Avís legal — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Avís legal\nD'acord amb les obligacions previstes en la Llei 34/2002, de serveis de la societat de la informació i de comerç electrònic (en endavant LSSICE), es manifesta que el domini www.tarragona.cat és propietat de l’AJUNTAMENT DE TARRAGONA, amb CIF P-4315000-B i amb domicili a la plaça de la Font, n. 1, 43001 de TARRAGONA.\nL'Ajuntament de Tarragona, en consonància amb la política de protecció de dades que tot seguit definim, es compromet a respectar la privacitat i la confidencialitat de les vostres dades.\nNomés es recullen o capturen els noms, les adreces personals (de treball o electròniques), els números de telèfon o qualsevol altra dada de caràcter personal que voluntàriament faci arribar la persona usuària i, únicament pels tràmits específics que així ho requereixin.\nNomés es demanarà el registre de dades de caràcter personal quan aquestes siguin necessàries per a la sol·licitud d'algun servei facilitat a través de tarragona.cat. Les dades obtingudes i les que es puguin originar com a conseqüència de l'execució del servei resulten necessàries per al desenvolupament, el control, la gestió i l'execució dels tràmits sol·licitats i seran incorporades als fitxers adients creats.\nTant les persones responsables dels fitxers com els qui intervinguin en qualsevol fase del tractament estan sotmesos al més estricte secret professional, amb un especial compromís d'adoptar els nivells de protecció i les mesures necessàries, tant tècniques com organitzatives, per garantir la seguretat de les dades de caràcter personal i evitar-ne l'alteració, el mal ús, la pèrdua, el robatori, el tractament o l'accés no autoritzat.\nFinalment, l'Ajuntament de Tarragona garantirà que tant els fitxers i programes com els equips i locals que intervenen en el procés de tractament de les dades registrades compleixen els requisits d'integritat i seguretat establerts a la normativa vigent en cada moment.\nLa persona usuària podrà exercir tots els drets reconeguts per la normativa sobre protecció de dades de caràcter personal vigent en cada moment i, en especial, els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició, així com també el dret a revocar el consentiment prestat per a la cessió de les seves dades, mitjançant una sol·licitud escrita i signada a l'Oficina Municipal d'Atenció Ciutadana o telemàticament al tràmit corresponent.\nEls usuaris i les usuàries que utilitzin els serveis oferts per tarragona.cat hauran de facilitar les dades demanades segons el principi de bona fe. Per tant, no es podran donar dades inexactes o inexistents.\nLes dades de caràcter personal recollides com a conseqüència del registre a tarragona.cat no seran facilitades o comunicades a terceres persones alienes a aquest Ajuntament, excepte quan siguin necessàries per a la prestació del servei sol·licitat o siguin requerides per les autoritats públiques competents, de conformitat amb les disposicions legals i reglamentàries aplicables en cada moment.\nLa introducció i el registre de les dades de caràcter personal per part de la persona usuària comportarà l'acceptació i l'autorització expressa a l'Ajuntament per a la seva recollida i per a la seva incorporació als fitxers adients, i el tractament necessari pertinent; l'acceptació voluntària de la cessió de les dades registrades únicament quan aquesta sigui necessària per a la prestació del servei sol·licitat, i, finalment, l'autorització per a la seva conservació durant els terminis previstos a les disposicions legals aplicables.\nAtès que l'autorització de la persona usuària al tractament i cessions indicats té caràcter voluntari, aquesta podrà revocar l'autorització aquí concedida tant per al tractament com per a la cessió de les dades, segons els termes establerts a la normativa sobre protecció de dades vigent en cada moment.\nTota informació de caràcter confidencial, incloent les dades personals, es manté confidencial gràcies a l'ús de connexions segures, la qual cosa significa que les dades només poden ser intercanviades entre les usuàries i els usuaris i l'Ajuntament i que no hi poden accedir terceres persones. El símbol del cadenat en el navegador (com per exemple quan se sol·licita un tràmit) indica quines pàgines cobreixen aquest sistema de seguretat.\nLes cookies són petits arxius de text que el navegador emmagatzema al disc dur de l'ordinador de la persona usuària i que s'hi associen únicament de manera anònima. No poden llegir dades del disc dur ni tampoc altres cookies dipositades per altres proveïdors a través dels seus espais web.