la veritat incontestable de la filla d'Eddie Money - Jesse Money - Gent Famosa\n//La veritable infinita de la filla d'Eddie Money - Jesse Money\n28 de novembre de 2019 478\n1 Qui és la filla d'Eddie Money? Jesse Money Wiki Bio\n5 Qui era Eddie Money, el pare de Jesse?\n6 Jesse i interessos de Jesse\nQui és la filla d'Eddie Money? Jesse Money Wiki Bio\nJessica Mahoney va néixer a Long Island, Nova York als EUA, el 1988, és cantant, compositora i estrella de TV, però potser més coneguda per ser filla d'Eddie Money, famós cantant i compositor de cançons.\nJesse va passar la seva infància a Long Island, on va ser criada pel seu pare Eddie i la seva mare Laurie Money, que va ser model, productora i una estrella de televisió. Jesse té quatre germans anomenats Zachary, Joseph, Julian i Desmond, els dos últims són músics, mentre que Zachary és un home de negocis.\nConsulteu el meu nou senzill! Es diu, 'No m'importo'\nEspero que ho gaudiu! pic.twitter.com/e5ml1dSMYH\n- Jesse money (@Realjessemoney) 22 de juny de 2019\nMentre era encara petita, Jesse portaria aigua al seu pare a l'escenari mentre ell cantava, i també es va interessar per la música. Va assistir a la Westlake High School i durant el seu primer any va començar a prendre classes de cant, alhora que aprenia a tocar la guitarra i el piano.\nJesse va llançar la seva carrera com a músic als 18 anys, quan es va convertir en cantant de seguretat per a la banda del seu pare i del seu germà Desmond, que també es va convertir en personalitat de la televisió quan va aparèixer en un episodi de la cançó.Penya el bressol'programa de televisió de realitat.\nA l’abril de 2018, va començar a jugar a la sèrie de televisió de la realitat “Diner real”, que segueix la vida de la seva família, sobretot la del seu pare. El 2019, va aparèixer al costat del seu pare Eddie al programa de televisió 'Eddie Money: The Real Money Concert'.\nJesse ara pot tocar diversos instruments, com ara pandereta, piano, guitarra, cowbell i maracas, sobretot és popular per cantar algunes de les cançons més importants del seu pare, inclosa 'Take Me Home Tonight', mentre que se la pot escoltar cantant cançons d'altres. així com 'Turtle Blues' de Janis Joplin.\nJesse és actualment solter i no li agrada compartir detalls de la seva vida personal amb el públic.\nQui era Eddie Money, el pare de Jesse?\nEdward Joseph Mahoney va néixer a Brooklyn, Nova York, EUA, el 21 de març de 1949; el seu signe del zodíac era Aries i tenia la nacionalitat nord-americana. Va ser un cantant professional més conegut per les seves cançons 'Baby Hold On', 'Two Tickets to Paradise' i 'I Wanna Go Back'.\nEddie va néixer de pares catòlics irlandesos: Daniel Patrick, que era una oferta policial, i Dorothy Elizabeth, que era mestressa de casa.\nL'altura és la mico que diu des del mig\nVa passar la seva vida primerenca a Long Island, i va començar a cantar als carrers un cop va complir 11 anys, va assistir a un parell de instituts i va ser expulsat d'un després de forjar un informe. Va formar part de diverses bandes de rock, principalment perquè el va ajudar a sortir a animar-se i, finalment, es va matricular de l'Illa Trees High School. Seguint les passes del seu pare i de l’avi, es va incorporar al departament de policia de la ciutat de Nova York, però va deixar de fumar el 1968 i va llançar la seva carrera com a músic -com va declarar en una entrevista-: 'No vaig poder veure-me en un uniforme policial durant 20 anys. de la meva vida, amb els cabells curts '.\nEl mateix any, es va traslladar a Berkeley, a Califòrnia, on va començar a utilitzar Eddie Money com a nom professional, i va treballar diversos treballs estranys per donar-se suport, com vendre pantalons amb fons de campana.\nVa començar a actuar a clubs de la zona de la Badia de San Francisco, va signar un contracte amb Columbia Records i va llançar el seu primer àlbum el 1977; va cantar abans de Santana al Boston Music Hall el 1978, i en els propers anys va aparèixer en diversos programes de televisió, com ara. com 'L'especial de mitjanit' i 'Or sòlid'.\nEl 1983, va llançar 'On és el partit?' àlbum que no va tenir èxit, però el seu àlbum de 1986 'No pot retenir' es va convertir en un èxit i va obtenir el seu platí. El seu àlbum 'Nothing to Lose' va ser llançat el 1988, amb els èxits 'Walk on Water' i 'The Love in Your Eyes'. El 2008 va ser internat al Saló de la fama de Long Island.\nEddie també va ser un actor, ja que va interpretar un paper minúscul a la pel·lícula documental 'Wonderland' el 1997, va aparèixer en un sol episodi de 'The Drew Carey Show' el 1999, i al maig del 2002 en un episodi de 'The Sèrie de televisió King of Queens\nL’home dels diners ha tornat! El meu primer disc en més d'una dècada arriba el 19 de juliol. Vaig posar tot el que tenia en aquest. No puc esperar que ho escolteu! Previa comanda BRAND NEW DAY avui! Enllaç al meu bio.\nUna publicació compartida per Eddie Money (@imeddiemoney) el 9 de maig de 2019 a les 21:12 PDT\nVa començar a acollir el programa de televisió 'Money in the Morning' a l'octubre de 2011 i el 2018 va tenir un petit paper a la sèrie de televisió 'El mètode Kominsky'.\nEs va casar amb Margo Lee Walker, d'11 anys més jove, però el matrimoni va ser de curta durada i es va casar amb la mare de Jesse, Laurie Harris, el 1989. Van renovar els seus vots de casament només tres mesos abans que Eddie morís, el 13 de setembre de 2019 en un hospital de Los Angeles, per complicacions amb càncer.\nGustos i interessos de Jesse\nJesse va créixer escoltant música –P! Nk va ser l’artista que més la va influir– i veient pel·lícules; el seu actor favorit és Leonardo DiCaprio i les seves pel·lícules 'Titanic' i 'Catch Me If You Can'.\nLi agrada viatjar, sent Grècia la seva destinació de vacances de somni gràcies a les seves platges.\nLi agrada llegir mentre viatja, i alguns dels seus llibres preferits són 'The Shack' i 'Cross Roads' de William Paul Young.\nEn el seu temps lliure, a Jesse li agrada anar a comprar roba.\nEl seu 'color' preferit és el blanc.\nÉs molt aficionada a tastar cuines diferents, i la seva preferida és el menjar continental.\nÉs una gran amant dels animals i té un gat per a mascotes i un gos per a gats.\n11 anys actuant al costat de la meva filla Jesse. La sort de poder fer allò que estimo amb els que més estimo, no és molt millor que això.\npublicat per Eddie Money endavant Dimecres, 3 de gener de 2018\nJesse té 31 anys. Té els cabells llargs rossos, els ulls blaus, té 5,50 m (1,65 m) d’alçada i pesa 127 kilograms (58 kg). Les seves estadístiques vitals són 36-28-38, i porta sabates de la talla set. El seu valor net supera els 500.000 dòlars, mentre que el patrimoni net del seu pare era de 20 milions de dòlars en el moment de la seva mort.


de casa al club: la mort de stalin\nMarç de 1953. Stalin ha mort. Ho sabem des d'ahir al vespre. La tristesa és obligatòria a l'internat. Ens n'anem a dormir sense parlar. L'endemà al matí ens preguntem:\n—És festa, avui?\nLa vigilant diu:\n—No. Anireu a l'escola com sempre. Però no canteu.\nAnem a l'escola com de costum, en fila, però sense cantar. A les façanes dels edificis onegen banderes roges i banderes negres.\nEl professor de classe ens espera. Diu:\n—A les onze, la campana de l'escola sonarà. Us aixecareu per fer un minut de silenci. Fins aleshores, escriureu una redacció amb el tema «La mort de Stalin». En aquesta redacció escriureu tot el que el camarada Stalin era per a vosaltres. D'entrada, un pare, i també un far il·luminat.\nUna de les alumnes es posa a sanglotar de tristesa. El professor li diu:\n—Controleu-vos, senyoreta. Tots estem patint més enllà de les nostres forces. Però mirem de dominar el nostre dolor. Tenint en compte l'estat de xoc en què us trobeu en aquest moment, no puntuaré les redaccions.\nEscrivim. Mentre, el professor es passeja per l'aula, amb les mans agafades a l'esquena.\nUna campana sona, i totes ens posem dretes. El professor es mira el rellotge. Nosaltres esperem. Les sirenes de la ciutat també haurien de sonar. Una noia, a tocar de la finestra, mira al carrer i diu:\n—Només és la campana per les escombraries.\nEns tornem a asseure, contagiades per un riure sense solta ni volta.\nLa campana de l'escola i les sirenes de la ciutat sonen al cap de ben poca estona; ens tornem a aixecar, però recordant la història de les escombraries, no podem parar de riure. Ens estem així dretes, durant un llarg minut, envaïdes per un riure silenciós, i el professor també riu.\nHavia portat la fotografia en color de Stalin a la butxaca durant diversos anys, però en el moment de la seva mort, vaig per fi comprendre perquè la meva tia me la va estripar quan em vaig estar a casa seva.\nL'adoctrinament era important, i eficaç sobretot en les ànimes joves. Rudolf Noureev, el gran ballarí rus dissident, explica: «El dia de la mort de Stalin, havia anat fora, al camp. Esperava que passés alguna cosa extraordinària, que la natura respongués a la tragèdia. Però res. Ni un terratrèmol, cap senyal».\nNo. El «terratrèmol» no arribà fins al cap de trenta-sis anys, i no fou una resposta de la natura, sinó la resposta dels pobles. Havia calgut esperar tots aquells anys perquè el «Pare» de tots morís veritablement, perquè el nostre «far il·luminat» s'apagués, i per sempre, esperem.\nQuantes víctimes tenia en la seva consciència? Ningú ho sabia. A Romania, encara compten morts; a Hongria, n'hi va haver trenta mil el 1956. El que no es podrà mesurar mai és el paper nefast que la dictadura ha exercit sobre la filosofia, l'art i la literatura dels països de l'Est. En imposar-los la seva ideologia, la Unió Soviètica no només ha impedit el desenvolupament econòmic d'aquests països sinó que també ha intentat ofegar les seves cultures i les seves identitats nacionals.\nQue jo sàpiga, cap escriptor rus dissident no ha tractat mai aquesta qüestió, i ni tan sols l'ha esmentada. Què en pensen, els que han hagut d'estar sotmesos al tirà, què en pensen d'aquests «petits països sense importància» que, a més, han estat sotmesos a una dominació estrangera, la seva. La dels seus països. Se n'avergonyeixen o se n'arribaran a avergonyir alguna vegada?\nAquí, no puc sinó pensar en Thomas Bernhard, el gran escriptor austríac, que no ha deixat mai de criticar ni de fustigar —amb odi i amor, i també amb humor— el seu país, la seva època, la societat en què vivia.\nMorí el 12 de febrer de 1989. Per a ell, no hi hagué dol nacional o internacional, ni falses llàgrimes, ni tampoc de sinceres, potser. Només els seus lectors apassionats, entre els quals m'incloc, s'han adonat de la immensa pèrdua per a la literatura: Thomas Bernhard, per desgràcia, no escriurà més. I encara pitjor: prohibí que publiquessin els manuscrits que deixaria pòstums.\nFou el darrer «no» a la societat del genial autor del llibre titulat Oui. Aquest llibre el tinc aquí, davant meu, sobre la taula, amb Béton, Le Naufrage, L'Imitateur, Des arbres à abattre i altres. Oui és el primer llibre seu que vaig llegir. L'he prestat a diversos amics i els he dit que mai havia rigut tant llegint un llibre. Ells me l'han retornat sense haver-se'l pogut acabar de llegir, ja que aquesta lectura els semblava «desmoralitzadora» i «insostenible». Pel que fa a la vessant «còmica» del llibre, en realitat no la veien per enlloc.\nTanmateix, ho vulgui o no, Thomas Bernhard viurà eternament per servir d'exemple a tots els que tinguin la intenció de ser escriptors.\nAgota Kristof. L'analfabeta. Narració autobiogràfica. Traducció de Montserrat Solé Serra. Laertes, 2005. P. 29-32.\nEtiquetes: agota kristof, thomas bernhard


Coneix els principals components de l'amortidor?\nper admin el 19-11-03\nL'amortidor és el principal component que genera d'amortiment, i el seu paper és el d'atenuar ràpidament la vibració de l'cotxe, millorar l'adhesió entre la roda i la carretera, i reduir el canvi de la inclinació de la carrosseria de el vehicle causada per la força d'inèrcia . L'amortidor també pot re ...\nMoltes persones com per a modificar el seu cotxe i volen un millor control. Un d'ells és gairebé necessari per al canvi, que és baixar l'altura de el cos i reemplaçar la suspensió original. No obstant això, la modificació de l'altura de el cotxe no és molt recomanable, per no dir que s'oposa a la modificació ...\nper admin el 19-10-26\nplaca Spring, placa d'acer rectangular plana està corbada, amb un nombre de peces plegades en el xassís amb el ressort, un extrem d'un passador muntat a la perxa, l'altre extrem amb una pota que penja connectat a la biga, de manera que la llauna primavera ser telescòpic. En l'actualitat, és adequat per a alguns dura ...\n© Copyright - 2010-2019 : All Rights Reserved. Els productes calents - mapa de el lloc - AMP mòbil Heavy Truck Leaf Spring 52crmnba, Wide Body Car Leaf Spring, Shacman Heavy Truck Parts Front Leaf Spring, Car Leaf Spring,


