a càrrec de Carles Casanova, Maylos Rodrigo i Belén Malla.\nLa cloenda de la Jornada va anar a càrrec, com és habitual, de Ramon Aiguadé, tresorer del CFC i vicepresident del Consejo General de Colegios de Fisioterapeutas. Aiguadé va destacar l’alt nivell exhibit pels ponents, alhora que va mostrar-se feliç per l’interès creixent que existeix al voltant de la Fisioteràpia geriàtrica, com ho va evidenciar l’elevada assistència i participació a la Jornada de dissabte passat.\nPodeu veure imatges de la Jornada aquí


El Roc Negre és una muntanya de 2.456.6 metres daltitud del límit entre les comunes de Censà, Mosset i Noedes, tots tres de la comarca del Conflent, la Catalunya del Nord. És a prop de lextrem sud-oest del terme de Mosset, al nord-est del de Cens ...\nEl Pic de Portapàs és una muntanya de 1.795.7 metres daltitud del contrafort oriental de la Serra de Madres situat en el termenal de les comunes de Mosset, Noedes i Orbanyà, tots tres de la comarca del Conflent, la Catalunya del Nord. És la zona ...\nEl Roc de les Quaranta Creus és una muntanya de 1.356 metres daltitud del límit dels termes de les comunes de Mosset, de la comarca del Conflent, la Catalunya del Nord, i de Rabollet, la Fenolleda, Occitània. És la zona nord-est del terme de Moss ...\nEl Puig del Rocater és una muntanya de 1.589.3 metres daltitud del límit dels termes de les comunes de Mosset i Orbanyà, tots dos de la comarca del Conflent, la Catalunya del Nord. És la zona sud-oest del terme de Mosset i al nord del dOrbanyà. É ...\nEl Pic del Rosselló és una muntanya de 1.313.7 metres daltitud del terme de la comuna de Mosset, de la comarca del Conflent, la Catalunya del Nord. És la zona nord-est del terme de Mosset, molt a prop del triterme amb Molig, també del Conflent, i ...\nEl Pic del Torn és una muntanya de 1.631.4 metres daltitud del límit dels termes de les comunes de Mosset i Orbanyà, tots dos de la comarca del Conflent, la Catalunya del Nord. És la zona sud-oest del terme de Mosset i al nord del dOrbanyà. És al ...\nLa Casa del 36 del Carrer de Sant Jaume és un edifici de la vila de Vilafranca de Conflent, la comarca daquest nom, de la Catalunya del Nord. Està situada en el número 34 del carrer de Sant Jaume, en la parcel la cadastral 179, en el sector sud-o ...\nLa Casa Alazet és la casa del número 58 del Carrer de Sant Joan de la vila de Vilafranca de Conflent, de la comuna del mateix nom, la comarca del Conflent, de la Catalunya del Nord. Està situada a llevant del centre de la vila, en el número 58 de ...\nLa Casa Autié és una casa de la vila de Vilafranca de Conflent, de la comuna del mateix nom, la comarca del Conflent, de la Catalunya del Nord. Està situada la Plaça de lEsglésia, al nord-oest de lesglésia de Sant Jaume, al límit del que antigame ...\nLa Casa Carreres és un edifici medieval de la vila de Vilafranca de Conflent, de la comuna del mateix nom, la comarca del Conflent, de la Catalunya del Nord. Està situada en el sector nord-est de la vila, en el número 75 del carrer de Sant Joan, ...\nLa Casa Deixona és la casa del número 4 - 4 bis del Carrer de Sant Jaume de la vila de Vilafranca de Conflent, de la comuna del mateix nom, la comarca del Conflent, de la Catalunya del Nord. Està situada al començament del Carrer de Sant Jaume, a ...\nLa Casa Masdéu és una casa medieval de la vila de Vilafranca de Conflent, de la comuna del mateix nom, la comarca del Conflent, de la Catalunya del Nord. Està situada al centre de la vila, als números 28 i 30 del carrer de Sant Joan, a prop de la ...\nSant Andreu de Bell-lloc fou lesglésia parroquial, romànica, del poble de Bell-lloc, del terme comunal de Vilafranca de Conflent, la comarca del Conflent, de la Catalunya del Nord. És situada a prop de lextrem nord del terme de Vilafranca de Conf ...\nSant Esteve de Campelles, de vegades anomenada de Bell-lloc, fou lesglésia, romànica, del poble de Campelles, del terme comunal de Vilafranca de Conflent, la comarca del Conflent, de la Catalunya del Nord. És situada al sector nord del terme de V ...\nSant Pau del Claustre, ara desafectada, fou la capella del cementiri de la vila de Vilafranca de Conflent, la comarca del Conflent, de la Catalunya del Nord. Era situada al costat oest del claustre del cementiri de Vilafranca de Conflent, a ponen ...\nSant Lluís Rei del Fort Libèria és la capella del Fort Libèria, del terme comunal de Vilafranca de Conflent, la comarca del Conflent, de la Catalunya del Nord. És situada a linterior del Fort Libèria, situat damunt i al nord de la vila.\nAransa és una estació desquí nòrdic situada al poble dArànser, al municipi de Lles de Cerdanya. El refugi es troba la zona del Fornell. Envoltada per les muntanyes de la Tossa Plana de Lles i el Pic de Sirvent, es troba la conca on desaiguen els ...\nLles, o Lles Estació dEsquí i Muntanya, és una estació desquí nòrdic situada al municipi de Lles de Cerdanya. El refugi es troba la zona del Cap del Rec. La creua el torrent de lOrri on desaigua lestany de lOrri la falda de la Tossa Plana de Lles ...\nSant Joan de lErm és una estació desquí de fons, situada més amunt de la vall de Castellbò, al terme de Montferrer i Castellbò. El 1959 shi va inaugurar un nou santuari, aquest al vessant que mira a Castellbò, a 1.690 metres daltitud, prop de la ...\nTuixent - la Vansa és una estació desquí nòrdic, també conegut com a esquí de fons, que es troba al Pla de lArp, al vessant de lAlt Urgell del massís del Port del Comte, dins els municipis de La Vansa i Fórnols i de Josa i Tuixén. Lestació i les ...\nEl Palauet Albéniz o Pavelló Reial de Montjuïc és un palau construït el primer quart del segle xx, situat la muntanya de Montjuïc de Barcelona, prop de lEstadi. Sol ser la residència del rei dEspanya en les seves visites oficials la ciutat i suti ...\nEl Reial Alcàsser de Madrid fou un edifici de Madrid situat a lindret on actualment es troba el Palau Reial de Madrid. Dorigen una fortalesa musulmana, amb la conquesta de vila es convertí en alcàsser i posteriorment serví com a residència dels H ...\nLa Residència Reial de La Mareta, a lilla canària de Lanzarote, és una de les residències de la Família Reial Espanyola. La seva titularitat i gestió correspon a lens públic Patrimoni Nacional, que gestiona els béns de lEstat al servei de la coro ...