\nEl portal tarragona.cat fa servir les cookies només per obtenir informació sobre la data i l'hora de l'últim cop que els usuaris i les usuàries van visitar el nostre portal i sobre els continguts escollits a la seva navegació amb la finalitat de treure estadístiques d'ús del portal.\nCom a mecanisme de control, la persona usuària té la possibilitat de configurar el navegador perquè sigui avisada de la recepció de cookies a l'ordinador, si bé l'Ajuntament no es responsabilitza que la desactivar-ne la recepció impedeixi el funcionament correcte de la pàgina.\nLa privacitat de tota la informació facilitada, tant la facilitada per part de les usuàries i els usuaris a través dels diferents formularis de sol·licitud de dades personals, com l'accessible a través de tarragona.cat, està regulada per la Llei orgànica 15/99, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal i pels reglaments que la desenvolupen.\nS'aconsella a l'usuari o la usuària llegir atentament les condicions i les instruccions publicades a tarragona.cat cada cop que hi accedeixi, atès que l'accés al web implica la lectura i l'acceptació d'aquestes condicions i instruccions.\nMitjançant l'accés i l'ús de tarragona.cat la persona usuària manifesta el seu acord de forma expressa, plena i sense reserves a les condicions i les instruccions publicades en el moment de l'accés.\nLa persona usuària es compromet a fer un ús adequat i lícit dels continguts i dels serveis que ofereix tarragona.cat i a abstenir-se de realitzar activitats il·legals, il·lícites o contràries a la bona fe i a l'ordre públic. En especial, els usuaris i les usuàries han d'evitar tota conducta que pugui atemptar contra el principi de no discriminació per raons de sexe, raça, religió, ideologia o qualsevol altra circumstància personal o social.\nFinalment, l'usuari o la usuària ha d'abstenir-se, a títol enunciatiu i no limitatiu, de qualsevol activitat dirigida a suplantar qualsevol persona física o jurídica o a interferir, violar, alterar o desconnectar el sistema, els servidors, les xarxes o els continguts. Així mateix, en tot cas, s'ha d'abstenir de suprimir, alterar, eludir o manipular qualsevol dispositiu de protecció o sistema de seguretat que pugui estar instal·lat al portal.\nEn conseqüència, l'Ajuntament de Tarragona es reserva el dret a excloure les usuàries i els usuaris que incompleixin les condicions d'accés i ús a tarragona.cat sense avís previ, i a adoptar totes les mesures que consideri oportunes en cada moment per tal d'evitar les activitats i les conductes descrites.\nL'objectiu del portal tarragona.cat és avançar cap al concepte d'administració oberta per presentar de forma digitalitzada l'oferta de serveis que l'Ajuntament de Tarragona dóna als seus ciutadans i ciutadanes, i facilitar l'accés de qualsevol persona interessada a la informació de què disposa l'Ajuntament sobre la ciutat. Així mateix, també vol difondre les activitats i serveis oferts des de l'Ajuntament i fer servir la xarxa com un mitjà rellevant en la interacció amb la ciutadania.\nLes dades i els continguts que apareixen publicats a tarragona.cat hi són, exclusivament, amb caràcter informatiu. L'usuari o la usuària assumeix, coneix i accepta que poden ser inexactes, contenir errors o no estar degudament actualitzats.\nL'Ajuntament de Tarragona es reserva el dret de modificar de forma unilateral, sense avís previ, els continguts publicats, d'introduir nous continguts i d'eliminar, limitar, impedir o suspendre de forma temporal o definitiva l'accés dels usuaris i les usuàries a determinats continguts de tarragona.cat, segons les necessitats dels serveis oferts i les condicions generals publicades al portal.\nL'Ajuntament de Tarragona no assumeix cap responsabilitat derivada dels danys que es puguin causar en els equips dels usuaris i les usuàries com a conseqüència de l'existència de possibles virus informàtics que es puguin contraure a causa de la navegació per tarragona.cat.\nEs recomana a l'usuari o la usuària recarregar els continguts per tal de rebre una informació plenament actualitzada.\nL'Ajuntament de Tarragona no es responsabilitza de la utilització que la persona usuària faci dels continguts publicats a tarragona.cat.\nL'Ajuntament no pot garantir la utilitat, l'actualitat o la manca d'errors dels continguts facilitats a Tarragona.cat, que en tot cas hi són amb caràcter orientatiu i informatiu. Aquesta informació no es pot considerar com a infal·lible, fet pel qual s'ha de contrastar amb altres fonts, prèviament a l'adopció de qualsevol opinió o decisió per part de la usuària o l'usuari.