KurdisCat: Qui és l'FSA?\na dilluns, de gener 05, 2015\nEl Free Syrian Army (FSA) fou creat l’agost de 2011. Té entre 10.000 (segons la BBC) i 80.000 voluntaris principalment sunnites, kurds, turcmans, palestins i drusos però la direcció és majoritàriament xiïta alauita. Salim Idriss és el seu màxim dirigent al capdavant de l’anomenat Supreme Military Command (SMC) amb 30 comandants. Segons Charles Lister de IHS Jane’s hi ha uns 100.000 rebels repartits en 1.000 grups armats. L'FSA és la principal força armada secular oposada a Assad.\nTé com a forces auxiliars les Idlib Martyr’s Brigades, antic Syrian Liberation Army. Alguns nuclis d'Islamic Front (no confondre amb Islamic State) s'han apropat a l'FSA. L'Islamic Front és una força islàmica moderada i oposada a IS:\nEl National Co-ordination Committee (NCC) aplega els opositors que volen diàleg amb el govern i s’oposen a l’us de la violència. Creat el setembre de 2011 és contrari al NCSROF i està integrat per 13 partits d’esquerra (Unió Socialista Democràtica Àrab, Partit Revolucionari dels Treballadors Àrabs, Partit Comunista de Treballadors, Moviment Socialista Àrab, Partit de la Unió Siríaca, Partit Popular Democràtic Sirià,...) i 3 de kurds (PYD). El veterà dissident Hussein Abdul Azim n’és el màxim dirigent. Els partits kurds a excepció del PYD van abandonar a l’octubre per crear el KNC.


Memòria de peix: Memòria de...\nÉs difícil començar un nou blog, però també era difícil continuar amb el que tenia. Amb aquest, tractaré temes més variats. La veritat és que encara no sé molt bé per on anar, però ja aniran eixint cosetes per escriure.\nVos contaré, per començar, com m'ha vingut la idea. Resulta que en la darrera etapa del curs, els exàmens, no he donat tot el que haguera volgut i sols per una senzilla raó: falta de memòria. He entés tots els conceptes, però no me'n recorde d'ells a l'hora de ficar-los a la prova o tan sols em ve al cap una part d'ells. Per tant, he descobert que tinc memòria de peix. En veritat ja ho vaig descobrir a l'escola, quan el nostre mestre ens escrivia a la pissara un fragment de conte (unes 4 línies amb lletra gegant) i l'havíem de memoritzar. Jo sempre em quedava la última, intentant que es gravaren aquelles frases -interminables per a mi- de La destral d'or. Almenys, el títol encara el recorde! Serà que tinc això que diuen de "memòria selectiva"? Jo crec que sí, amb la diferència que la meua memòria sempre selecciona el que ella vol, sense consultar-me. Potser algun dia apleguem a un acord, però de moment, aniré escrivint les coses que vulga recordar i no deixar-les caure en l'oblit.\nRecordat per Alae en 3:52 p. m.\nMoltes gracies per tornar a escriure en un nou blog!!! Curteta!!!\n11 de juliol, 2006 18:02\nBenvinguda de nou ;)\n11 de juliol, 2006 19:33\nM'agrada, m'agrada que comences un nou blog, que ja estava cansant-me de tant de viatge amb el tren!! (Serà perque jo també viatge molt amb el tren, supose) Ara t'espera una nova aventura, submarina?? jijiji...Ara ja saps, a escriure molt, que jo ho llegiré des de Paris! (Estàs convidada, eh?!)\nEnhorabona per la nota d'assaig!!\n11 de juliol, 2006 23:46\n12 de juliol, 2006 20:37\n12 de juliol, 2006 20:38\npeixet meu! m'alegre molt d'aquest canvi, la veritat és que després de 2 anys ja tocava descansar un poc del tren (jo seguiré fent rics als de renfe,hehe). Res, només dir-te que jo estaré amb tu en aquest nou viatge submarí,he de cuidar que no et passe res, com ho he fet i ho faré. ;)(K)\n13 de juliol, 2006 14:18\nCupido por caja 3\nUn Superhome, o dos, o tres


Nova prova de foc del Nàstic al camp del CD Castellón\nImatge de Javi Márquez que torna després de la lesió.\nEl conjunt grana visita Castàlia on arriba amb l’objectiu de sobreviure davant un dels rivals més durs de la competició\nActualitzada 22/02/2020 a les 18:35\nEls tarragonins visitaran diumenge a les 17 h. (partit que es podrà veure per Footters) Castàlia, per enfrontar-se al CD Castellón, tercer classificat. La de demà serà una bona prova per saber quin nivell tenen els granes i veure si poden remuntar a la general o no.\nEls castellonencs sumen 44 punts i estan tres per sota del líder, el Sabadell, un per sota del Villarreal B, segon classificat, i empatats amb el Barça B i el Cornellà, que són quarts i cinquens per la diferència de gols. I és que els orelluts són els qui més bona diferència de gols tenen amb 35 dianes a favor i només 19 en contra, amb una diferència positiva de 16 gols, un més que el líder. D’aquests 44 punts, 17 els han aconseguit lluny de Castàlia, mentre que, els 27 restants els han obtingut com a locals, on han aconseguit construir un autèntic fortí.\nLes victòries dels blanc-i-negres han arribat contra l’Olot (1-0), Badalona (3-1), Hércules (1-0), Andorra (3-1), Cornellà (3-1), La Nucía (3-0), Espanyol B (1-0) i Villarreal B (3-0). Amb tot, aquesta victòria contra el Villarreal B es va produir als despatxos, ja que sobre el terreny de joc va guanyar el filial groguet 1 a 2, però ho va fer amb un nombre inferior al permès de jugadors del conjunt, és a dir, utilitzant més futbolistes del Villarreal C dels que es podien permetre.\nEls tres empats a casa van ser contra Valencia Mestalla (2-2), Ejea (1-1) i contra el Llagostera (0-0). Finalment, l’única derrota, fins al moment, del conjunt valencià va arribar en el primer partit de la segona volta, el passat 12 de gener contra el Sabadell (0-1). En aquests 13 duels jugats a Castàlia, els blanc-i-negres només han rebut set gols i n’han anotat 21, una prova del potencial que té aquest conjunt a casa seva, on ha aconseguit deixar la porteria a zero en sis enfrontaments i, en cinc, han aconseguit derrotar els seus rivals per dos gols o més de diferència.\nEls orelluts han realitzat una promoció per les entrades que es comprin a través d’Internet. Des d’avui i fins dissabte a les 20 h. tots aquells aficionats del Castellón rebran un descompte de 5 euros en les respectives entrades. Per omplir el major nombre de cadires possibles, el club valencià ha demanat a aquells socis que no hi puguin assistir, que alliberin el seu seient perquè pugui ocupar-lo un aficionat que no estigui abonat.\nEl Nàstic ha respost subvencionant dos autobusos per viatjar a Castelló, pagats pels mateixos jugadors i per l’entitat i que, per tant, tots aquells socis que vulguin anar-hi, només han de pagar el preu de l’entrada, 10 euros. La promoció ha tingut molt bona rebuda entre els aficionats grana que han respòs de la millor manera i estan a punt d’omplir el segon autobús per viatjar a Castelló.\nEn total, el conjunt valencià ha cedit 250 entrades al Nàstic perquè les pugui posar a la venda i tot indica que aquestes s’acabaran exhaurint en les pròximes hores.\nUna possible alineació és Bernabé a la porteria, Pol Domingo com a lateral esquerre i Albarrán al dret, Juan Rodríguez i Jesús Rueda com a centrals. Pel que fa al mig del camp, hi podríem trobar a Miranda amb Javi Márquez amb Bonilla i Pol Ballesteros a l’esquerra i a la dreta respectivament amb Gerard Oliva i Carbia a dalt del camp.\nCom ja va succeir a Cornellà, Seligrat tornarà a fer servir una alineació amb doble lateral tot avançat Bonilla a l’esquerra i deixar a Domingo al lateral esquerra per protegir-se dels atacs del rival. Javi Márquez és possible que comenci el partit com a titular tot i que no jugarà tot el partit donat que ha estat un més de baixa i serà el primer partit després de la lesió.\nBrugui, Goldar, Pedro i Ribelles seran baixa per lesió i Fausto Tienza serà dubte fins a última hora. Pel que fa a Fran Miranda si que pot jugar ja que porta quatre targetes grogues i no pas cinc, tot i la controvèrsia dels darrers dies.\nComenta el contingut : Nova prova de foc del Nàstic al camp del CD Castellón


Panoramahotel Obkircher Nova Ponente Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nPanoramahotel ObkircherPlatzviertel 6, Nova Ponente, Nova Ponente, Itàlia, 39050 - Veure al mapaExcepcional9,2Basada en39comentarisPanoramahotel ObkircherVeure més fotos"Great view. Really nice staff. Excellent service and breakfa..."AnonymousArgentinaPiscinaVeure més fotosVeure totes les 50 fotosExcel·lent ubicació 9,4Veure al mapa9,4UbicacióParticularitats que li encantaranbalcó/terrassa\nFamily Room with Balcony and Mountain View Habitació de convidats (Guestroom)\nSobre l'allotjamentDescripcióTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Panoramahotel Obkircher és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Nova Ponente. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Nova Ponente. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen habitació familiar, restaurant, visites turístiques, ascensor, bar. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, servei de despertador, escriptori, balcó/terrassa, telèfon per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen centre esportiu, sauna, piscina exterior, esquí, solàrium estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Panoramahotel Obkircher és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Nova Ponente.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantPlease note the solarium and hiking tours are on request and at extra costs.\nThe restaurant only opens for dinner. Comentaris recents de clients


La bellesa geomètrica del graffiter Once: Nou mural del 12 + 1 - Bonart\nbonart sant feliu de llobregat - 19/06/17\nContorn Urbà presenta un nova pintura de l'artista graffiter Once en el marc d '12 + 1, una proposta de l'associació Kaligrafics. La iniciativa presenta les intervencions de 12 artistes en un mur de 10m x 3m que es realitzen cada un dels 12 mesos de l'any. Les obres es poden veure al Complex Municipal de Piscines, carrer Verge de Montserrat 2 de Sant Feliu de Llobregat. Aquesta intervenció artística de caràcter mensual culmina en una exposició col·lectiva anual que compta amb una obra única creada per cada artista. El projecte compta amb el suport de l'Ajuntament de Sant Feliu de Llobregat.\n12 + 1 crea una galeria d'art a cel obert que es transforma cada mes. Una visió original que qüestiona també la manera d'exposar l'art urbà i el lloc d'aquestes creacions a la ciutat.\nOnce va néixer a Vilafreser (Catalunya). Va cursar un batxillerat de lletres i uns cicles d'Arquitectura efímera i d'Arts murals. Des de sempre pinta lletres i, fa uns anys, va començar a descompondre i simplificar el seu llenguatge fins a arribar al seu estil actual.\nInteressat en el graffiti clàssic així com en el muralisme contemporani, en la seva obra estan també presents la propaganda de la revolució russa, el Bauhaus i moltes altres coses. Pel que fa al seu estil, declara "no afirmaria que és abstracte ja que jo segueixo veient lletres, encara que per al gran públic siguin només formes geomètriques i poden fer ￼pensar en abstracció.\nKaligrafics és una associació fundada el 1999 i és l'entitat sense ànims lucre dedicada al graffiti i l'art urbà més antiga de Catalunya i una de les associacions amb més trajectòria a tot Espanya.\nA la imatge, intervenció d'Once a l'espai urbà.\nONCE Contorn Urbà 12 + 1\nBARCELONA: MIRADES, DEL 13 D´OCTUBRE AL 5 DE NOVEMBRE A BCM GALLERY\nMOSTRA INTERNACIONAL D´ART CONTEMPORANI A CÓRDOVA (ARGENTINA)\nJUAN NARANJO GALERIA D'ART & DOCUMENTS ORGANITZA UNA SUBHASTA DIVIDIDA EN TRES SESSIONS\nJOAN PEIX EXPOSA A LA GALERIA DIONÍS BENNÀSSAR


L'Assemblea vota el seu Full de ruta - Assemblea Nacional Catalana\nPublicat a 20/05/2021 20/05/2021 per Nil Camps\nL’Assemblea treballarà per un gran acord estratègic, clar i amb uns objectius específics, que permeti fer passos decidits per assolir la independència.\n– La via unilateral, entesa com el desafiament constant a l’Estat espanyol per debilitar el control que té sobre la societat catalana, com a única via possible per alliberar-nos.\n– L’acció planificada i concertada dels tres fronts d’acció (el popular, l’institucional i l’acció exterior).\n– Cooperar i reforçar tots els fronts d’acció per garantir la concreció d’una estratègia compartida i la seva posada a la pràctica.\n– Empoderar la ciutadania.\n– Lideratge per vertebrar el moviment popular i fer-lo més sòlid i cohesionat.\n– Aprofundir en una xarxa de paradiplomàcia internacional en col·laboració amb el Consell per la República.\n– Pressió i/o denúncia per evitar dilacions de l’objectiu independència o desviaments de l’estratègia compartida.