\nEl palau March és un edifici situat al centre històric de Palma, prop de la Seu i al costat del Palau de lAlmudaina i als costat del Parlament de les Illes Balears, edifici que havia estat seu del Cercle Mallorquí. Fou projectat per larquitecte m ...\nEl palau dAlarcó, situat la plaça de la Trinitat, al centre històric de la localitat de Xàtiva, la comarca de la Costera, País Valencià, està declarat Bé dinterès cultural, amb número danotació ministerial RI-51-0004465 i data de la disposició de ...\nEl Palau de la Festa és un edifici multifuncional de Castelló de la Plana. Va ser inaugurat en 2011 i va substituir La Pèrgola del Parc Ribalta com a espai que acull tots els esdeveniments relacionats amb el calendari festiu de la ciutat que requ ...\nEl Palau de Nolla o Palauet de Nolla - també conegut com a Villa Yvonne - és un palauet situat a Meliana. Destaca per haver-hi format part duna secció de lempresa de mosaics Nolla. Construït a finals del segle XVII, ha patit nombroses modificacio ...\nEl Palau dels Marquesos de Rubalcava o Palau Rubalcava és un palau oriolà que antigament era propietat de la família Sagredo Bassieres i Heredia, marquesos de Ruvalcaba. En la dècada de 2010, va ser adquirit per lajuntament dOriola, actual propie ...\nEl palau del Marqués de Montortal, també conegut com el palau de la Marqueseta, arran dels "successos" de la Guerra del Francés, situat a Carcaixent, es va construir cap a lany 1780 i va ser reformat lany 1850. Ledifici consta de planta baixa, pl ...\nEl Palau de la Civilització Italiana, també conegut pel nom de Palazzo della Civiltà del Lavoro o senzillament pel de Colosseu Quadrat per la seva forma arquitectònica, és un edifici situat la ciutat de Roma, més exactament a lEUR. És una icona d ...\nEl 1657, el comerciant Donato Gambirasi de Bèrgam va comprar els terrenys a les proximitats de lEsglésia de Santa Maria della Pace. Del 1658 al 1660, es va construir un palau segons els plànols de larquitecte Giovanni Antonio de Rossi. La propiet ...\nLedifici va ser construït entre 1883 i 1886 per lúltim descendent de la família romana dels Massimo, el sacerdot jesuïta Massimiliano Massimo, en terrenys que pertanyien la família; va encarregar la construcció a larquitecte Camillo Pistrucci. La ...\nCa Da Mosto és un palau del segle XIII i ledifici més antic del Gran Canal de Venècia. Subica al sestiere de Cannaregio, la façana dóna al canal i està prop del Pont de Rialto. Modificat moltes vegades, conserva una interessant façana destil vène ...\nCa Foscari o Palau Foscari és un palau gòtic la ciutat de Venècia del sestiere de Dorsoduro la part exterior del revolt més ampli del Gran Canal. Construït el 1452 per ordre del dux Francesco Foscari, actualment és la seu de la Universitat Ca Fos ...\nCa Rezzonico és un antic palau de Venècia del segle xvii, on actualment salberguen les col leccions de lanomenat. Es troba al sestiere de Dorsoduro.\nEl Palau Contarini del Bovolo és un petit palau de Venècia, molt conegut per la seva escala de caragol exterior, que té un gran nombre darcs, i que és coneguda com la Scala Contarini del Bovolo. El palau data del segle xv i, pel que sembla, es tr ...\nEl Palau Ducal situat a lextrem oriental de la plaça de Sant Marc, és un dels símbols de la glòria i el poder de Venècia. Edifici destil gòtic, les seves dues façanes més visibles miren cap la llacuna de Venècia i la plaça de Sant Marc. El palau ...\nEl Palazzo Labia és un palau barroc situat al sestiere Cannaregio, a Venècia, Itàlia. Construït entre els segles xvii i XVIII, és un dels últims grans palazzi de Venècia. Poc conegut fora dItàlia, és famós pel seu notable saló de ball decorat al ...\nLa Scuola Grande de San Marco es troba a Venècia, a tocar de lesglésia de Santi Giovanni e Paolo, al campo del mateix nom. Ledifici presenta una bella façana renaixentista. Aquesta scuola era una de les "sis grans" de Venècia. La seva història co ...\nEl Palais-Bourbon és ledifici on hi ha lAssemblea Nacional Francesa, la riba esquerra del Sena, al costat del Pont de la Concorde i de la Place de la Concorde.\nEl Palau de les Teuleries va ser un palau situat a París, a França, lun dels més importants de la monarquia francesa. Va ser manat construir per Caterina de Mèdici lany 1564 i fou destruït en un incendi el 1871. El seu nom té lorigen en les teule ...\nL antic palau del Trocadéro a París, al 16è districte, era una construcció de tendència eclèctica, dinspiracions moresca i neobizantina. Ha estat concebut pels arquitectes Gabriel Davioud i Jules Bourdais per a lExposició universal de París de 18 ...\nL Admiralty House, a Londres, fou dissenyada per Robert Taylor i el seu protegit Samuel Pepys Cockerell i inaugurada el 1786. Construïda a instàncies de lalmirall Lord Howe, First Lord of the Admiralty el 1782-83, era la residència oficial dels p ...\nAlexandra Palace és un espai històric doci, cultura i entreteniment, situat a lAlexandra Park, al nord de la ciutat de Londres, entre els districtes de Muswell Hill i Wood Green. La seva construcció es va acabar lany 1873, i només poques setmanes ...\nLa Casa del Banquet o Banqueting House és lúnic edifici que subsisteix lantic Palau de Whitehall, que va resultar assolat per un incendi el 1698. Es troba al final del carrer Whitehall prop de Trafalgar Square, a Londres. És un edifici amb protec ...\nClarence House és una residència de la família reial britànica a Londres, concretament al popular The Mall londinenc. Actualment és la residència oficial del Príncep de Gal les i de la Duquessa de Cornualles. Construït entre lany 1825 i 1827 sota ...\nEl palau de Kensignton és una de les més importants residències reials a Londres de la Família Reial britànica. Entre altres membres de la Família Reial, les desaparegudes princeses Margarida del Regne Unit i lady Diana Spencer, el príncep Miquel ...\nEl Palau de Buckingham és la residència oficial de la reina Elisabet II del Regne Unit a Londres. A més a més, és el principal espai on es desenvolupen les activitats oficials de la Família reial britànica entre les quals destaquen les obligacion ...\nEl Palau de Saint James és la residència reial més antiga de la ciutat de Londres. Saint James és al Mall londinenc, just al nord de Saint James Park i al costat de Clarence House. El rei Enric VIII dAnglaterra ordenà la construcció duna residènc ...