\nTots els elements del portal Tarragona.cat (inclosos, sense caràcter limitatiu, codis font, bases de dades, disseny, imatges, fotografies, dibuixos, gràfics, aplicacions, motors de cerca, pàgines, logotips, marques i noms comercials) són propietat, han estat cedits o són objecte de llicència a favor de l'Ajuntament de Tarragona, llevat que ho indiqui expressament. A aquest efecte, els drets d'autoria i explotació en tota la seva extensió i modalitats es troben protegits per les normes nacionals i internacionals de propietat intel·lectual i industrial, la infracció de les quals pot constituir una activitat il·lícita i delictiva.\nEn concret, i sense limitar l'obligació de l'usuari o la usuària expressada a l'apartat anterior, queden prohibides la reproducció (excepte per a l'ús privat), la transformació, la distribució, la comunicació pública i, en general, qualsevol altra forma d'explotació per qualsevol procediment de tots o part dels continguts de tarragona.cat, com també del disseny, la selecció i la forma de presentació del materials inclosos.\n7. Vincles o enllaços amb o des d'altres webs externs\nLa presència a tarragona.cat d'enllaços a altres webs externs té un caràcter merament informatiu. Per tant, l'Ajuntament de Tarragona no es responsabilitza ni dona cap tipus de garantia respecte dels punts següents:\n8. Jurisdicció aplicable\nEls conflictes o les controvèrsies jurídics que puguin derivar-se de l'existència, l'accés o la utilització d'aquestes condicions generals es resoldran davant els jutjats i tribunals competents en cada cas.\narxivat sota: Turisme, Famílies, Entitats, Joventut, Gent Gran, Ciutadania


L'Estat desmantellarà l'antiga línia elèctrica aèria del Trabucador | Diari de Tarragona\nL'Estat desmantellarà l'antiga línia elèctrica aèria del Trabucador\nCostes ha licitat per més de 600.000 euros els treballs, que inclouen també actuacions entre la Tancada i l'Alfacada\n11 de Mayo de 2016 - 07:49 hs\nL´antiga línia elèctrica del Trabucador, que s´ha de desmantellar. Foto: Joan Revillas\nEl Ministeri de d’Agricultura, Alimentació i Medi Ambient invertirà més de 600.000 euros en el desmuntatge de la línia elèctrica aèria de l’istme del Trabucador, juntament amb d’altres actuacions de millora al delta de l’Ebre, a l’entorn de l’Alfacada i la Tancada.\nEl Servei Provincial de Costes a Tarragona preveu el desmuntatge de la línia elèctrica aèria de 25 kV situada al Trabucador, al terme municipal de Sant Carles de la Ràpita, així com l’eliminació de la línia elèctrica a les antigues salines de Sant Antoni, terme d’Amposta, on s’ubicarà un observatori paisatgístic més la delimitació física de la zona de vegetació entre la platja i la carretera de Baladres.\nEn el cas de la línia elèctrica de la barra del Trabucador, la durada prevista de les obres és d’un mes i començaran un cop la Generalitat i Endesa finalitzin la instal·lació de la línia subaquàtica que a partir d’ara donarà subministrament a les salines de la Trinitat.\nEn tot cas, en la presentació de les obres de la nova línia per part d’Endesa, el passat mes de gener, es va situar l’inici de la retirada de l’antiga línia aèria a la tardor, un cop passi el període de proves de la línia subaquàtica, l’època de nidificació de les aus i la temporada turística.\nLa línia elèctrica que es desmuntarà té una longitud total de 7.800 metres, i compta amb 95 pals i torres de formigó, fusta i metàl·liques.\nEls treballs consistiran en el tall i desmuntatge dels cables elèctrics, posteriorment, es trauran els suports de fusta, de formigó i metàl·lics, i finalment s’eliminaran les cimentacions dels diferents suports. Totes les restes es transportaran a un abocador autoritzat.\nCostes també preveu desmuntar dues línies elèctriques aèries que travessen les antigues salines de Sant Antoni, que passaran enterrades sota la carretera de Baladres i, posteriorment, sota la carretera de les salines del Poblenou del Delta.\nLa durada prevista dels treballs és de nou mesos i els treballs hauran de coordinar-se amb el titular de la línia elèctrica perquè executi la seva part.\nLa línia elèctrica de mitjana tensió, que va paral·lela a la carretera de Baladres, entre el canal que delimita la llacuna de la Tancada al seu extrem nord i el punt d’intersecció amb la carretera de les salines del Poble Nou del Delta, d’uns dos quilòmetres de longitud, es resituarà enterrada fins a l’estació transformadora existent a l’inici del Trabucador.\nD’una altra banda, la línia elèctrica de mitjana tensió, que discorre entre la platja i el Poble Nou travessant les antigues zones inundades de les salines, d’1,2 quilòmetres de longitud, es desplaça uns 500 metres col·locant-se al lateral nord de la carretera del Poble Nou del Delta, segons ha informat el Ministeri.