Adesiara publica una nova traducció d’aquest clàssic tan important perquè, segons que explica l’editor, Jordi Raventós, és considerat un antecedent decisiu de la ‘Divina Comèdia’ · Llegiu-ne un fragment\nAquesta setmana arribarà a les llibreries del país una nova traducció de la Vida nova, de Dante Alighieri (Florència, 1265 ‒ Ravenna, 1321). És un dels escriptors més influents de les lletres universals, el pare de la literatura italiana i la figura que encapçalà el pas de l’edat mitjana al Renaixement. Conegut sobretot per la Divina Comèdia, considerada de manera unànime com un monument de la poesia de tots els temps, va escriure tanmateix més obres cabdals, com és Vida nova, considerada el seu antecedent.\nLlegiu un fragment de Vida nova, de Dante Alighieri (Adesiara).\nL’editor d’Adesiara, Jordi Raventós, ens parla de la nova traducció i de per què aquesta obra és important per a la literatura italiana, europea i universal:\n“Ei gent que pel camí d’Amor passeu, pareu-vos i mireu…”: El centenari de Dante rep una vida nova\nAquesta nova traducció de la Vida nova, de Dante Alighieri, s’afegeix a la que en va fer Manuel de Montoliu, en un ja força llunyà 1903, i que va publicar la Biblioteca Popular de L’Avenç –traducció reeditada, això sí, unes quantes vegades. El llibre, en edició bilingüe, conté, a més d’una traducció acurada, una introducció aclaridora i un apartat extens de notes al final (per als lectors més curiosos) a cura del mateix traductor, Rossend Arqués, que és un dels més grans coneixedors europeus de l’obra influent del poeta florentí.\nI crec que no és gens sobrer de dir “influent”, perquè la Vida nova, escrita a les acaballes del segle XIII, va ser importantíssima en molts aspectes. En primer lloc, perquè el poeta no es va valer del llatí, com era habitual a l’època, sinó de la llengua vernacla, tot donant-li categoria de llengua de cultura; en segon lloc, perquè la Vida nova és considerada un antecedent decisiu de la Divina Comèdia, i, en tercer lloc –entre molts més aspectes clau–, perquè va causar una transformació tan gran de la poesia que nosaltres encara en som poc deutors o molt, per no parlar de l’enamorament que s’hi narra, un dels més famosos de la història de la literatura, si no el més famós: el de Dante envers Beatriu.\nArqués descriu magistralment aquest enamorament primerenc i què va significar per a la poesia: “L’amor que una noieta florentina inspirà a Dante quan tots dos tenien nou anys no només va ser un sentiment del tot terrenal […], sinó també un feix de llum que va irrompre, amb la velocitat i la força d’un llamp, en la seva vida i n’encetà una nova etapa (la ‘vida nova’) en què ell […] converteix aquest amor en un viatge hiperurani. Perquè s’esdevingui aquesta transformació serà cabdal i necessari que, en aquest relat masculí dels fets, la dona estimada hagi de deixar aquest món.” En efecte, el poeta florentí inaugura així un nou motiu poètic que ben aviat havia de tenir notables seguidors: recordeu només, a tall d’exemple, el Cançoner de Petrarca.\nPerò no es tracta tan sols de gaudir dels bells poemes que Dante ens ofereix de cap a cap del llibre, atès que la Vida nova és un prosímetre, és a dir, un text que conté prosa i poesia. I aquesta combinació –una altra de les aportacions d’aquesta obra al panorama literari romànic– ens permet d’anar resseguint les circumstàncies biogràfiques de la composició i el significat simbòlic dels poemes. El poeta, doncs, ens va ensenyant com ha anat “cuinant” cada poema, i això no deixa de ser un privilegi per al bon lector.\nDit això, només em resta de recomanar-vos que llegiu aquesta joia, i que ho feu, si podeu, reposadament a fi d’assaborir totes i cadascuna de les delícies que conté. No en va, diuen els entesos, la Vida nova és la màxima expressió del dolce stil nuovo.


EL BLOG DE LA HISTÒRIA I EL PATRIMONI DE RUBÍ - GCMR-CER: El carrer de Virgili i la seva petita història\nEl carrer de Virgili i la seva petita història\nAvui parlarem d'un carrer del centre històric de la ciutat que no molt transitat i allunyat del soroll de l'avinguda de Barcelona o del passeig de Francesc Macià. Ens referim al dedicat al poeta llatí Virgili. Va néixer, com altres carrers immediats, a causa de l'ampliació cap al sud que va tenir lloc a partir del Pla General d'urbanització de Rubí, de 1871, en què l'Ajuntament de Rubí va aprovar parcel·lar una part important de la plana de can Cabanyes (entre altres llocs pertanyents a diverses masies molt properes a la població). Aquesta zona, fins el 1855, havia pertangut al terme de Sant Cugat del Vallès i era propietat de la família Llobateras, de la masia de can Cabanyes. Així, sembla que el 1873 ja està constatada l'existència del carrer. En aquests mateixos anys d'expansió urbana també van néixer els de Cervantes, Llobateras, Santa Llúcia, Murillo i Colom (vegeu un recent article sobre aquesta via al Tot Rubí).\nPostal de principis del segle passat que ens mostra el\ncarrer de Virgili. A la dreta, les Escoles Evangèliques\nSabem també que a les noves cases de cos que començaren a aixecar-se al carrer, típiques de la comarca, s'hi van instal·lar diverses famílies com els Malet, els Malla, els Tugues, els Closa o els Úrsul. Sobre aquesta última família, hem de dir que va comptar amb membres destacats per la seva militància catalanista que van haver d'exiliar-se a Mèxic després de la nostra guerra civil. Ens referim als germans Francesc i Josep Úrsul.\nL'element més important del carrer de Virgili, tant per l'aspecte patrimonial com per històric, és l'edifici de les Escoles Evangèliques, al número 8. Malgrat que les escoles protestants ja existien des de 1881, de la mà de Francesc Albricias, el 1908 es va rehabilitar el casal segons plànols de l'arquitecte Francesc Portillo amb un moderat estil modernista: presenta una façana amb arcs de maó vist i finestres allargades a la planta superior amb persiana de llibret. A Francesc Albricias va succeir el 1915 com a pastor de la comunitat protestant de Rubí Joan Capó. Les escoles varen tenir un gran èxit a la població i podem dir que moltes famílies no vinculades al món evangelista o fins i tot no creients inscrivien els seus infants a aquest centre, atesa la gran qualitat del seu ensenyament.\nFaçana de les Escoles Evangèliques. Font: Viquipèdia.\nUn altre aspecte important del carrer de Virgili i que fa referència també a la nostra història local és que a les portes de la guerra civil, el 1936, al número 18 es trobava la seu principal de la publicació catalanista Saba Nova (l'altra seu era situada al carrer de Salvador Segui, ara Sant Cugat, número 8). Abans, la redacció d'aquesta revista local s'havia trobat al passeig d'Alfons Sala, 75, concretament entre els anys 1918 i 1923, per passar posteriorment a l'estatge ubicat al número 19 del carrer de Llobateras.\nAixí, doncs, com cada carrer i carreró de la ciutat, aquest també té la seva història particular.\nPublicat per Jordi a 12:22\nGuillermo 21 de juny de 2020, a les 18:06\nMolt interesant! Gràcies\nEl paper de dues dones en la Transició a Rubí: Mai...


Jake Pentecost era un prometedor pilot de Jaeger, però, després d’abandonar el seu entrenament, va acabar atrapat en un submon de criminalitat\n25 de de setembre del 2021. 00:00\nCuatro emet aquesta nit, a les 22:00 hores, una nova emissió de ‘Pacific Rim: Insurrección’. Dirigida per Steven S. DeKnight l’any 2018, la pel·lícula està protagonitzada per John Boyega, Scott Eastwood, Cailee Spaeny, Jing Tian, Adria Arjona, Levi Meaden, Charlie Day, Rinko Kikuchi, Burn Gorman, Ivanna Sakhno, Nick Tarabay, Dustin Clare, Karan Brar, Daniel Feuerriegel i Madeleine McGraw, entre altres.\nLa família Franco va intentar evitar que ‘Todo es verdad’ emetés les cintes del dictador\nUn futur pròxim. Han passat 10 anys després de la primera invasió que va patir la humanitat, però la lluita encara no ha acabat. El planeta torna a ser assetjat pels kaiju, una raça d’alienígenes colossals que emergeixen des d’un portal interdimensional amb l’objectiu de destruir la raça humana.\nEn vista d’aquesta nova amenaça, els jaegers, robots gegants de guerra pilotats per dues persones per suportar la immensa càrrega neuronal que comporta manipular-los, ja no estan a l’altura del que els cau al damunt. Serà llavors quan els supervivents de la primera invasió, a més de nous personatges com el fill de Pentecost (John Boyega), hauran d’idear la manera de sorprendre l’enorme enemic, apostant per noves estratègies defensives i d’atac. Amb la Terra en ruïnes i intentant reconstruir-se, aquesta nova batalla pot ser decisiva per al futur....


VILASUB 2.0: BEGUR 26/03/17\nLa darrera cita programada a la nostra agenda d'activitats, ens va dur fins al litoral de la bella població de Begur, per anar a capbussar-nos en un dels indrets més idíl·lics de la nostra estimada Costa Brava.\nLa cala de Sa Tuna és una de les més belles del nostre litoral, així com una de les més accessibles per a practicar submarinisme des de la mateixa platja. Aquesta platja queda força arrecerada dels vents i molt protegida per la banda de llevant per La Punta d'Es Plom.\nPanoràmica de Sa Tuna protegida de mar obert per la Punta d'Es Plom. Foto: Joan Carles Gómez.\nAquesta cala presenta diversos recorreguts, però al ser la primera vegada que la visitàvem, nosaltres vam optar pel que mostra l'Andreu Llamas en el seu llibre "Guia Submarina de la Costa Brava".\nVam planificar la nostra immersió seguint la paret situada a l'esquerra de la cala per on sortiríem a mar obert en direcció nord. Les condicions per a fer immersió eren bones, la mar estava en calma, en algun indret existia un suau corrent que no era gens molest i la visibilitat variava, segons la fondària dels 5 als 10 metres en horitzontal aproximadament. De lluny, van ser les millors condicions de què hem pogut gaudir enguany.\nVam iniciar la immersió a una fondària pròxima als -5m. seguint el contorn de la paret que delimita la cala en la seva vessant nord. El fons de Sa Tuna presenta un paisatge ben variat, entre paret de roca guarnida amb gorgònies blanques, sorra, praderia de posidònia, còdols...i acull una rica i variada fauna marina, segons l'indret i la fondària.\nVistosos i variats opistobranquis, morenes, llagostes, pops, rascasses, van fer les delícies dels fotògrafs submarins que cada cop són més i desperten més afició dins del grup.\nPoc abans que les reserves d'aire ens indiquessin que ja havíem de tornar, vam trobar una gran extensió de roca que formava el típic paisatge del precoral·ligen, on vam poder recórrer un petit túnel i travessar un pintoresc arc de roca.\nCapritxoses formacions rocoses fan d'aquesta, una entretinguda immerisó. Foto: Sisco Serran.\nVam gaudir durant gairebé 80 minuts, d'una entretinguda i bonica immersió, on vam assolir una fondària màxima de -20m. amb una temperatura mínima de l'aigua de 14ºC.\nEn acabar i per a recuperar forces, tots els participants van amenitzar la jornada amb un piscolabis, amb el que des del CAS VILASUB es va voler obsequiar a tots els participants d'aquesta jornada, però que es va convertir en un autèntic dinar de germanor, en el que tothom va col·laborar fent la seva aportació "culinària".\nAgrair a tots els socis i amics del CAS VILASUB que van participar i van ajudar en l'organització logística, per poder dur a terme amb èxit aquesta gran jornada de busseig.\nFotografies: Joan Carles Gómez, Víctor Sánchez, Sisco Serran, Juan García, Ricard Domingo i Pau Asensio.\nBy VILASUB Club d'Activitats Subaquàtiques a 10:00:00


El Garage amb Kiko Amat | La Capsa]\nEL DESCOMPOSITOR KIKO AMAT\nKiko Amat, descomposant el Garage\nEn Kiko Amat va desembarcar a la sala de revistes de la Biblioteca Antoni Martin amb una impressionant col·lecció de singles i LP’s originals que prometien una altra bona sessió de descoberta de música i dels seus contextos. I la primera impressió es va confirmar.\nEl Kiko Amat defineix el Garage com una contraresposta americana a la invasió britànica. Com un doble joc: els anglesos van robar el rytm’n blues negre creant una cosa xula i rara, molt europeïtzada i emprenyada que no tenia gaire a veure amb les arrels del so i que va derivar en grups com Pretty Things i grups que feien servir el rythm and blues però l’expressaven d’una forma distinta. Quan alguns d’aquests grups van ser cèlebres van arribar als EUA i un munt d’adolescents americans van posar-se a replicar el so més salvatge d’aquesta música provinent d’Anglaterra, no el més cursi sinó el so més angoixat més adolescent, més emprenyat dels grups anglesos\nQuasi tots els grups de garage que en Kiko Amat ens promet escoltar al Descompositor tenen la mateixa arrel i persegueixen la mateixa finalitat: replicar amb més o menys fortuna les músiques importades. Molts són punks sense voler-ho, per falta de medis i per “puro cutrerio” i també, és clar, per falta de perícia instrumental. Altres són punks perquè no van poder accedir al mainstream, no van aconseguir el seu somni de crear un hit encara que fos a nivell regional. No tot el garage és underground… alguns d’aquests grups van accedir a una determinada escena mainstream\nAltres grups van renunciar a la idea del mainstream i recullen un nivell d’odi, ràbia, rebuig i angoixa de l’adolescència americana que encara ara es fa difícil d’entendre (sobretot comparat amb els 60’s espanyols). També hi ha un revival dels 80 del so dels 60 molt desgastat, que no encaixava massa en el canon de l’època, no va innovar en res, va ser una rèplica exacta del moviment dels seixanta que va aconseguir cançons xules i fet des del cor. El garatge dels 80 és el meu gran amor, amb grups que fan soroll molt ben fet i que neguen els hits i l’únic que intentaven era transmetre el so dels discos que estimaven amb la màxima passió, honestedat i amor.\nGarage com a grup eminentment masculí, que no vol dir que el garatge no pugui agradar a les noies però hem de pensar el garage com un manat de tios amb acné tancats tocant en garatges, tios sols, excepte a califòrnia que potser podrien viure en una realitat diferent però un grup de Texas era bàsicament això.