AMPA de l'Escola Progrés » DIUMENGE HEM D’ANAR AL COL·LEGI\nDIUMENGE HEM D’ANAR AL COL·LEGI\nUs enviem el comunicat de FAMPAS, Federació d’Associacions de Mares i Pares d’Alumnes i d’Associacions de Famílies de Badalona, sobre l’1 d’octubre, a la qual com a AMPA de l’Escola Progrés hi estem adherits:\nFem una crida per anar a votar el proper diumenge.\nAra són moments decisius, on es demana a la ciutadania que es posicioni davant les greus agressions contra la democràcia que s’estan produint al nostre país. En un escenari absolutament excepcional com l’actual, on la llibertat d’expressió està sent perseguida i on manifestar la voluntat de participar en un referèndum està sent criminalitzada, hi ha persones i entitats que s’adrecen a FAMPAS Badalona per tal de conèixer el nostre posicionament.\nSom una entitat al servei de les famílies i l’alumnat de la nostra ciutat, i tenim com a principal objectiu el treball conjunt de la comunitat educativa mitjançant la participació. Entenem aquesta participació i aquesta implicació com a una veritable eina transformadora que rau en l’essència de les associacions de mares i pares, que han estat durant tants anys referents de l’activisme a peu de carrer.\nEl passat 21 de febrer, en assemblea on estaven convocades les AMPA de la nostra ciutat, vam aprovar per unanimitat l’adhesió al Pacte Local pel Referèndum Badalona . D’aquesta manera fem nostres les propostes i les crides que es fan des d’aquest espai, que representa a les entitats de Badalona que, com nosaltres, estan a favor de la llibertat d’expressió i del dret lícit a poder decidir en plena llibertat.\nDe la mateixa manera, FaPaC-Federació d’Associacions de Mares i Pares d’Alumnes de Catalunya , l’entitat que ens representa a la majoria d’AMPA de Catalunya i que actualment està presidida per una badalonina, fundadora de FAMPAS Badalona, està compartint el lideratge amb altres entitats del món educatiu i social en la defensa de la democràcia. Per tant, també donem ple suport a les convocatòries que es facin des de FaPac, com ara la concentració convocada pel proper dijous 28 de setembre, a les 18 h, a la plaça Universitat de Barcelona, sota el lema #EducacióContraRepressió.\nA les persones, entitats i partits polítics que durant aquests darrers mesos us heu adreçat a nosaltres per tal d’interessar-vos pel nostre posicionament, us emplacem a continuar treballant plegats a partir del 2 d’octubre en tots aquells projectes i aquelles reivindicacions que, en l’àmbit de l’educació a la nostra ciutat, necessiten la implicació i el recolzament de tothom per poder fer-les realitat.\nBadalona, 26 de setembre de 2017\nFederació d’AMPA de centres públics de Badalona\nJornada de reflexió i treball sobre l’escolarització a Badalona\nVoteu a les eleccions del Consell Escolar!\nDissabte feiner a l’escola, apunteu-vos-hi!


Es busquen 27.000 voluntaris pel Gran Recapte - Valors\nJoan Salicrú| 15/10/2018 |General|\nEl Banc dels Aliments necessitarà un mínim de 27.000 persones voluntàries per cobrir els punts de recollida d’aliments que hi haurà a tot Catalunya durant el Gran Recapte 2018 que se celebrarà els dies 30 de novembre i 1 de desembre. La campanya s’ha fixat l’objectiu d’aconseguir 4.500 tones d’aliments i per això són indispensables els voluntaris, que ja es poden apuntar a través de la web que l’organització posa a disposició\nL’any passat van ser més de 30.000 voluntaris en tot Catalunya i enguany l’objectiu és comptar amb un mínim de 27.000 voluntaris. En concret, calen uns 16.500 voluntaris a Barcelona, 4.5000 a Girona i Tarragona i 2000 a Lleida.\nEl Banc dels Aliments fa una crida especial a col·lectius com estudiants i clubs esportius perquè s’animin i s’apuntin per fer de voluntaris durant aquells dos dies.\nEls voluntaris poden triar entre participar en un punt de recollida durant els dos dies o bé classificar els aliments en el magatzem, tot i que per aquesta segona alternativa, les inscripcions s’obriran a partir del novembre.\nEl Gran Recapte té com a objectiu recollir aliments nutritius de llarga durada i, al mateix temps, sensibilitzar i mobilitzar la població de Catalunya per ajudar a pal·liar la precarietat alimentària al nostre país fruit de la cronificació de la pobresa.\nA Catalunya, l’any 2016, el 13,2% de la població estava en situació de pobresa, mentre que 320.816 persones, un 4,3% de la poblacio es troben en pobresa severa. Actualment, el Banc dels Aliments distribueix aliments a més de 200.000 persones. – J. Vives\nGran Recapte, voluntariat\n←‘Vincles’, ‘Aprenem. Famílies en xarxa’ i “La Troca’ guanyen els premis Francesc Candel\n→La biennal Ciutat Oberta omple Barcelona de reflexió i pensament\nUn curs per ser ‘propietari responsable’ d’animals de companyia