Una seixantena de veïns protesten contra el futur centre penitenciari obert de Tarragona | NacióTarragona\nper NacióDigital, 10 d'octubre de 2019 a les 19:44 |\nEls veïns del Parc Francolí es concentren al final de la rambla Francesc Macià. | ACN\nUna seixantena de persones s'han concentrat aquest dijous a la tarda en rebuig a la construcció del nou Centre Penitenciari Obert (CPO) de Tarragona, al carrer de l'Arquebisbe Pont i Gol, a tocar de la comandància de la Guàrdia Civil. L'Associació de Veïns del Parc Francolí, que ha convocat la protesta, exigeix a la Generalitat que aturi el projecte perquè creu que l'equipament farà créixer la inseguretat a la zona i que la ciutat necessita altres inversions de forma prioritària.\nEls veïns han fet sonar xiulets i han picat cassoles al tram final de la rambla del President Francesc Macià. L'entitat preveu repetir la concentració cada dijous fins al 7 de novembre, dia en què ha convocat una manifestació de rebuig al projecte.\nEl president de l'Associació de Veïns del Parc Francolí, Jordi Miguel, ha apuntat que el parc ja pateix actes vandàlics i situacions d'inseguretat que, amb l'obertura del CPO, "només augmentarien". "És l'artèria verda de Tarragona on la gent ve a fer esport, a passejar i a fer pícnics, i ens diuen que deixaran de fer-ho", ha lamentat.\nA més, el representant veïnal ha opinat que Tarragona té altres inversions prioritàries pendents. "Fa pocs anys es van invertir més de 100 MEUR en la nova presó de Mas d'Enric, però encara hi ha escoles amb barracons i llits del Joan XXIII que s'han hagut de tornar a tancar aquest estiu. Aquesta inversió de 10 MEUR no és prioritària", ha argumentat.\nEls veïns estan disposats a fer sentir les seves reivindicacions "fins al darrer dia", tot i que admeten que el diàleg amb la Generalitat i amb l'Ajuntament no els ha servit de res. "Ens diuen que l'obra anirà aquí i que no hi ha cap intenció de modificar el projecte", s'ha queixat Miguel. Tot i això, faran concentracions cada dijous fins al 7 de novembre, quan tenen previst manifestar-se. A més, també preveuen muntar taules informatives en diversos punts del centre de la ciutat.\nSegons la secretària de l'Associació, Roser Barrio, el futur CPO "incomoda" el veïnat d'aquesta zona en expansió perquè ja és "un punt calent" i hi ha hagut incendis, furts, baralles i diversos episodis incívics. Barrio ha afirmat que els preocupa que "durant 24 hores en puguin entrar i sortir presos de tercer grau, que han comès delictes de tota mena" i que el grau de reincidència d'aquests reclusos sigui del 20%. "Per al Departament de Justícia això és poc, però per a nosaltres és molt", ha defensat.\nEls veïns han dit que se senten "enganyats" i que la Generalitat els ha omès informació perquè informalment se'ls deia que el projecte estava paralitzat i no es faria, però mentrestant s'havia tret a licitació, segons s'ha queixat la representant veïnal. A més, han subratllat el fet que, inicialment, el CPO anava lligat a la construcció del Fòrum Judicial, l'equipament que ha d'aglutinar tota la planta judicial de la ciutat i que es manté sense pressupost ni calendari.\nEl centre obert està expressament dissenyat per al tractament dels interns en règim de tercer grau, que actualment compleixen condemna a l'antiga presó de la ciutat. Tindrà capacitat per a 150 interns i serà l'únic de tota la demarcació de Tarragona. L'edifici, de cinc plantes, es construirà en un solar al costat de la comandància de la Guàrdia Civil i de la Guàrdia Urbana de Tarragona. Allà s'hi traslladaran les poques desenes d'interns que queden a l'antiga presó, que posteriorment tancarà portes de forma definitiva.\nPolítica, Parc del Francolí, centre obert, centre penitenciari obert, Junts per Tarragona, Tarragona, Dídac Nadal, Fòrum Judicial