Wasabi al Montseny, un autèntic miracle agrícola | SER Catalunya | Cadena SER\nÚltimas noticias Hemeroteca 20 de septiembre de 2020 Actualizado a las 04:34 CEST\n16/12/2019 - 10:50 h. CET\nUna bola d’arròs, un bon filet de salmó cru al damunt i, entremig de cada cosa, com si fos pega, una petita porció de Wasabi, aquesta pasta verda que pica i et desencalla els forats del nas i la gola. En aquest ‘nigiri’, una de les estrelles del món del sushi, el Wasabi és només un complement. Però per molts, si no existís, la cuina japonesa no tindria ni la meitat de carisma. De fet, a Japó mateix ja té un cert nivell, és com l’equivalent al que és la tòfona a casa nostra.\nEls pocs restaurants que serveixen Wasabi de veritat (perquè la majoria opten per un succedani) sempre se l’han fet portar especialment de Japó. Però ara, els costums han canviat: l’autèntic Wasabi creix al cor del Montseny.\nEscucha Reportatge sobre la plantació de wasabi al Montseny en Play SER\nTot va començar fa tres anys, quan un amic de l’Arnau Riba, un permacultora aficionat al món nipó, li va proposar que intentessin conrear Wasabi. L’Arnau en va parlar amb en Pau Gelmán, un enginyer agrícola que al principi no les tenia totes. Però després de llegir i llegir la poca informació que no estava en japonès, van decidir que per provar-ho no hi perdien res.\nArnau Riba i Pau Gelmán / Guillem Carreras (Cadena SER)\nTenien una finca grandiosa a prop de Viladrau, amb un terreny irregular i plena de vegetació. I el més important: humida, fresca i ombrívola, les tres condicions indispensable perquè visqui la planta de Wasabi. Va ser un procés de “prova i error” però al cap d’uns mesos, els primers planters van començar a créixer.\nLes plantes són de mig metre d’alçada i tenen unes fulles grosses i verdes. A l’hivern pateixen, perquè fa fred i es poden morir fàcilment, però l’Arnau i en Pau, en una finca sostenible, les han aconseguit fer sobreviure. Estan a dins d’uns hivernacles protegits amb ‘tanques pastor’ perquè no passin els senglars, i tot, controlat al moment des del mòbil, perquè de la planta de Wasabi, “no te’n pots oblidar ni un moment”, avisa en Pau, “s’ha de mimar molt”. I sobretot, no confiar-se: “Ara sí que podem dir que hem trobat el secret, però no podem deixar d’estar molt atents”.\nDe la planta, principalment, se n’aprofita el tronc. Quan és prou gran, es cull, es pela com si se li fes punta a un llapis i finalment es ratlla. Per seguir la tradició, s’hauria de fer amb un ratllador de pell de tauró, però un d’acer també serveix. Es van fent cercles i va sortint una pasta verd clar que és el que tothom coneix com a Wasabi. El moment just per menjar-se’l és exactament dos minuts després d’haver-lo ratllat, en aquest punt és quan el dolç i el picant convergeixen en el seu punt àlgid.\nEl Wasabi de Yamaaoi, tres anys després de la primera prova pilot, ha satisfet no només els dos socis sinó també els millors xefs del territori. Van anar perfeccionant el producte amb la complicitat dels propietaris del restaurant Wakasa. I llocs de prestigi com El Celler de Can Roca, l’ABaC, l’Enigma o el Koi Shunka també hi han caigut de quatre potes. Ryta Sato, propietari del japonès de Barcelona Sato i Tanaka reconeix que abans compraven l’autèntic Wasabi al Japó, però quan van veure que aquest era igual de bo i a sobre, fresc, no s’ho van pensar dues vegades.\nAra, l’Arnau i en Pau volen continuar millorant el dia a dia, però com que amb aquest miracle fet realitat no en tenen prou, ja han començat a fer nous experiments. Volen provar de plantar altres plantes japoneses, rares i poc habituals, que no es troben a Europa si no són importades. Si els hi va tan bé com amb el Wasabi, aquest racó del Montseny podria convertir-se en un lloc encara més únic a Europa.


El CCCB (Centre de cultura contemporània de Barcelona) amb col·laboració amb la PAAC busca persones que puguin portar a terme quatre encàrrecs amb el Servei de Mediació:\nEncàrrecs Exploratoris. Obrim aquesta convocatòria a tota persona interessada, sense perdre de vista que aquests encàrrecs i altres assoliments que estem aconseguint no serien possible sense la força de totes les persones associades a la PAAC. Per això convidem a tothom a associar-se i fer més força col·lectiva.\nTerminis per a la selecció:\nTenint en compte l’estret marge per a la convocatòria demanem com a requisits per a la selecció un CV + carta de motivació enviat a la PAAC (paac@paac.cat) des d’avui dimarts 17 de novembre fins dijous 19 de novembre a les 23.59 h. Entre les persones candidates la PAAC escollirà el o els perfils que més s’adeqüin a l’encàrrec del CCCB i ho farà públic el dilluns 23 de novembre.\nENCÀRRECS EXPLORATORIS: CCCB + PAAC\nEl Servei de Mediació del CCCB trasllada a la PAAC quatre encàrrecs d’assessoria i exploració al voltant dels seus eixos de treball actuals. En cada cas, l’interès del CCCB rau en identificar artistes, pràctiques i projectes innovadors i inspiradors que puguin alimentar els propis processos de recerca i creació, i apuntar en la direcció d’incorporar nous projectes, mirades i formats als seus programes.\nAquests encàrrecs tenen voluntat informativa i exploratòria, i no suposen cap compromís per part del CCCB per desenvolupar un projecte o una línia de treball concreta. La PAAC assessorarà al CCCB per tal que quatre artistes de la plataforma assumeixin i puguin dur a terme els encàrrecs en el temps i forma indicats en aquest document.\nEixos de treball.- El CCCB encarregarà quatre informes sota els següents enunciats:\n1/ Identificar projectes i eines de mediació que se situïn en la cruïlla art, ciència i tecnologia.\n2/ Cartografiar artistes i projectes locals que explorin la relació entre ciutat, salut i sostenibilitat.\n3/ Identificar artistes locals que integrin de manera profunda i innovadora la mediació com a part dels seus propis projectes de creació.\n4/ Identificar i analitzar diversos prototips de residències web.\nObjectiu.- Cada informe haurà d’identificar cinc 5 artistes i/o projectes (encara en curs o formalitzats en els últims 2 anys) que incorporin pràctiques, eines o idees que puguin obrir horitzons de possibilitat al CCCB i enriquir el seu programa públic i de mediació.\nEn cada cas, l’elecció ha d’estar justificada i ha de tenir en compte que el CCCB no és un centre d’art contemporani sinó un centre cultural amb vocació multidisciplinària i que aspira a interpel·lar amb els seus programes un públic divers i no especialitzat. També és crucial considerar que el CCCB aspira a construir un programa situat, que doni resposta a les grans qüestions contemporànies connectant el seu context immediat amb la resta del món.\nContingut.- Cada informe tindrà una extensió aproximada de 6.000 paraules i haurà d’incorporar una introducció que posi en context el seu àmbit i expliciti al màxim la perspectiva adoptada, i una descripció i valoració raonada dels cinc artistes o projectes triats. Es valoraran la diversitat i l’amplitud de la mirada de l’autor del informe i el seu coneixement expert del context local.\nHonoraris.- Cada informe estarà remunerat amb 1500 euros (impostos inclosos). Serà responsabilitat de l’autor complir els requisits legals imprescindibles per presentar la factura d’acord amb els criteris que indiqui el CCCB i proveir a temps la factura i la documentació necessàries per fer efectiu el pagament. El termini de pagament serà de 30 a 60 dies a partir de la data de presentació de la factura.\nTerminis.- L’informe complet s’ha de lliurar al CCCB el 8 de desembre de 2020, juntament amb la factura corresponent i la documentació necessària.\nEn cas que això no fos possible i previ acord amb el CCCB, l’encàrrec es podria dur a terme en dos fases: (Fase 1).- Data límit, 8 de desembre de 2020. És imprescindible que el document contingui l’índex i la introducció, i una indicació de quins seran els artistes/projectes triats. L’autor ha de presentar una factura per valor de 1000 euros (impostos inclosos) i tota la documentació necessària per fer efectiu el pagament. (Fase 2).- Data límit, 15 de gener de 2021. L’autor ha de lliurar el document finalitzat i una factura per valor de 500 euros (impostos inclosos).\nJa tenim les persones seleccionades per als Encàrrecs Exploratoris amb el CCCB:\nAquesta convocatòria ha estat feta de manera excepcional gràcies a un acord amb el CCCB al qual vam arribar en els darrers dies d’octubre. Aquesta institució ens va demanar ajut per trobar gent que ja estigués treballant en aquests temes. No hi havia temps perquè s’oficialitzés un jurat independent perquè l’encàrrec es formalitzés abans de final d’any. La tria l’hem fet la Junta de la PAAC tenint en compte el cv i la carta de motivació i la relació d’aquestes persones amb l’objecte de l’encàrrec. Agraïm la col·laboració i celeritat de les més de 30 persones que ens heu enviat la vostra sol·licitud. Sent conscients del poc temps i que les condicions d’anunci i selecció no eren les ideals, hem prioritzat el benefici dels i les artistes.\nAquests primers Encàrrecs Exploratoris són per a nosaltres un punt de partida per una col·laboració sòlida i permanent amb el CCCB. Una línia de treball que ja tenim oberta amb Fundació MACBA i amb d’altres institucions amb qui anunciarem acords properament.\nEsteu atents i associeu-vos per tenir més força!