El Jurado 2013 » Fascurt\nÉs periodista, reporter especialitzat en cultura, societat i medi ambient, i professor de periodisme.\nDirigeix i ensenya al Master en Periodisme BCN_NY, i és el corresponsal a Espanya de la revista Opera News.\nHerrscher és autor de Periodismo narrativo i del relat de no ficció Los viajes del Penélope.\nActualmente treballa a Crónicas bananeras, una investigació històrica i crònica de viatges sobre les ‘repúbliques bananeres’ d’amèrica central.\nDirigeix la col·lecció Periodismo Activo de Publicacions de la UB.\nÉs autor de capítols als llibres La noticia deseada i Soldados de Noé (Argentina), Analizando los medios y la comunicación i Domadores de historias(Chile). Va treballar com a reporter i editor al Buenos Aires Herald, la agenciaIPS i les revistes Hombres de Maíz i Lateral.\nEl 1998 va obtenir el 3er. premi de la Foreign Press Association de Nova York.\nOriol Busquets i Brullet\nOriol Busquets fa més de 20 anys que treballa en el món cinematogràfic com a foquista i com operador de càmera, tant en cinema com en publicitat.\nHa treballat en produccions nacionals i internacionals com Buried, dirigida per Rodrigo Cortés, Paraiso Travel, dirigida per Simon Brand, Pa negre, dirigida per Agusti Villaronga o Libertador dirigida per Alberto Alvero.\nHa treballat sota les ordres de directors de fotografia com Darius Khondji, Janusz Kaminski i Frank Griebe.\nHa introduït noves tècniques de rodatge en el nostre païs com l´utilització del segway com a eina per rodar\nBarcelona, 2 de Maig de 1972.\nHa treballat com a periodista en diversos mitjans de comunicació, com són Catalunya Ràdio, L’AVUI, Revista Enderrock, entre d’altres.\nDes de l’any 2007 es dedica professionalment a la música com a cantant dels grups Delafé y Las Flores Azules i Élena.\nA més l’any 2009 va iniciar la seva carrera com actriu, intervenint des d’aleshores als llargmetratges “El idioma imposible” (Rodrigo Rodero) i “No habrá paz para los malvados” (Enrique Urbizu), pel·lícula guanyadora de 6 Goya al 2011.\nL’any passat va aparèixer protagonitzant els curtmetratges “La fábula del dibujante” (Paloma Zapata), “El crimen desorganizado” (Stephan Hofmann) i “Mal de sangre”. Amb aquest últim ha estat guardonada amb el Premi de Millor Actriu al Festival de Cans 2013 (Pontevedra).\nÁngel Sala Corbí\nDirector del Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya\nLicenciat en Dret, crític i escriptor cinematogràfic i guionista.Va ser cofundador de la revista Fantastic Magazine i actualmente col·labora a d’altres publicacions de prestigi com “Imágenes de Actualidad” i “Dirigido Por”.Als 80 comença a col·laborar amb el Festival de Sitges, arribant a ser director del mateix el 2001.\nÁngel Sala es autor de llibres de cinema com “Martin Scorsese: la perversión del clasicismo”, “Godzilla y compañia”, “Tiburón: necesitamos un barco más grande”, “Satoshi Kon: sueños e imágenes de un Japón probable” i “El cine fantástico español”, entre d’altres.\nCom a guionista ha escrit per al cinema “Rottweiler” i “Beneath Still Waters”, ambdues per la Fantastic Factory de Filmax, desenvolupant en aquests moments siversos projectes com a guionista i productor associat.\nTambé exerceix una important activitat acadèmica, impartint cursos, seminaris i optatives a la Universidad Ramón Llull o ESCAC.\nAlfred Sesma és el director de Luvània S.L. una empresa amb una llarga trajectòria en els processos de generació i coordinació de continguts audiovisuals.\nAixí com en processos d’assessoria estratègica relacionats amb l’àmbit de les indústries culturals. Va ser fundada en l’any 1997 amb el nom de Decapacap com una empresa dedicada a l’estudi, desenvolupament i coordinació de projectes culturals i de comunicació.\nDes de l’any 2000 fins al 2011 han estat els responsables del disseny i coordinació de l’Animac, Mostra Internacional de Cinema d’Animació de Catalunya (www.animac.cat). Al desembre de 2011 Luvània va fundar Toon a Ville (www.toonaville.com). Jornades dedicades a l’animació infantil que del qual s’ha dut a terme la tercera edició a la ciutat de Barcelona.\nEstudia direcció cinematogràfica al Centre d’Estudis Cinematogràfics de Catalunya (CECC) de l’1999 al 2003. D’aquesta etapa cal esmentar la direcció dels curtmetratges Pinceladas (2002) i Proyecto Cortez (2004) filmats amb la col·laboració de l’escola.\nEntre els seus últims treballs cal destacar el curtmetratge Korscha estrenat al Festival de Sitges 2009 on participa en la Secció Oficial a Competició, així com el llarg metratge documental L’hora del pati, i les sèries de televisió Eos, Anotacions i Ksual. Miedo és el seu últim curtmetratge, que s’estrena en el marc del London Spanish Film Festival. Frontera és el seu primer llarg metratge de ficció.