Setmanari Punt TIC núm. 425\nDilluns, 19 de desembre 2011\nAquest vídeo és el fruit d'un treball col·laboratiu: s'ha elaborat en equip, entre els diferents Òmnia de la ciutat de Barcelona mitjançant les eines col·laboratives en línia. El centre d'atenció del vídeo són les persones usuàries (les veritables protagonistes que fan possible els Òmnia) perquè, a partir de les seves opinions, s’ha volgut donar a conèixer la Xarxa Òmnia.\nS'ha completat la implementació de l'ACTIC\nDes del 14 de desembre es pot reservar lloc, dia i hora per fer la prova d'avaluació de la competència C5 del nivell 3 de l'ACTIC. Amb l'activació d'aquesta competència ha conclòs el procés d'implementació d'aquesta acreditació, que havia començat el 23 de novembre de 2009. La C5 era l'última competència pendent d'activar del nivell 3, l'avançat.\nClausura de la Jornada de la Internet Social\nEl treball amb joves, les zones rurals i la innovació van centrar el segon bloc de la Jornada de dinamització de la Internet Social celebrada el passat 28 d'octubre. Us oferim un vídeo que resumeix aquestes exposicions i un altre amb la presentació del projecte Employment Toolkit i la cloenda de la jornada a càrrec de Ricard Faura i Marta Jové.\nDurant el mes de gener de 2012, a la Biblioteca Pública Municipal de Cambrils, s'impartirà un curs d'introducció a l'entorn informàtic i, un altre, d’eines per a la recerca de feina. Tots dos formen part del programa Connecta't.\nDia internacional de lluita contra VIH SIDA, a l'Òmnia Sant Roc\nEls i les participants de l'Òmnia Sant Roc de Badalona es van solidaritzar amb la campanya de la NO-discriminació pel VIH-SIDA. En el marc de les accions d'e-inclusió social i digital, els participants joves i adults van fer un videojoc de sensibilització i de prevenció en l'àmbit del VIH, en col·laboració amb els/les participants del Club Social El Badiu de l'associació Afammeban.\nFormació TIC al CTC de Masquefa durant el primer trimestre de 2012\nEl Centre Tecnològic Comunitari de Masquefa i el seu Punt TIC - Òmnia Masquef@ula enceten el 2012 amb una nova proposta formativa en TIC. Cursos d'iniciació a la informàtica, d'ofimàtica, de preparació de la prova ACTIC i els mòduls del programa Connecta't conformen la programació que oferirà el CTC de Masquefa de gener a març de 2012.\nNova oferta formativa dels Punt TIC de la Conca de Barberà\nEl Punt TIC de l'Espluga de Francolí i el Punt TIC de Santa Coloma de Queralt ja han donat a conèixer la seva oferta formativa per al semestre de gener a juny de 2012. Els cursos que ofereixen estan orientats ha adquirir diferents competències TIC, per tal que tots els/les alumnes puguin examinar-se de l’ACTIC després d'haver-se format.\nEl Centre Tecnològic i Universitari de Granollers (CTUG) oferirà del gener al març de 2012 un curs per preparar l'examen de nivell avançat (competències C4 i C6) de l'ACTIC. En aquest curs es formarà per a les competències: C4 Tractament de la informació escrita i la C6 Tractament de la informació alfanumèrica.\nFeu difusió de les noves programacions a PuntTIC.cat\nTeniu preparada la programació per al nou trimestre? Feu-ne difusió a PuntTIC.cat! La plana web de la Xarxa Punt TIC la construïm entre tots i totes, per això, fem una crida als dinamitzadors i dinamitzadores a compartir-hi activitats, cursos, recursos i informacions.\nJa us podeu inscriure a les Jornades d'Educació en Comunicació d'AulaMèdia\nA principis de 2012 AulaMèdia torna a organitzar les Jornades d'Educació en Comunicació. Aquesta serà la setena edició i tindrà lloc del 25 al 27 de gener, al Col·legi de Periodistes de Catalunya. L'objectiu és reflexionar sobre l'educació i la televisió i, al mateix temps, mostrar algunes de les experiències que es realitzen en els centres docents.\nEcoemprenedorXXI, formació i assessorament per a projectes de negoci\nLes persones emprenedores, investigadores, professores i titulades universitàries amb idees de negoci en l'àmbit de les tecnologies netes i les empreses de recent creació d'aquest sector tenen l'oportunitat de participar a EcoemprenedorXXI, que ofereix formació i assessorament, entre d'altres. L'objectiu d'aquest programa és promoure la creació i l'acceleració de projectes empresarials en el sector de les energies renovables.\nGala pels 5 anys de puntCAT i lliurament dels Ajuts 2011\nLa Fundació puntCAT va celebrar el passat 14 de desembre el seu cinquè aniversari amb una gala, on no van faltat els agraïments, els reptes de futur i el lliurament de guardons dels Ajuts puntCAT 2011 a: Agenda Oberta de Pim Pam Pum, Eixos.cat de planol.info i l'eina Seqüències de Fundación Planeta Imaginario. Durant l'acte també es va fer el relleu de la presidència de la Fundació puntCAT. El nou president és en Ricard Huguet, de FemCat.\nGLAMWIKI Girona: Tindrà lloc el 19 de desembre, a Girona. [+info]


Pere Pi Cabanes "el eterno descontento" ... i Cía.: 2162-JUNQUERAS ASSUMIRÀ EL CONTROL DE L'ÀREA D'ECONOMIA DEL NOU GOVERN, QUE DÉU ENS AGAFI CONFESSATS!\n2162-JUNQUERAS ASSUMIRÀ EL CONTROL DE L'ÀREA D'ECONOMIA DEL NOU GOVERN, QUE DÉU ENS AGAFI CONFESSATS!\nA l'espera que cristal·litzin les converses entre Junts pel Sí i la CUP -una circumstància que obliga a posar en condicional tots els acords que es ressenyen en aquesta crònica-, Convergència i Esquerra tenen ja molt avançat el dibuix dels grans pilars sobre els quals s'hauria d'assentar la composició del Govern «de ruptura» sortit de la contesa electoral del 27 de setembre. I, segons han relatat a aquest diari fonts al corrent de les negociacions, aquest disseny atorga a ERC el control sobre l'àrea d'economia i hisenda del nou Executiu. El departament (o departaments) corresponent dependrà directament de la vicepresidència primera, que ocuparà el líder republicà, Oriol Junqueras.\nEls republicans prendran així el comandament efectiu del Govern en una àrea que inclou la intervenció de la Generalitat -és a dir, el control de la despesa-, el disseny dels pressupostos, la política fiscal i, sobretot, la ingent tasca d'aixecar l'agència tributària del gairebé no-res, perquè a aquestes altures del partit el que s'ha fet en aquest sentit amb prou feines omple un parell de folis.\nPerò, quina formació acadèmica té l’Oriol Junqueras per a ocupar un càrrec equivalent al d’un Ministre d’Economía? Doncs aquest senyor compta amb el següent curriculum: Es llicenciat en Historia, amb especialitat en Historia Moderna i Contemporánea, i doctor en Historia del Pensament Econòmic (ep! res a veure amb una formació tècnica en Economía, com Economista). És dir: un historiador pels quatre cantons.\nPer tant, si Oriol Junqueras acaba éssent Conseller d’Economía, haurà de contractar un segón seu, Economista, que li faci la feina, amb la qual cosa, un dels dos sobra. A la meva manera d’entendre, el que sobra és “el de lletres”, naturalment! On és si no l’austeritat i limitació en el número de càrrecs de la Generalitat?\nLlegit en un diari i comentat per:\nJordi Pi Solsona (el fill del meu pare).\nPublicat per El Eterno descontento a 21:05


David Bote presenta una aplicació de mòbil perquè la ciutadania pugui presentar propostes | Mataró Ràdio\nDc, 26/11/2014 - 09:25\nEl candidat del PSC de Mataró David Bote presenta una aplicació per a telèfons mòbils que serveix perquè els ciutadans puguin presentar propostes que es puguin incorporar al programa dels socialistes. La voluntat d’aquesta iniciativa és complir amb el compromís de Bote de mantenir una relació directa amb els mataronins. Segons ha detallat al candidat del PSC als micròfons de Mataró Ràdio el telèfon mòbil és un canal directe especialment amb els joves.\nUna aplicació que es pot descarregar gratuïtament i que un cop l’obres et permet seleccionar sobre quin tema vols fer la teva proposta. Un cop triada la categoria s’obre un espai en el què s’ha de descriure breument la proposta que el ciutadà pretén fer arribar al PSC de Mataró. També hi ha l’opció que qui fa la proposta es pugui registrar i rebre una resposta de si la proposta passarà o no a formar part del programa electoral pel 2015.\nPer cert que la imatge de l’aplicació és la icona que el mateix David Bote està popularitzant del seu rostre.


Compromís social > Gestió Social i Corporativa > Política d'Empresa Saludable\nEl Consell de Direcció d'Hospital Plató posa de manifest el ferm compromís de promocionar la salut en el treball, protegint i potenciant la salut de les persones treballadores i promovent un entorn de treball saludable.\nConvençuts que els entorns de treball saludables són un factor fonamental per al desenvolupament de les persones, així com per a la millora de la productivitat i sostenibilitat de l'Hospital, establim la present Política d'Empresa Saludable, basada en els següents principis:\nLa promoció de la salut en el treball és una estratègia empresarial necessària que aspira a millorar la salut i qualitat de vida de les persones treballadores, així com la salut de la nostra Organització, en l'àmbit organitzatiu i financer.\nLa millora contínua de l'organització i les condicions de treball, promovent la participació activa i fomentant el desenvolupament individual de totes les persones que formem l’organització, encoratjant així la seva responsabilitat i motivació.\nGarantir als/a les treballadors/es un equilibri entre les demandes del treball, el control sobre el mateix, la seva formació i el reconeixement social derivat.\nEl compliment de les disposicions legals i normatives en matèria de prevenció de riscos laborals, així com la resta d'aspectes vinculats al capital humà, com són l'equitat de tracte, la conciliació i la inclusió de persones.\nAquest és el marc de referència en Hospital Plató per establir els objectius com a Empresa Saludable, que seran revisats de forma periòdica des de la Direcció de Gestió Social i Corporativa, per tal de millorar contínuament.


Gran Malvina (en anglès:West Falkland) és la segona illa en superfície de les Illes Malvines ocupa 4.532km². És una illa amb turons i està separada de l'illa Soledad per un braç de mar anomenat Falkland Sound. Només està habitada per 144 persones (2001). L'assentament principal és Port Howard a la costa oest.\n51° 47′ 51″ S, 60° 07′ 55″ O / 51.7975°S,60.131944444444°O / -51.7975; -60.131944444444\nGeografia i faunaModifica\nLa principal serralada és Hornby Hills i Mont Adam és el cim més alt amb 700m.  Abans es pensava que Mont Robinson, de 695 m, era el cim més alt i Argentina va transferir el nom de Monte Independencia del Mont Robinson al Mont Adam. El pasturatge d'ovelles és la principal ocupació de l'illa, on també hi ha colònies importants de pingüins i cormorans. També hi ha pesca als dos rius principals Warrah i Chartres.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gran_Malvina&oldid=25078947»\nDarrera modificació: 28 set 2020 a les 04:29\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 set 2020 a les 04:29.


Pierre-Simon Laplace - Viquipèdia\n(S'ha redirigit des de: Pierre Simon de Laplace)\n23 de març de 1749\nBeaumont-en-Auge, Regne de França\n5 de març de 1827 (als 77 anys)\nMatemàtiques, astronomia i física\nPierre-Simon Laplace (23 de març de 1749, Beaumont-en-Auge, Normandia - 5 de març de 1827, París), fou un brillant matemàtic, astrònom i físic francès. Ja amb 24 anys se l'anomenava "el Newton de França" per alguns dels seus descobriments. És particularment cèlebre per la seva obra que escrigué entre 1799 i 1825, Traité de Mécanique Céleste, la qual, com a autor sostenia que: «oferix una completa solució al gran problema mecànic que presenta el sistema solar», va aparèixer en cinc volums i fou publicada a París.\nDesprés d'haver acabat els estudis a la Universitat de Caen, va trobar d'Alembert, reconegut en aquella època pels seus estudis d'astronomia física (moviment i taules de la Lluna; precessió dels equinoccis; treballs sobre la causa de les marees, la dinàmica, etc.) i de matemàtiques (desenvolupament del càlcul integral i diferencial; derivades parcials...) així com per a la seva participació amb Diderot a la posada en marxa de l'Enciclopèdia. D'Alembert va reconèixer molt ràpidament el talent de Laplace, recolzant-lo en les seves investigacions. A més, se'l va anomenar professor de matemàtiques a l'escola militar, per tal que pogués desenvolupar els seus propis estudis.\nLaplace va ser un dels primers savis a interessar-se de molt a prop per la qüestió de l'estabilitat a llarg termini del sistema solar. Les interaccions gravitatòries complexes entre el Sol i els planetes coneguts en aquella època no semblaven admetre una descripció analítica simple. A més a més, Newton ja havia pressentit aquest problema després d'haver observat certes irregularitats en el moviment de certs planetes, i en va deduir que una intervenció divina era necessària per tal d'evitar la dislocació del sistema solar. Laplace no es va conformar amb la "intervenció divina", i després d'una sèrie de càlculs molt complicats, va arribar a la conclusió que aquests moviments irregulars eren periòdics, cosa la qual conferia estabilitat pròpia a les òrbites d'aquests planetes. Com bé va dir el propi Laplace a Napoleó:"La hipòtesi de l'existència d'un Déu ho explica tot, però no permet predir res".\nEn la seva segona gran obra Exposition du système du monde (París, 1796) formulà la "hipòtesi nebular", l'origen de la qual ell sembla atribuir a Buffon, aparentment desconeixia que Immanuel Kant se li havia avançat parcialment en el seu obra Allgemeine Naturgeschichte (Història General de la Naturalesa), publicada el 1755. Laplace va resumir en un cos de doctrina els treballs separats de Newton, Halley, Clairaut, d'Alembert i Euler sobre la gravitació universal, i va concebre, sobre la formació del sistema planetari, la teoria que duu el seu nom.\nEls seus treballs sobre física, especialment els estudis sobre els fenòmens capil·lars i l'electromagnetisme li van permetre el descobriment de les lleis que duen el seu nom. Es va interessar també per la Teoria de funcions potencials, demostrant que algunes d'elles eren solucions d'equacions diferencials.\nLaplace va desenvolupar igualment la teoria de la probabilitat en la Teoria analítica de les probabilitats, la introducció de la qual és intitulada Prova filosòfica sobre les probabilitats (1814: els seus primers treballs sobre probabilitat daten de 1771-1774. Es destacable el redescobriment després de Bayes de les probabilitats inverses, (Llei de Bayes-Laplace), avantpassat de l'estadística inferencial. Va ser el primer a publicar el valor de la integral de Gauss. Va estudiar la transformació de Laplace encara que Heavyside va desenvolupar aquest procediment de manera completa. Així mateix, es va adherir a la teoria de Lavoisier amb el qual va determinar les temperatures específiques de diverses substàncies amb ajuda d'un calorímetre de la seva pròpia factura.\nModel de Laplace [modifica]\nLa seva definició diu que sigui E un experiment qualsevol i S el conjunt finit dels seus resultats possibles tal que si suposem que cada resultat és equiprobable (que cap tingui més oportunitats que l’altre), llavors . Si volem que P sigui una funció de probabilitat tal que llavors . Sigui A un subconjunt de S tal que llavors Vegeu també [modifica]\nNombre de Laplace\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Pierre-Simon Laplace\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Pierre-Simon_Laplace&oldid=11801210»\tCategories: Matemàtics francesosAstrònoms francesosFísics francesosMaçons francesosPersones de la Baixa NormandiaCalvadosCategoria oculta: Articles destacats en italià\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 28 abr 2013 a les 11:55.


1912 - Uniopèdia, el mapa conceptual\n204 les relacions: Agustí Rius i Borrell, Alan Turing, Albània, Alcanar, Alemanya, Alfred Fouillée, Anglaterra, Antoni de Paula Capmany i Borri, Argentina, Arqueologia, August Strindberg, Auguste Beernaert, Aurora Picornell Femenies, Austràlia, Avel·lí Artís-Gener, Àustria, Banc (empresa), Barcelona, Bram Stoker, Buenos Aires, Camerun, Cantàbria, Catalanisme, Catalans, Centre d'Esports Sabadell Futbol Club, Ciutat de Westminster, Cody (Wyoming), Compositor, Conservació i restauració, Crítica literària, Dénia, Dràcula, Empresari, Enriqueta Martí i Ripollés, Erich Honecker, Escriptor, Espanya, Esplugues de Llobregat, Estats Units d'Amèrica, Estocolm, Expressionisme abstracte, Filologia, França, Frédéric Passy, Futbol Club Barcelona, Gandia, George Emil Palade, Girona, Gonçal Castelló i Gómez-Trevijano, Grafton (Austràlia), ..., Guido Papini, Hannover, Herbert Charles Brown, Horst Matthai Quelle, Iași, Imperi Alemany, Imperi Otomà, Indústria, Ingeborg Syllm-Rapoport, Irving Fazola, Itàlia, Jackson Pollock, Jacques Soustelle, James Callaghan, Jaume Gubianas i Jovés, Joan Sales i Vallès, José Canalejas y Méndez, Josep Cruset Porqué, Josep Ferrater i Mora, Julio Muñoz Ramonet, Julius Axelrod, Konrad Bloch, La Tralla, La Vanguardia, Leonid Kantoròvitx, Lió, Londres, Louisiana, Lucerna, Madrid, Mallorca, María Braña de Diego, Marcelino Menéndez Pelayo, Marina Alta, Marroc, Mecenàs, Medicina, Mestre d'escola, Milton Friedman, Miquel Dolç i Dolç, Montpeller, Neuilly-sur-Seine, Neunkirchen (Saarland), Nova Orleans, Nova York, Occitània, Oceà Atlàntic, Paddington, Palma, Paracaigudes, París, Patrick White, Pau Gambús i Romeu, Pedagogia, Pere Calders i Rossinyol, Polític, Portsmouth, Premi Nobel d'Economia, Premi Nobel de la Pau, Premi Nobel de Literatura, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia, Premi Nobel de Química, Primer ministre del Regne Unit, Radioastronomia, Rússia, Regne Unit, República d'Irlanda, República Democràtica Alemanya, RMS Titanic, Roc Chabàs Llorens, Rodolfo Zubrisky, Romania, Ruby Violet Payne-Scott, Rudolf Hagelstange, Ruth von Wild, Sabadell, Safor, Salvador Luria, Sant Petersburg, Santa Maria del Camí, Santander, Suècia, Suïssa, Tesi doctoral, Torí, Torre Eiffel, Trinitari Fabregat i Chimeno, Turíngia, Violí, Xavier Montsalvatge i Bassols, 1 d'octubre, 10 d'agost, 10 de desembre, 11 de març, 12 de juny, 12 de maig, 12 de novembre, 13 d'agost, 13 de maig, 13 de novembre, 14 d'agost, 14 de maig, 15 d'abril, 18 de febrer, 1829, 1868, 19 de gener, 19 de novembre, 1901, 1909, 1910, 1937, 1964, 1969, 1970, 1974, 1975, 1979, 1981, 1986, 1991, 2 d'octubre, 2 de maig, 2 de setembre, 20 d'abril, 2000, 2002, 2004, 2005, 2008, 21 de febrer, 21 de gener, 22 de maig, 23 de juny, 25 d'agost, 25 de desembre, 26 d'abril, 27 de març, 28 de gener, 28 de maig, 28 de novembre, 29 de setembre, 3 d'octubre, 3 de febrer, 30 d'octubre, 30 de gener, 30 de maig, 30 de març, 31 de juliol, 4 de desembre, 4 de febrer, 6 d'agost, 6 d'octubre, 9 d'octubre.\tAmpliar l'índex (154 més) » « Shrink índex\nAgustí Rius i Borrell\nAgustí Rius i Borrell, conegut com el mestre Rius (Sabadell, 30 de gener de 1837 - Barcelona, 21 de febrer de 1912), fou un mestre i pedagog català.\nNou!!: 1912 і Agustí Rius i Borrell · Veure més »\nAlan Mathison Turing (Paddington, Londres, Anglaterra, 23 de juny de 1912 - Wilmslow, Cheshire, Anglaterra 7 de juny de 1954) fou un científic, matemàtic, lògic, criptoanalista, biomatemàtic i maratonià britànic.\nNou!!: 1912 і Alan Turing · Veure més »\nNou!!: 1912 і Albània · Veure més »\nNou!!: 1912 і Alcanar · Veure més »\nNou!!: 1912 і Alemanya · Veure més »\nAlfred Fouillée (La Pouëze, Anjou, 1838 — Lió, 1912) va ser un filòsof francès classificat sovint dins del corrent positivista.\nNou!!: 1912 і Alfred Fouillée · Veure més »\nNou!!: 1912 і Anglaterra · Veure més »\nAntoni de Paula Capmany i Borri\nAntoni de Paula Capmany i Borri (Barcelona, 25 d'octubre de 1858 - 8 d'octubre de 1912) va ser un empresari, catalanista i mecenes català.\nNou!!: 1912 і Antoni de Paula Capmany i Borri · Veure més »\nNou!!: 1912 і Argentina · Veure més »\nNou!!: 1912 і Arqueologia · Veure més »\nJohan August Strindberg (Estocolm, 22 de gener de 1849 - ídem, 14 de maig de 1912) fou un escriptor i dramaturg suec.\nNou!!: 1912 і August Strindberg · Veure més »\nAuguste Marie François Beernaert (Oostende, 1829 – Lucerna, 1912) fou un advocat i polític belga, partidari de l'arbitratge internacional, i guardonat el 1909 amb el Premi Nobel de la Pau al costat de Paul d'Estournelles de Constant.\nNou!!: 1912 і Auguste Beernaert · Veure més »\nAurora Picornell Femenies\nAurora Picornell Femenies (Palma, 1 d'octubre de 1912-Porreres, 5 de gener de 1937) va ser una política i sindicalista mallorquina, d’ideologia comunista i feminista, activa a Mallorca, València i Menorca durant la Segona República.\nNou!!: 1912 і Aurora Picornell Femenies · Veure més »\nNou!!: 1912 і Austràlia · Veure més »\nAvel·lí Artís i Gener (Barcelona, 28 de maig de 1912 – 7 de maig de 2000) fou un periodista, escriptor, ninotaire, escenògraf, traductor, enigmista, director artístic de publicitat i corrector català.\nNou!!: 1912 і Avel·lí Artís-Gener · Veure més »\nNou!!: 1912 і Àustria · Veure més »\nNou!!: 1912 і Banc (empresa) · Veure més »\nNou!!: 1912 і Barcelona · Veure més »\nAbraham Stoker (Clontarf, Irlanda; 8 de novembre de 1847-Londres, Anglaterra; 20 d'abril de 1912) va ser un escriptor irlandès cèlebre per la seva novel·la de terror Dràcula, una de les obres més famoses de la literatura gòtica.\nNou!!: 1912 і Bram Stoker · Veure més »\nNou!!: 1912 і Buenos Aires · Veure més »\nNou!!: 1912 і Camerun · Veure més »\nNou!!: 1912 і Cantàbria · Veure més »\nNou!!: 1912 і Catalanisme · Veure més »\nNou!!: 1912 і Catalans · Veure més »\nNou!!: 1912 і Centre d'Esports Sabadell Futbol Club · Veure més »\nLes Cambres del Parlament, a prop del Pont de Westminster. La Ciutat de Westminster (en anglès City of Westminster) és un dels 32 municipis del Gran Londres amb estatus de ciutat.\nNou!!: 1912 і Ciutat de Westminster · Veure més »\nCody és una ciutat i seu del Comtat de Park (Wyoming) dels Estats Units d'Amèrica.\nNou!!: 1912 і Cody (Wyoming) · Veure més »\nNou!!: 1912 і Compositor · Veure més »\nNou!!: 1912 і Conservació i restauració · Veure més »\nNou!!: 1912 і Crítica literària · Veure més »\nDénia és una ciutat valenciana, capital de la comarca de la Marina Alta i també de la comarca històrica del Marquesat de Dénia.\nNou!!: 1912 і Dénia · Veure més »\nNou!!: 1912 і Dràcula · Veure més »\nUn empresari és aquella persona que, de forma individual o col·lectiva, fixa els objectius i pren les decisions estratègiques sobre les metes, els mitjans, l'administració i el control de les empreses i assumeix la responsabilitat tant comercial com a legal enfront de tercers.\nNou!!: 1912 і Empresari · Veure més »\nEnriqueta Martí i Ripollès, coneguda popularment com la «vampira del carrer de Ponent», la «vampira del Raval» o la «vampira de Barcelona» (Sant Feliu de Llobregat, 1868 – Barcelona, 12 de maig de 1913)La Vanguardia, 13 de maig del 1913, pàgina 3: fou una segrestadora y suposada assassina en sèrie catalana.\nNou!!: 1912 і Enriqueta Martí i Ripollés · Veure més »\nErich Honecker (Neunkirchen, 25 d'agost de 1912 - Santiago de Xile, 29 de maig de 1994) fou un polític alemany, màxim dirigent de la República Democràtica d'Alemanya (RDA) entre 1971 i 1989.\nNou!!: 1912 і Erich Honecker · Veure més »\nNou!!: 1912 і Escriptor · Veure més »\nNou!!: 1912 і Espanya · Veure més »\nNou!!: 1912 і Esplugues de Llobregat · Veure més »\nNou!!: 1912 і Estats Units d'Amèrica · Veure més »\nEstocolm (en suec Stockholm) és la capital del Regne de Suècia i la més gran de les capitals escandinaves.\nNou!!: 1912 і Estocolm · Veure més »\nL'expressionisme abstracte és el primer dels grans moviments artístics de la postguerra, i va assenyalar el desplaçament del centre neuràlgic de l'art contemporani de París a Nova York.\nNou!!: 1912 і Expressionisme abstracte · Veure més »\nNou!!: 1912 і Filologia · Veure més »\nNou!!: 1912 і França · Veure més »\nFrédéric Passy (París, França, 20 de maig de 1822 - Neuilly-sur-Seine, 12 de juny de 1912) fou un economista i polític francès que promogué el pacifisme, per la qual cosa va rebre el primer Premi Nobel de la Pau el 1901, junt amb Jean Henri Dunant.\nNou!!: 1912 і Frédéric Passy · Veure més »\nNou!!: 1912 і Futbol Club Barcelona · Veure més »\nNou!!: 1912 і Gandia · Veure més »\nGeorge Emil Palade (Iaşi, Romania, 1912 - Del Mar, Estats Units, 2008) fou un biòleg i professor universitari nord-americà, d'origen romanès, guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia l'any 1974.\nNou!!: 1912 і George Emil Palade · Veure més »\nNou!!: 1912 і Girona · Veure més »\nGonçal Castelló i Gómez-Trevijano\nGonçal Castelló i Gómez-Trevijano (Gandia, 9 d'octubre de 1912- Barcelona, 1 de febrer de 2003) fou un escriptor valencià, autor de diverses novel·les relacionades amb la Guerra Civil espanyola i les seves conseqüències.\nNou!!: 1912 і Gonçal Castelló i Gómez-Trevijano · Veure més »\nGrafton és una ciutat australiana al nord de la Nova Gal·les del Sud.\nNou!!: 1912 і Grafton (Austràlia) · Veure més »\nGuido Papini (Camaiore, Gran Ducat de Toscana, 1 d'agost de 1847 - Londres, 3 d'octubre de 1912) fou un violinista i compositor italià.\nNou!!: 1912 і Guido Papini · Veure més »\nNou!!: 1912 і Hannover · Veure més »\nHerbert Charles Brown (Londres, Anglaterra, Regne Unit, 1912 - Lafayette, Indiana, EUA, 2004) fou un químic i professor universitari estatunidenc d'origen britànic, guardonat amb el Premi Nobel de Química l'any 1979.\nNou!!: 1912 і Herbert Charles Brown · Veure més »\nHorst Matthai Quelle (Hannover, Alemanya, 30 de gener de 1912 - Tijuana, Mèxic, 27 de desembre de 1999) va ser un filòsof alemany en castellà.\nNou!!: 1912 і Horst Matthai Quelle · Veure més »\nIași és una ciutat de Romania.\nNou!!: 1912 і Iași · Veure més »\nNou!!: 1912 і Imperi Alemany · Veure més »\nNou!!: 1912 і Imperi Otomà · Veure més »\nNou!!: 1912 і Indústria · Veure més »\nIngeborg Syllm-Rapoport (Kribi, Camerun, 2 de setembre de 1912 - Berlín 23 de març de 2017) va ser una metgessa alemanya especialitzada en neonatologia.\nNou!!: 1912 і Ingeborg Syllm-Rapoport · Veure més »\nHenry Prestopnik, dit Irving Fazola (Nova Orleans, Louisiana, 10 de desembre de 1912 - Nova Orleans, 20 de març de 1949) fou un clarinetista i saxofonista estatunidenc.\nNou!!: 1912 і Irving Fazola · Veure més »\nNou!!: 1912 і Itàlia · Veure més »\nTomba de Jackson Pollock al Green River Cemetery d'Springs Estudi creatiu de Pollock a Springs, estat de Nova York Paul Jackson Pollock (Cody, 28 de gener de 1912 - Springs, 11 d'agost de 1956) fou un artista estatunidenc, referent en el moviment de l'expressionisme abstracte i la pintura d'acció.\nNou!!: 1912 і Jackson Pollock · Veure més »\nTomba de Jacques Soustelle. Jacques Soustelle (Montpeller, França, 3 de febrer de 1912 - 6 d'agost de 1990) va ser un polític i etnòleg francès, especialista en les cultures mesoamericanes, va arribar a ser director del Musée de l'Homme a París en 1938.\nNou!!: 1912 і Jacques Soustelle · Veure més »\nLeonard James Callaghan, Baró Callaghan de Cardiff KG PC (27 de març de 1912 – 26 de març de 2005), polític laborista que fou Primer Ministre del Regne Unit entre 1976 i 1979, i Lord vitalici des de 1987.\nNou!!: 1912 і James Callaghan · Veure més »\nJaume Gubianas i Jovés\nJaume Gubianas i Jovés (25 de desembre de 1923, Barcelona i mort a Viladecans el 9 de setembre de 2001) va ser un dibuixant i pintor català.\nNou!!: 1912 і Jaume Gubianas i Jovés · Veure més »\nJoan Sales i Vallès\nJoan Sales i Vallès (Barcelona, 19 de novembre de 1912 - 12 de novembre de 1983) fou un escriptor, poeta, traductor i editor català.\nNou!!: 1912 і Joan Sales i Vallès · Veure més »\nJosé Canalejas y Méndez (Ferrol, La Corunya, 31 de juliol de 1854-Madrid, 12 de novembre de 1912) va ser un advocat i polític regeneracionista i liberal espanyol.\nNou!!: 1912 і José Canalejas y Méndez · Veure més »\nJosep Cruset Porqué\nJosep Cruset Porqué (Esplugues de Llobregat, 2 d'octubre de 1912 - Premià de Mar, 6 de gener de 1998)Cruset, José, a ''Enciclopedia Trecani'' fou un poeta, escriptor i articulista en llengua castellana i professor.\nNou!!: 1912 і Josep Cruset Porqué · Veure més »\nJosep Ferrater Mora (Barcelona, 30 d'octubre de 1912 - Barcelona, 30 de gener de 1991) fou un filòsof i assagista català.\nNou!!: 1912 і Josep Ferrater i Mora · Veure més »\nJulio Muñoz Ramonet\nJulio Muñoz Ramonet (Barcelona, 18 de febrer de 1912 - 9 de maig de 1991, Chur, Suïssa) fou un empresari barceloní.\nNou!!: 1912 і Julio Muñoz Ramonet · Veure més »\nJulius Axelrod Julius Axelrod (Nova York, EUA 1912 - Rockville 2004) fou un bioquímic nord-americà guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia l'any 1970.\nNou!!: 1912 і Julius Axelrod · Veure més »\nKonrad Emil Bloch (Nysa, Alemanya 1912 - Lexington, EUA 2000) fou un químic alemany, de nacionalitat nord-americana, guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia l'any 1964.\nNou!!: 1912 і Konrad Bloch · Veure més »\nPrimer exemplar de La Tralla, 1903 La Tralla fou un setmanari de caràcter catalanista radical que aparegué a Barcelona el 31 d'octubre de 1903 sota la direcció de Domènec Fornés, i comptà com a redactors amb Marcel Riu, Josep Maria Folch i Torres i Pelegrí Llangort i Majoral.\nNou!!: 1912 і La Tralla · Veure més »\nNou!!: 1912 і La Vanguardia · Veure més »\nLeonid Vitalièvitx Kantoròvitx (en rus: Леонид Витальевич Канторович) (Sant Petersburg, Rússia 1912 - Moscou, URSS 1986) fou un economista i professor universitari rus guardonat amb el Premi Nobel d'Economia l'any 1975.\nNou!!: 1912 і Leonid Kantoròvitx · Veure més »\nNou!!: 1912 і Lió · Veure més »\nNou!!: 1912 і Londres · Veure més »\nNou!!: 1912 і Louisiana · Veure més »\nNou!!: 1912 і Lucerna · Veure més »\nNou!!: 1912 і Madrid · Veure més »\nNou!!: 1912 і Mallorca · Veure més »\nNou!!: 1912 і María Braña de Diego · Veure més »\nMarcelino Menéndez y Pelayo (Santander, 3 de novembre de 1856 - 19 de maig de 1912) fou un polígraf i erudit espanyol, consagrat fonamentalment a la Història de les idees, la crítica i història de la literatura hispanoamericana i la Filologia hispànica en general, encara que també va conrear la poesia, la traducció i la Filosofia.\nNou!!: 1912 і Marcelino Menéndez Pelayo · Veure més »\nNou!!: 1912 і Marina Alta · Veure més »\nNou!!: 1912 і Marroc · Veure més »\nGai Cilni Mecenàs (Caius Cilnius Maecenas) fou un polític romà, patró dels literats.\nNou!!: 1912 і Mecenàs · Veure més »\nNou!!: 1912 і Medicina · Veure més »\nAdriaen van Ostade (1662) El mestre o la mestra d'escola és la persona encarregada d'impartir l'ensenyament primari.\nNou!!: 1912 і Mestre d'escola · Veure més »\nMilton Friedman (Nova York, 31 de juliol de 1912 — San Francisco, 16 de novembre de 2006) fou un economista nord-americà guardonat amb el Premi Nobel d'Economia l'any 1976.\nNou!!: 1912 і Milton Friedman · Veure més »\nMiquel Dolç i Dolç (Santa Maria del Camí, Mallorca, 4 de desembre de 1912 - Madrid, 27 de desembre de 1994), filòleg, crític literari, poeta i traductor al català.\nNou!!: 1912 і Miquel Dolç i Dolç · Veure més »\nNou!!: 1912 і Montpeller · Veure més »\nNeuilly-sur-Seine és un municipi francès, situat al departament dels Alts del Sena i a la regió de l'Illa de França.\nNou!!: 1912 і Neuilly-sur-Seine · Veure més »\nNeunkirchen és una ciutat i un municipi de Saarland (Alemanya).\nNou!!: 1912 і Neunkirchen (Saarland) · Veure més »\nNova Orleans (La Nouvelle-Orléans en francès, New Orleans en anglès) és la ciutat més gran de l'estat de Louisiana, als Estats Units.\nNou!!: 1912 і Nova Orleans · Veure més »\nNou!!: 1912 і Nova York · Veure més »\nNou!!: 1912 і Occitània · Veure més »\nNou!!: 1912 і Oceà Atlàntic · Veure més »\nPaddington és una pel·lícula francobritànica del 2014 dirigida per Paul King i escrita per ell mateix i Hamish McColl.\nNou!!: 1912 і Paddington · Veure més »\nNou!!: 1912 і Palma · Veure més »\nParacaigudes Un paracaiguda (en singular com en totes les llengües romàniques) o paracaigudes és un aparell que permet de reduir notablement la velocitat d'un cos dins l'atmosfera, especialment en un descens o una caiguda.\nNou!!: 1912 і Paracaigudes · Veure més »\nNou!!: 1912 і París · Veure més »\nPatrick White (1973) Patrick Victor Martindale White (Londres, Regne Unit, 28 de maig del 1912 - Sydney, Austràlia, 30 de setembre del 1990) fou un escriptor australià guardonat amb el Premi Nobel de Literatura l'any 1973.\nNou!!: 1912 і Patrick White · Veure més »\nPau Gambús i Romeu\nPau Gambús i Romeu (Sabadell, ? d'abril de 1829 - 26 d'abril de 1912) fou un industrial i banquer.\nNou!!: 1912 і Pau Gambús i Romeu · Veure més »\nNou!!: 1912 і Pedagogia · Veure més »\nNou!!: 1912 і Pere Calders i Rossinyol · Veure més »\nNou!!: 1912 і Polític · Veure més »\nNou!!: 1912 і Portsmouth · Veure més »\nNou!!: 1912 і Premi Nobel d'Economia · Veure més »\nNou!!: 1912 і Premi Nobel de la Pau · Veure més »\nNou!!: 1912 і Premi Nobel de Literatura · Veure més »\nNou!!: 1912 і Premi Nobel de Medicina o Fisiologia · Veure més »\nNou!!: 1912 і Premi Nobel de Química · Veure més »\nNou!!: 1912 і Primer ministre del Regne Unit · Veure més »\nNou!!: 1912 і Radioastronomia · Veure més »\nNou!!: 1912 і Rússia · Veure més »\nNou!!: 1912 і Regne Unit · Veure més »\nNou!!: 1912 і República d'Irlanda · Veure més »\nNou!!: 1912 і República Democràtica Alemanya · Veure més »\nNou!!: 1912 і RMS Titanic · Veure més »\nRoc Chabàs Llorens\nBust de Roc Chabàs als jardins del Real de València Roc Chabàs Llorens (Dénia, 9 de maig de 1844 — Dénia, 20 d'abril de 1912) va ser un religiós i historiador valencià.\nNou!!: 1912 і Roc Chabàs Llorens · Veure més »\nRodolfo Zubrisky (Buenos Aires, 13 de novembre de 1912 – Buenos Aires, 14 d'abril de 1991) va ser un dels més famosos violinistes argentins.\nNou!!: 1912 і Rodolfo Zubrisky · Veure més »\nNou!!: 1912 і Romania · Veure més »\nRuby Violet Payne-Scott\nRuby Violet Payne-Scott (Grafton, Austràlia, 28 de maig del 1912 - Sydney, Austràlia, 25 de maig del 1981) fou una pionera australiana en el camp de la radiofísica solar i la radioastronomia.\nNou!!: 1912 і Ruby Violet Payne-Scott · Veure més »\nRudolf Hagelstange (Nordhansen, Turíngia, 1912 — Hanau, Hessen, 1984) va ser un escriptor i periodista alemany.\nNou!!: 1912 і Rudolf Hagelstange · Veure més »\nRuth von Wild (Barcelona, 1912- Thun, 1983) va ser una mestra suïssa, nascuda a Barcelona, que va treballar a l'associació "Ajuda Suïssa" per auxiliar els infants damnificats de la guerra d'Espanya.\nNou!!: 1912 і Ruth von Wild · Veure més »\nNou!!: 1912 і Sabadell · Veure més »\nNou!!: 1912 і Safor · Veure més »\nSalvatore Edoardo Luria o Salvador Edward Luria (Torí, Itàlia 1912 - Lexington, EUA 1991) fou un metge i professor universitari nord-americà, d'origen italià, guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia l'any 1969.\nNou!!: 1912 і Salvador Luria · Veure més »\nNou!!: 1912 і Sant Petersburg · Veure més »\nSanta Maria del Camí és una vila i municipi de Mallorca.\nNou!!: 1912 і Santa Maria del Camí · Veure més »\nNou!!: 1912 і Santander · Veure més »\nNou!!: 1912 і Suècia · Veure més »\nNou!!: 1912 і Suïssa · Veure més »\nUna tesi doctoral és el treball que conclou el procés de doctorat, pas previ a l'obtenció del títol.\nNou!!: 1912 і Tesi doctoral · Veure més »\nNou!!: 1912 і Torí · Veure més »\nLa Torre Eiffel (en francès, Tour Eiffel) és una torre formada per una estructura reticulada de ferro colat, situada a París (França, al Camp de Mart (en francès, Champ de Mars), a l'extrem que toca al Sena, no gaire lluny del riu).\nNou!!: 1912 і Torre Eiffel · Veure més »\nTrinitari Fabregat i Chimeno\nTrinitari Fabregat i Chimeno (Alcanar, Província de Tarragona, 1912 - París, 9 d'octubre de 1994) va ser un escriptor català.\nNou!!: 1912 і Trinitari Fabregat i Chimeno · Veure més »\nL'Estat Lliure de Turíngia (en alemany: Freistaat Thüringen, pronunciat) és un estat federat (Bundesland) d'Alemanya, que conforma el territori de la regió històrica del mateix nom.\nNou!!: 1912 і Turíngia · Veure més »\nNou!!: 1912 і Violí · Veure més »\nNou!!: 1912 і Xavier Montsalvatge i Bassols · Veure més »\nNou!!: 1912 і 1 d'octubre · Veure més »\nEl 10 d'agost és el dos-cents vint-i-dosè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents vint-i-tresè en els anys de traspàs.\nNou!!: 1912 і 10 d'agost · Veure més »\nNou!!: 1912 і 10 de desembre · Veure més »\nNou!!: 1912 і 11 de març · Veure més »\nNou!!: 1912 і 12 de juny · Veure més »\nNou!!: 1912 і 12 de maig · Veure més »\nEl 12 de novembre és el tres-cents setzè dia de l'any del calendari gregorià i el tres-cents dissetè en els anys de traspàs.\nNou!!: 1912 і 12 de novembre · Veure més »\nEl 13 d'agost és el dos-cents vint-i-cinquè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents vint-i-sisè en els anys de traspàs.\nNou!!: 1912 і 13 d'agost · Veure més »\nEl 13 de maig és el cent trenta-tresè dia de l'any del calendari gregorià i el cent trenta-quatrè en els anys de traspàs.\nNou!!: 1912 і 13 de maig · Veure més »\nNou!!: 1912 і 13 de novembre · Veure més »\nNou!!: 1912 і 14 d'agost · Veure més »\nNou!!: 1912 і 14 de maig · Veure més »\nEl 15 d'abril és el cent cinquè dia de l'any del calendari gregorià i el cent sisè en els anys de traspàs.\nNou!!: 1912 і 15 d'abril · Veure més »\nEl 18 de febrer és el quaranta-novè dia de l'any del calendari gregorià.\nNou!!: 1912 і 18 de febrer · Veure més »\nNou!!: 1912 і 1829 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 1868 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 19 de gener · Veure més »\nNou!!: 1912 і 19 de novembre · Veure més »\nNou!!: 1912 і 1901 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 1909 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 1910 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 1937 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 1964 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 1969 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 1970 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 1974 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 1975 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 1979 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 1981 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 1986 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 1991 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 2 d'octubre · Veure més »\nNou!!: 1912 і 2 de maig · Veure més »\nEl 2 de setembre és el dos-cents quaranta-cinquè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents quaranta-sisè en els anys de traspàs.\nNou!!: 1912 і 2 de setembre · Veure més »\nEl 20 d'abril és el cent desè dia de l'any del calendari gregorià i el cent onzè en els anys de traspàs.\nNou!!: 1912 і 20 d'abril · Veure més »\nNou!!: 1912 і 2000 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 2002 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 2004 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 2005 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 2008 · Veure més »\nNou!!: 1912 і 21 de febrer · Veure més »\nNou!!: 1912 і 21 de gener · Veure més »\nNou!!: 1912 і 22 de maig · Veure més »\nEl 23 de juny és el cent setanta-quatrè dia de l'any del calendari gregorià i el cent setanta-cinquè en els anys de traspàs.\nNou!!: 1912 і 23 de juny · Veure més »\nEl 25 d'agost és el dos-cents trenta-setè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents trenta-vuitè en els anys de traspàs.\nNou!!: 1912 і 25 d'agost · Veure més »\nthumb El 25 de desembre és el tres-cents cinquanta-novè dia de l'any del calendari gregorià i el tres-cents seixantè en els anys de traspàs.\nNou!!: 1912 і 25 de desembre · Veure més »\nEl 26 d'abril és el cent setzè dia de l'any del calendari gregorià i el cent dissetè en els anys de traspàs.\nNou!!: 1912 і 26 d'abril · Veure més »\nNou!!: 1912 і 27 de març · Veure més »\nNou!!: 1912 і 28 de gener · Veure més »\nNou!!: 1912 і 28 de maig · Veure més »\nNou!!: 1912 і 28 de novembre · Veure més »\nNou!!: 1912 і 29 de setembre · Veure més »\nNou!!: 1912 і 3 d'octubre · Veure més »\nNou!!: 1912 і 3 de febrer · Veure més »\nNou!!: 1912 і 30 d'octubre · Veure més »\nNou!!: 1912 і 30 de gener · Veure més »\nEl 30 de maig és el cent cinquentè dia de l'any del calendari gregorià i el cent cinquanta-unè en els anys de traspàs.\nNou!!: 1912 і 30 de maig · Veure més »\nEl 30 de març és el vuitanta-novè dia de l'any del calendari gregorià i el norantè en els anys de traspàs.\nNou!!: 1912 і 30 de març · Veure més »\nNou!!: 1912 і 31 de juliol · Veure més »\nEl 4 de desembre és el tres-cents trenta-vuitè dia de l'any del calendari gregorià i el tres-cents trenta-novè en els anys de traspàs.\nNou!!: 1912 і 4 de desembre · Veure més »\nNou!!: 1912 і 4 de febrer · Veure més »\nNou!!: 1912 і 6 d'agost · Veure més »\nEl 6 d'octubre és el dos-cents setanta-novè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents vuitantè els anys de traspàs.\nNou!!: 1912 і 6 d'octubre · Veure més »\nEl 9 d'octubre és el dos-cents vuitanta-dosè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents vuitanta-tresè en els anys de traspàs.\nNou!!: 1912 і 9 d'octubre · Veure més »