El primer dia de l'any, Pastorets Infantils\nEl diumenge, 1 de gener, s'estrenen els Pastorets Infantils de Calaf\nEl primer diumenge de l'any s'ha reservat a l'estrena de les funcions dels Pastorets Infantils de Calaf, que enguany arriba carregat de novetats. A les 19.00 hores pujarà el teló per tal que puguem tornar a gaudir de la bona feina que, sota la batuta d'Eloi Fonoll i Elna Sans, han fet els més de 130 petits actors durant els darrers mesos.\nDe ben segur que l'emoció serà la gran protagonista veient la sorprenent interpretació de la quitxalla, les veus del petit cor de l'Escola Municipal de Música i la magnífica combinació d'una acurada selecció musical. A més, sorprendran les treballades projeccions que sobre l'escenari es combinen amb els efectes especials i una aconseguida caracterització dels personatges.\nEnguany hi ha força novetats. Actors més joves han pres el relleu a algun dels personatges principals ja que l'edat límit per actuar als Pastorets Infantils és de 15 anys. Alhora, alguns d'aquests actors esdevenen músics per interpretar-nos alguna peça musical.\nLes representacions dels Pastorets Infantils estan agrupades durant aquest proper diumenge, 1 de gener, a les 19.00 hores i els dies 6 i 7 de gener a les 18.00 hores.\nLa venda d'entrades anticipades on-line es fa a través del portal entrades.casaldecalaf.cat


2019 International Congress on Integrated Care | TIC Salut Social\nNous models assistencials, definició de mecanismes per l’avaluació, atenció a l’entorn domiciliari, apoderament de les persones i definició de polítiques sanitàries\nL’atenció integrada és un concepte que cada vegada pren més importància en la definició de serveis d’assistència sanitària i social, integrats i adaptats a les necessitats dels ciutadans. Els dies 1, 2 i 3 d’Abril es va celebrar a San Sebastian la 19a edició del International Conference on Integrated Care, un dels esdeveniments més importants sobre atenció integrada a nivell internacional.\nAmb un programa de tres dies i 11 temàtiques paral·leles sobre atenció integrada, el congrés va oferir un escenari òptim per l’intercanvi d’experiències en aquest sector. La salut digital també va tenir presència al congrés, juntament amb ponències sobre nous models assistencials, definició de mecanismes per l’avaluació, atenció a l’entorn domiciliari, apoderament de les persones i definició de polítiques sanitàries, entre d’altres.\nDurant la inauguració del congrés, diverses personalitats del sector van posar èmfasi en la coordinació sociosanitària entre els diferents nivells assistencials, com a peça clau per poder donar una atenció integrada centrada en la persona. Per aquest motiu el símbol seleccionat pel congrés és una trainera, embarcació basca a rem que simbolitza aquest esforç conjunt i coordinat. Els resultats en salut, la continuïtat assistencial, la millora de l’experiència de l’usuari, i la coordinació dels equips de primària i hospitalària, son alguns dels aspectes clau que es van tractar en les diferents sessions i conferencies.\nEl primer dia destaquen els projectes CONNECARE i SUSTAIN (programa H2020). El primer, coordinat pel centre tecnològic EURECAT, té per objectiu proporcionar eines per la definició d’un pla terapèutic i de monitorització consensuat entre atenció primària i hospitalària. Orientat a pacients crònics que entrin en fase d’empitjorament o que tinguin una intervenció programada; el segon vol millorar la provisió de serveis adreçats a persones grans, amb un enfocament de múltiples necessitats socials i sanitàries. Ambdós projectes compten amb la participació d’entitats sanitàries i professionals a Catalunya, com l’Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (AQUAS), l’Hospital Universitari de Santa Maria and Hospital Universitari Arnau de Vilanova, i l’Hospital Santa Creu de Vic – Osona. També van participar en les presentacions representants del Programa de Prevenció i Atenció a la Cronicitat de Catalunya (PPAC) i del Pla Interdepartamental d’Atenció i Interacció Social i Sanitària (PIAISS).\nEl segon dia va començar amb una sessió sobre real world data, on es van presentar experiències que comparen el coneixement i els protocols establerts en les guies clíniques amb el que passa a la realitat. En el cas dels protocols per ictus, es van mostrar gràfics que comparen les rutes assistencials definides amb les diferents casuístiques i temps utilitzat en nombrosos casos reals. Això ens mostra com la realitat pot ser molt diferent al disseny que es fan d’aquests protocols, aportant informació molt valuosa per la millora en la resposta i els recursos necessaris. També es va explicar el projecte SCIROCCO, mostrant resultats sobre la maduresa de serveis basats en eHealth a Europa; i el projecte ATC @ Scale, que busca identificar, transferir i escalar millors pràctiques sobre coordinació de serveis i tele-salut a Europa, presentant iniciatives a Escòcia i Catalunya, de la mà de l’Hospital Clínic de Barcelona i AQUAS.\nL’últim dia va tenir un focus especial en salut digital, temàtica impulsada per Tunstall durant els tres dies del congrés. Des de Bèlgica s’explica el projecte INTEGREO, focalitzat en salut mitjançant la co-creació i disseny d’una plataforma digital per intercanviar dades. Des de Madrid l’Hospital Clínico San Carlos presenta algunes eines per la millora de resultats en atenció integrada mitjançant arquitectures per la generació de conjunts de grans dades basats en l’evidencia i mineria de processos per monitoritzar fluxos de pacients dins el sistema.\nD’aquesta manera, un any més la trobada de professionals del sector de l’atenció integrada ha permès donar veu a tot un coneixement que estableix bases de futur. Coordinació d’actors, definició de polítiques que integrin serveis socials i sanitaris, aproximació al ciutadà des d’un punt de vista holístic i integració de sistemes d’informació són alguns dels aspectes clau necessaris per assolir una atenció veritablement integrada.\nUn agraïment a la International Foundation for Integrated Care pel programa tan complert i la heterogeneïtat dels presentadors i continguts. Més informació sobre les presentacions es pot trobar en aquest enllaç.\nEns veiem a la propera 20a edició de l’ICIC, a Šibenik (Croatia), els dies 27 al 29 d’Abril de 2020!


Focha Gdańsk Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVeure tots els 2.037 allotjaments a Gdańsk.\nFochaApartamentKozietulskiego 15, Suchanino, Gdańsk, Polònia, 80-156 - Veure al mapaFochaVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nDissenyat tant per oci com per negoci, Focha està situat idealment a Suchanino; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Focha asseguren una estada plaentera als seus clients. Els clients de l'hotel poden gaudir de transport hotel/aeroport, habitació familiar. L'ambient de Focha es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Focha és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Gdańsk.


No permetem que l’Estat Espanyol i Tajani segrestin la sobirania del Poble europeu. Jo ciutadà europeu reclamo el meu vot.\nTajani i l’estat espanyol estant segrestant la sobirania del Poble europeu.\nAmb quin dret Espanya vol manifassejar i coartar la sobirania del Poble europeu?\nJo ciutadà europeu reclamo el meu vot. No permetré que facin amb el meu vot allò que els plagui i que per Dret no han de fer. Nosaltres ciutadans europeus reclamem el nostre vot. No permetem que ni Tajani ni Espanya segrestin el nostre vot.\nNo permetem que Espanya i Tajani segrestin la sobirania dels europeus. La qualitat democràtica de la UE està en joc, la veritable sobirania dels europeus també està en joc. Espanya amb la follia del seu imperialisme caduc i de la seva sagrada unitat de la seva pàtria no dubtarà en carregar-se els valors i el Dret europeu. El veritable virus d’europa es diu Espanya. “El món serà Talibà (espanyol) o català (respectuós amb tots els Pobles d’Europa i del món).Salvador Molins, Consell Local de la República del BIC (Berga, Catalunya)\nEls eurodiputats també han denunciat la prohibició a la Defensora del Poble Europeu, Emily O’Reilly. Aquest grup de membres de la Plataforma Diàleg UE-Catalunya ha alertat que el Parlament Europeu no els permetés entrar a la cambra per fer les acreditacions provisionals, però a altres escollits el 26-M sí, va representar’”una violació dels seus drets polítics i dels seus votants’, a més d’una discriminació política.\nEls signants són: Ivo Vajgl (ALDE), Mark Demesmaeker (ECR), Barbara Spinelli(GUE/NGL), Martina Anderson (GUE/NGL), Izaskun Bilbao (ALDE), Indrek Tarand(Verds/ALE), Matt Carthy (GUE/NGL), Marisa Matias (GUE/NGL), Ramon Tremosa(ALDE), Josep-Maria Terricabras (Verds/ALE) i Jordi Solé (Verds/ALE).\nNo permetem que l’Estat Espanyol i Tajani segrestin la sobirania del Poble europeu.\nJo ciutadà europeu reclamo el meu vot. Nosaltres ciutadans europeus reclamem el nostre vot.