Infosalut - Concurs de pòsters i clipmetratges per a la prevenció del tabaquisme entre els joves\nArticle anterior La USP de l'Àrea de Salut d'Eivissa organitza una Marató de Tallers per a alumnes de batxillerat\nArticle següent L'Ajuntament i el Centre de Salut de Sant Antoni comencen a preparar el seu mapa d'actius saludables\nEl Col·legi Oficial d'Infermeria de les Illes Balears (COIBA), col·labora novament amb la Direcció General de Salut Pública i Participació, el Servei de Salut de les Illes Balears (IB-Salut), la Direcció General d'Innovació i la comunitat educativa de la Conselleria d'Educació i Universitat, l'Associació Espanyola Contra el Càncer (AECC), l'Associació Balear d'Infermeria Comunitària (ABIC) i la Societat Balear de Medicina Familiar i Comunitària (IBAMFIC), en la prevenció del consum de tabac entre els joves, a través d’accions preventives de conscienciació.\nEs convoca un concurs de pòsters i clipmetratges relacionat amb la temàtica de la prevenció del consum de tabac en els joves, per al curs escolar 2017-2018, adreçat a tots els centres educatius de les Illes Balears que programin qualsevol activitat de prevenció del consum de tabac amb els alumnes que cursin primària o secundària.\nL'objectiu del concurs és implicar i fer partícips els joves de Balears en el disseny de material gràfic i audiovisual per a la prevenció del consum de tabac.\nEl termini per a la presentació dels treballs acaba el 15 d'abril de 2018.\nPer a més informació, podeu consultar les bases per participar en aquest concurs.\n[Font: Col·legi Oficial d'Infermeria de les Illes Balears. 08/11/2017 ]\nConcurs de pòsters i clipmetratges per a la prevenció del tabaquisme entre els joves https://t.co/XsDAzK4pIE @Coiba1 @ibsalut @apmallorca pic.twitter.com/zsOWrj8n1T\n*12/06/2018 - Gairebé deu mil alumnes han participat en els programes de prevenció de drogodependències i conductes addictives.