A l’hora de sortir hem hagut de reparar un parell de punxades i esperar la policia per poder sortir tots junts de Ciutadella. Un cop fora de Ciutadella hem enfilat cap a la costa sud i hem fet una primera parada al poblat talaiòtic de Son Catlar que és un recinte murallat de fa gairebé 3000 anys. A Menorca n’hi ha molts d’aquestes característiques i es poden visitar lliurement. El que costa més és imaginar-se la vida que portaven aquests primers pobladors.\nDesprés d’aquesta visita hem anat arran de mar per recórrer un tram del Camí de Cavalls que ens portaria primer fins a la platja de Son Saura per acabar el recorregut litoral a Cala’n Turqueta, una de les joies de Menorca.\nA Son Saura molts de nosaltres hem pres el primer bany de la temporada (molts dels vostres fills ja ho havien fet ahir, es notava pel coloret). Hem triat un racó de platja a recés de vent i de meduses. És a dir, una platja fantàstica, calor, suor de bicicleta i velo-bici, tots els ingredients hi eren. Només ens havíem de tirar a l’aigua.\nMentre els nostres esforçats ciclistes es banyaven els hem preparat un camp de volei per fer uns partidets. Cada any fem un partit de alumnes contra profes, l’últim partit, que solem guanyar els profes. Aquest any s’ha mantingut la tradició i els alumnes, tot i que han jugat molt bé, han sucumbit a l’embat del joc desplegat per l’equip de profes.\nDesprés del tradicional partidet de volei hem dinat i altra cop sobre la bicicleta hem arribat a Cala’n Turqueta. La dificultat del camí ha fet que moltes bicicletes, poc acostumades al traqueteig de la circulació per aquests camins, fessin avaria. Gairebé tot han estat avaries de canvis de marxes, algun d’ells sense solució immediata. Sort que aquí també hi ha un mecànic de guàrdia que ens arregla ràpidament el que no podem resoldre nosaltres.\nUn cop a Cala’n Turqueta hem descansat una mica i hem tornat cap a Ciutadella. Pel camí ens hem aturat a Santa Rosa, la finca de la Carme. Tot i tenir molta feina, aquesta gent s’ha desfet en atencions cap a nosaltres. Ens ha ofert aigua fresca (la qual cosa hem agraït moltíssim) una mica de berenar de sobrassada i formatge. Quan m’he acostat a la taula ja no hi quedava res. Ens ha ensenyat la finca, els estables, els vedellets acabats de néixer, els cavalls (quin cavall més polit), el pare de la Carme ens ha tret un cavall de raça menorquina, el que ell sol treure per les festes de Sant Joan i ens ha fet una demostració, a peu estant, del domini que té del tema. Els hem fet un aplaudiment a tots dos.\nAra només faltava arribar a Ciutadella. Quedaven uns deu quilòmetres i en un instant hi hem estat. A l’entrada ens esperava de nou la policia per acompanyar-nos fins a l’institut on hem donat per acabada la ruta .\nDemà i demà passat hi ha doble jornada. Anem a dormir a Son Putxet i s’han de preparar unes quantes coses. El recorregut de demà passarà per la costa nord de Menorca i visitarem indrets que molta gent del país no hi ha estat mai. Poca broma. Som uns privilegiats.\nFins dimecres i mentrestant\nIgnasi, Salva i Evarist (ara ja som tres)


Avi del Bigoti: Els jocs per a Linux són una merda!\nEls jocs per a Linux són una merda!\nEl món del Linux està envoltat de diferents tòpics que fan que la gent no s'atreveixi a provar-lo. I no només diuen que els jocs són una merda, sinó que també diuen que és molt complicat d'utilitzar, que és incompatible amb Windows o que no es pot editar ni àudio ni vídeo en condicions.\nDoncs totes aquestes afirmacions no son certes. Vull ensenyar-vos quatre aplicacions, exemples i tutorials que demostren el contrari.\nGNOME3, KDE, GNOME2, UNITY?\nÚltimament la xarxa bull per culpa d'aquest tema. Aquest últim any s'està lliurant una batalla espectacular per part dels grans desenvolupadors per tal de convèncer als usuaris que utilitzin el seu entorn d'escriptori. Tot plegat ja fa anys que dura, amb la batalla històrica de GNOME2 amb KDE. Però han aparegut nous actius en aquesta cursa: Unity i GNOME3. Unity ve recolzat per el gegant Canonical amb la seva popular distribució Ubuntu. I Gnome3 l'avala la magnífica feina feta amb l'anterior versió desenvolupada.\nAixí que tots els que teníeu por de trobar-vos una pantalla negra amb un cursor blanc que va fent pampallugues ja us podeu atrevir amb el Linux, ja que els entorns d'escriptori estàn molt ben acabats i, a més, són tecnològicament punters.\nEls "gamers" sabreu què és l'Steam, una programa que serveix com a centraleta per a infinitud de jocs per a Windows. Doncs resulta que existeix l'equivalent a aquest, el Desura. Un programa on hi podem trobar grans jocs -alguns de pagament, i altres no-. Trobareu molts jocs per a jugar en xarxa amb persones d'arreu del món.\nA més dels jocs que podeu trobar al Desura, als Gestors de Programari hi ha centenars de jocs més. Alguns més elaborats que altres. Jo us recomano l'AssaultCube.\nBlender és un programa d'edició 3D. Com podreu veure en el vídeo, és una eina molt i molt potent, que no serveix només per a fer animacions. Sinò que també serveix com a motor per a jocs en 3D. Un joc creat amb aquesta plataforma: Yo Frankie! Si busqueu algun vídeo d'aquest joc, veureu que el resultat és espectacular.\nPer a l'edició de vídeo hi ha moltes alternatives, com Kino que té una interfície gràfica molt intuïtiva. També existeixen programes que introduint-li els fotogrames et crea un StopMotion.\nJACK amb ARDOUR\nEl pilar fonamental de l'àudio en Linux és el servidor d'àudio JACK, que si perds una horeta a fer-lo funcionar t'adones del seu gran potencial per a canalitzar els diferents programes d'àudio del teu Linux. A més del JACK que ens serveix com a "controlador", disposem de programes per a gravar amb multipista com Ardour o Audacity. També disposem de molt bons programes que ens samplejen bateries: Hydrogen.\nUs adjunto un tutorial per tal de que us introduïu al món de la gravació d'àudio amb JACK: http://parumi.org/curso_produccion_musical_linux/index.html\nAixí que les excuses s'han acabat. Deixem-nos estar de tòpics. Com podeu veure, Linux disposa d'un software prou avançat perquè tan els professionals com amateurs puguin fer tot el que tinguin ganes de fer. I a més d'això es sentiran més satisfets perquè seràn persones lliures que no els haurà calgut pagar cap llicència.\nPublicat per Avi del Bigoti a 4:56


La generació del meu pare - Diari de Girona\nLa generació del meu pare\njordi xargayó 14.06.2015 | 06:30\nla recent mort del meu pare m'ha fet reflexionar, més enllà dels records íntims i personals, sobre la seva generació. Una generació que les va passar molt magres i que va haver de treballar de sol a sol des de l'adolescència. Uns amb més sort que d'altres. És la generació que va patir la Guerra Civil, la postguerra i una dictadura que no s'acabava mai. Una generació en què en l'escassetat i la misèria també hi havia diferències. El meu pare, nascut a pagès, en una masia perduda de Rabós del Terri, no va passar mai gana. El meu sogre, en canvi, va haver d'emigrar a principis dels anys seixanta d'Andalusia a Barcelona amb vuit fills a les espatlles perquè a la seva terra es morien de gana. El meu pare havia de caminar gairebé una hora cada dia per anar i tornar del col·legi. El meu sogre ni tan sols va poder anar mai a l'escola. Molts milers de persones com ells van aixecar amb el seu impagable esforç un país en ruïnes.\nSegur que en cap moment van ser conscients que contribuïen a aixecar un país. No tenien temps per pensar-hi, ni era la seva obligació refer allò que uns militars havien ensorrat i corrumput. Només pretenien subsistir, cobrir les necessitats més bàsiques de la seva família i, sobretot, donar als seus fills uns estudis que ells no havien pogut tenir. Molts, com el meu pare, no van saber què eren les vacances fins que es van jubilar. La primera paraula del seu diccionari era treballar. Al final, reberen la seva recompensa: van veure joiosos com els seus fills tenien una existència millor i, entre els estalvis d'una vida de treballar molt i no gastar res més enllà del necessari i l'Estat del Benestar que ens va portar una democràcia que no van conèixer fins que ja havien superat el mig segle de vida, han pogut gaudir d'una jubilació digna. I molt merescuda.


Serrallonga 1640: ELS PAISATGES DE L'ORN\nELS PAISATGES DE L'ORN\nEn Quim Bou és un bon excursionista i d'això en trobem una bona mostra en el seu bloc, on de cada setmana explica una sortida per les muntanyes del nostre país.\nEn Quim estima la natura, ja siguin els paisatges, ja siguin els animals que de fet ha convertit en protagonistes dels seus còmics.\nI de la mateixa manera que els animals prenen forma humana, els paisatges també adopten un protagonisme principal en la seva obra.\nPer posar un exemple, crec que és fàcil reconèixer en les pàgines de l'Orn els paisatges abruptes de l'Alta Garrotxa pels quals en Quim Bou ha passejat en diferents ocasions, com també podem trobar-hi referències visuals als cingles del nostre país o de les altes muntanyes que ha trepitjat.\nAl meu entendre el paisatge del nostre país és una influència visible en els escenaris d'Orn i és bén lògic, atenent com se'ls estima l'autor.\nQuan vaig obrir el cinquè volum d'Orn (Vilanova és el títol de l'àlbum) em va agradar molt el dibuix de les guardes del llibre i , tot mirant-lo, em va recordar un lloc on jo havia estat.\nSi els paisatges d'Orn són plenament identificables amb els del nostre país, de les edificacions i construccions del món on es mou aquest personatge també en podem trobar semblances amb construccions que jo he visitat.\nEn les properes entrades del meu bloc vull proposar-vos un joc: comparar construccions que ha dibuixat en Quim per a Orn Història Universal amb algunes que jo he descobert en els meus viatges.\nEm permeto aquest exercici - espero que amb el permís d'en Quim- perquè m'ha semblat força divertit pensar que he trepitjat alguns llocs que podrien formar part de l'univers de l'Orn que en Quim Bou ha anat imaginant amb el temps.\nM'acompanyeu a fer turisme pels espais de l'Orn?.\nEtiquetes de comentaris: Còmics, Quim Bou\nHa, ha... M'has provocat força curiositat... A veure quines imatges poses i a veure si ho he fet expressament (algun cas sí) i potser d'altres que ho he fet inconscientment...\nA veure, aveure!\nPerò vaja, només veient aquestes imatges ningú pot negar la "inspiració" :)\n28 de maig de 2012 a les 8:57\nEL CASTELL DEL VEGUER ISARN\nXXI FIRA D'HERBES REMEIERES A VILANOVA DE SAU\nLA VIA ÀNNIA I EL CAMÍ RAL DEL GRAU D'OLOT\nEL CAMÍ EMPEDRAT DE VILANOVA\nAUTORS DE REFERÈNCIA: QUIM BOU\nLES FORTIFICACIONS DE PRATS DE MOLLÓ\nREPRESSIÓ A SERRALLONGA\nLA REVOLTA S'INICIA A SANT LLORENÇ DE CERDANS\nLES MISÈRIES DE LA GUERRA\nRESSEGUINT LES PASSES DELS ANGELETS DE LA TERRA AL...\nESCENARIS : EL VIVER\nEL VIVER (2)