Preguntes més freqüents | Iscreb\nDubtes, consultes, qüestions, suggeriments.\nHem elaborat aquest llistat per resoldre els dubtes més comuns relacionats amb l’oferta d’estudis, l’accés, la matrícula, la relació amb altres ensenyaments.\nPrimer cicle: Batxillerat en Ciències Religioses (3 anys) - Modalitat presencial i virtual.\nSegon cicle: Llicenciatura en Ciències Religioses (2 anys) - Modalitat presencial i virtual. Especialitats:\nMàster en Diàleg interreligiós, ecumènic i cultural (conveni amb URL) - Modalitat presencial i virtual.\nMàster en autoconeixement, transformació emocional i cosmovisió espiritual - Modalitat presencial.\nMàster en Teologia Llatinoamericana.\nDiploma d'Especialista Universitari en Mitologia i Simbologia - Modalitat virtual.\nEstudis en Pensament Tomista.\nCursos en Diàleg Interreligiós - Modalitat presencial i virtual.\nCursos de formació permanent de mestres i professorat de religió - Modalitat virtual.\nCursos en llengües clàssiques - Escola de llengües Clàssiques - Modalitat virtual.\nCursos per a l’obtenció de la DECA. Capaciten mestres i professors per a la docència de la Religió a Educació Infantil, Primària i Educació Secundària - Modalitat virtual.\nCurs de preparació per a la prova de més grans de 45 anys.\nDe dilluns a dijous d'11:00 a 14:00 i de 15:00 a 17:00 hores.\nDivendres d'11:00 a 14:00 hores.\nEstudis presencials, lloc i horaris.\nQuins són els requisits d'accés per l'alumne ordinari?\nEls alumnes residents fora del territori espanyol i Andorrà (siguin o no estrangers) s'han de matricular obligatòriament com a alumnes extraordinaris. Poden seguir el curs amb normalitat i amb les mateixes condicions que un alumne ordinari però no poden accedir a la titulació acadèmica oficial pel fet que aquesta, segons ordena la Conferència Episcopal Espanyola, només pot ser atorgada a residents o quasi residents en territori espanyol. El criteri de la Conferència Episcopal Espanyola és que els alumnes dels Instituts Superiors de Ciències Religioses amb seu a Espanya es restringeixen als que tinguin domicili o quasi domicili a aquest territori. Per aquest motiu convé deixar clar que els alumnes que no puguin complir aquests requisits, només podran cursar els estudis de Ciències Religioses com alumnes extraordinaris, la qual cosa significa que, en finalitzar els estudis, no obtindran una titulació oficial sinó un certificat que acreditarà les matèries cursades acompanyades de la qualificació corresponent.\nVull ser professor de religió, què he de cursar?\nEls estudis de la DECA, capaciten per a impartir classes de religió a primària/infantil o ESO i Batxillerat\n(Aquesta és una qüestió reglada pel Departament d’Ensenyament que demana els requisits segons la titulació dels professors. Però també la CEE demana uns requisits per a la tramitació del títol DECA, segons sigui per primària/infantil o Secundària).\nL’alumne sols podrà matricular-se de Viure segons l’Evangeli si abans ha aprovat La Bona notícia de Jesús.\nHi ha dos períodes de matriculació, al setembre i al febrer de cada curs acadèmic. Els alumnes de modalitat presencial podran fer la seva matriculació, en els períodes fixats, tant a través de la nostra web (aquí enllaç amb calendari). Els alumnes de modalitat virtual, podran fer la matrícula des del formulari de la nostra web.\nL’import de la matrícula depèn de la titulació a la qual es matriculi l’estudiant i del número d’ECTS al qual es vol matricular (enllaç a les taxes de la web). L’ISCREB ofereix diferents formes de pagament perquè la incorporació de l'estudiant a l’Institut sigui tan fàcil com sigui possible.\nDocumentació que he de portar per fer la matrícula com a alumne nou\nFotocòpia del document d’identitat: DNI, NIE, passaport, etc. (din-A4).\nSi ja ets alumne de l’ISCREB, i ja has portat documentació, no cal que la tornis a portar. Gràcies.\nEls alumnes de la modalitat virtual, han de fer exàmens?\nNo, els alumnes de virtual, no fan exàmens. Referent a l’avaluació, cal tenir en compte que el mètode de treball de l’ISCREB Virtual es basa en una avaluació continuada. Avaluació que es pot veure complementada amb un exercici de síntesi al final del semestre. El fet d’estar matriculat a l'ISCREB virtual suposa acceptar que l’assistència a totes les trobades presencials és obligatòria.\nSempre que no es pugui venir a una trobada presencial, s’ha de fer un correu a secretaria_virtual@iscreb.org. En aquest correu s’ha d’explicar el motiu pel qual no es pot assistir i adjuntar la justificació pertinent que ho corrobori. A partir d’aquí, la secretaria de l’ISCREB ja es posarà en contacte amb l'alumne per tal de comunicar-li si li queda justificada o no. En cas que li sigui justificada, li farem arribar un petit treball amb les indicacions necessàries i el termini de presentació. Un cop entregat i donat el vistiplau del treball per la Cap d’Estudis, la seva jornada presencial li quedarà justificada i resolta.\nLes trobades presencials a les quals no s’assisteix i no es justifiquin, quedaran pendents de recuperació. No es podrà tramitar la titulació amb trobades presencials pendents de recuperar. Per recuperar aquestes trobades pendents, hi ha establert un espai específic dintre de les quatre jornades marcades al calendari de cada curs acadèmic. Per tant, s’ha d’assistir en aquesta sessió de recuperació i fer la tasca que es demani.\nPer a més informació: Poseu-vos en contacte amb la nostra secretaria, secretaria@iscreb.org o truqueu-nos al 93 454 19 63. Si teniu preguntes específiques que no han estat cobertes en aquest document o si necessiteu ajuda addicional a l’hora de triar un programa d’estudi o de matricular-vos.