Vine al Museu del 6 al 9 de desembre\nAquests dies festius el Museu estarà obert de 12 a 14 hores, amb la possibilitat de visita guiada a les 12h30' en un mínim de quatre persones.\nA més hi ha programats tota una sèrie d'actes a les tardes tots ells gratuïts i engrescadors. + informació al pdf adjunt\npont cultural al museu.pdf 4440 Kb\nprogramacio anual museu de la pauma 2018 (2).pdf 575 Kb\nPrimer cap de setmana de desembre activitats al Cocó de la Gralla\nEls principals jaciments d’art rupestre català organitzen activitats gratuïtes per a totes les edats en motiu del 20è aniversari de la declaració Patrimoni Mundial de l’Art Rupestre de l’Arc Mediterrani de la Península Ibèrica per la UNESCO.\nPROPOSTA D’ACTIVITAT CAP DE SETMANA 1 I 2 DE DESEMBRE\n10 h - 10:45 h tallers prehistòria FOC I CORDELLERIA al jardinet del poble\n11 h - 11:30 h VISITA AL MUSEU per explicar les pintures sobre el calc.\n12 h - 13:30 h VISITA JACIMENT + taller de PINTURA RUPESTRE, a un paratge natural abans d’arribar al jaciment.Activitat experimental familiar amb tallers de temàtica prehistòrica (foc, cordelleria i pintures rupestres)\ni guiatges adaptats al jaciment del Cocó de la Gralla. Una proposta activa de caràcter cooperatiu, dinamitzada per l'equip d'ARTRA, amb monitors especialitzats i racons privilegiats pel poble del Mas de Barberans i el Parc Natural dels Ports.\nContextualització del conjunt pictòric del Cocó de la Gralla al Museu de la Pauma sobre el calc de les pintures\ni posterior visita al jaciment, realitza tota l’activitat la historiadora de l’art Eva Garcia Lleixà.\nLa visita comença a les 11 al Museu de la Pauma, uns 20 minuts d'introducció, desprès 10' amb els cotxes particulars i aproximadament 20' de pujada i 20' de baixada a peu. Tota l’activitat té una durada aproximada de dos hores i quart.\nRECOMANACIONS I INSCRIPCIONS\nEs recomana calçat còmode, punt de trobada zona de la cooperativa, principis del poble venint per la carretera de Tortosa.\nLes places són limitades, per tant només podran participar aquelles persones inscrites prèviament i que se’ls hagi confirmat la plaça.


Ahirs de l'Ebre: Terres de l'Ebre: el nom que fa la cosa\nTerres de l'Ebre: el nom que fa la cosa\nFont de la imatge: lletra.uoc.edu\nDes de ja fa uns anys, l'anomenada història cultural ha centrat part important dels seus temes d'estudi en les qüestions identitàries. Seguint aquesta línia, hem pensat que seria bo començar el bloc pel principi. D'on ve el nom de "Terres de l'Ebre"? On arrenca la consciència, més o menys identitària, de les nostres comarques?\nGeneralment, s'ha atribuït l'origen del nom a la novel·la de l'escriptor Sebastià Juan Arbó, Terres de l'Ebre, publicada per Catalònia l'any 1932. Amb tot, caldria fer un matís tant en el temps com en l'espai: aquest nom no es popularitzaria fins uns quants anys més tard i, a diferència del llibre de Juan Arbó -escenificat al voltant del tram final del riu i del Delta- el que avui entenem per Terres de l'Ebre ha acabat fent referència a un espai molt més gran: el de les comarques del Montsià, el Baix Ebre, la Ribera d'Ebre i la Terra Alta.\nAmb tot, aquesta idea supracomarcal ja existia amb anterioritat a la novel·la de l'escriptor rapitenc, tot i que expressada amb noms diversos que no arribaren a aplegar un consens prou ampli i durador. Alguns d'aquests podien ser els de Baix Ebre o Ribera d'Ebre -que no necessàriament s'havien de correspondre amb les actuals comarques del mateix nom-. Altres fòrmules encaixaven amb els districtes electorals de Tortosa, Roquetes i Gandesa. A la publicació regionalista de Tortosa La Veu de la Comarca de l'hivern del 1907 s'hi podien llegir diverses expressions com "els nostres tres districtes" o "en los tres districtes electorals que conté la comarca". L'espai imaginat era, doncs, una comarca de grans dimensions, que equivaldria a les quatre actuals.\nPerò si les Terres de l'Ebre de l'imaginari d'Arbó venien a correspondre només a les poblacions del sud, una altra idea de dimensions similars fou pensada a les localitats del nord del territori. I podia tenir el nom de "Terres Altes de Gandesa", tal com es podia llegir, per exemple, a la publicació nacionalista de la ciutat de Tarragona Renovació el 17 de febrer de 1918. En aquest cas, la referència deixava de ser Tortosa per passar a ser la capital de l'actual Terra Alta. Amb tot, aquestes idees comarcals no havien d'entrar necessàriament en contradicció amb l'espai intercomacal més gran.\nPerò val a dir que la capital de l'actual Baix Ebre ocupava generalment el seu lloc en la centralitat de la construcció espaial. En aquest sentit, una altra fórmula prou popular però que tampoc sobrevisqué al temps fou la de "la comarca de Tortosa". En un altre exemple, als estatus del Centre Català d'Alcanar del 1930 s'hi podia trobar l'expressió "nuestra comarca tortosina, cuyo hecho espiritual reconoce explicitamente." Un altre cas el podem trobar en l'expressió "l'Ebre català", per exemple, utilitzada en el llibre d'Artur Bladé i Desumvila, Els treballs i els dies d'un poble de l'Ebre català, publicat per Pòrtic el 1967. A més, en llibre com Visió de l'Ebre català -premi Joventut a les festes de Cultura Popular Pompeu Fabra de Tortosa el 1973 i editat deu anys més tard- i Guia de Benissanet (Ribera d'Ebre) publicat el 1982 l'ús repetit del concepte "ebrenc" i "ebrenca".\nEn tots els casos hi jugava un rol destacat la referència de la Diòcesi de Tortosa, ni que fos en la seva part al nord del riu Sénia. Per tot això, i fos amb el nom que fos, creiem ferma la hipòtesi que la consciència comunitària, entre Riba-roja i Alcanar i entre Arnes i Sant Jaume, és prou evident, com a mínim, des de ja fa més de 100 anys.\nEtiquetes de comentaris: Alcanar, Bladé Desumvila Artur, Gandesa, Juan Arbó Sebastià, Roquetes, Tortosa