Obrim el proper dilluns 22 de juny! – Atles esports\nObrim el proper dilluns 22 de juny!\n11 de juny de 2020 21 de juny de 2020 Secretariat\nJa tenim data: el proper dilluns 22 de juny tornarem a obrir les portes dels centres esportius de l’Espanya Industrial i de la Bordeta. Amb l’inici de la fase 3 de desescalada a Barcelona, podràs tornar amb totes les garanties de seguretat a entrenar-te a la sala de fitness, a nedar, a ballar zumba… Ens tornarem a veure!\nHEM ESTAT 3 MESOS AL TEU COSTAT\nDurant els tres mesos de confinament, hem fet tot el possible per seguir al teu costat i que la pràctica esportiva continués formant part del teu dia a dia. Com ho hem fet?\n-accés gratuït a més de 350 classes virtuals a través de la nostra app\n-accés gratuït a sessions de cycling virtual\n–sessions en directe diàries amb el nostre equip esportiu a través d’Instagram: els nostres monitors i monitores han obert les portes de casa seva, hem fet més de 120 classes en directe durant el confinament!\n–vídeos d’entrenaments a les xarxes socials: a càrrec del nostre servei esportiu, us hem ofert diàriament propostes esportives per a totes les edats i intensitats.\n-participació al programa de BTV #BCNEsmouDinsDeCasa: heu pogut seguir els entrenaments del Pere per la televisió.\n-participació al programa Cuidem a qui ens cuida, de suport als professionals que han estat en primera línia durant la pandèmia (personal sanitari, cossos de seguretat, etc.) amb consells personalitzats sobre pràctica esportiva.\nHan estat mesos difícils per a tothom, en els quals la nostra prioritat ha estat seguir al teu costat i oferir-te propostes esportives. Sabem que l’esport t’ajuda a sentir-te bé físicament i també té una incidència directa en el benestar emocional, tan important durant aquests dies.\nAfortunadament, ja podem fer el compte enrere per a la reobertura de les instal·lacions esportives! Ho hem preparat tot perquè tornis a entrenar amb la màxima seguretat i perquè tornis a gaudir de venir a fer esport al #territoriATLES. Tenim moltes ganes de veure’t!\nHO TENIM TOT A PUNT\nA continuació et presentem les novetats que has de conèixer abans de la tornada. Totes aquestes accions tenen un únic objectiu: garantir la seguretat de tothom i fer que la teva estada al centre esportiu sigui una experiència magnífica!\nAccessos als centres esportius\n-Mantindrem els horaris habituals.\n–Tots els espais de la instal·lació estaran oberts: sales d’activitats, piscines, vestidors, etc. amb excepció de les saunes, els banys de vapor i la cabina de gel.\n–Vestidors, dutxes i armariets disponibles. Et recomanem que vinguis amb antelació abans de les classes o fins i tot canviat de casa per evitar esperes, ja que hi haurà aforament limitat.\nMesures preventives d’higiene\n-Abans de l’obertura, hem fet una neteja i desinfecció integrals dels espais i el material esportiu.\n–Estoreta viricida per desinfectar el calçat a l’entrada del centre esportiu.\n–Escuma desinfectant al teu abast i solució hidroalcohòlica i paper per netejar els aparells i materials esportius i les gandules del solàrium.\n–Equipament i protecció del personal ATLES per garantir la seguretat de tothom.\n–Incrementarem els protocols de neteja i desinfecció dels espais comuns (sales, vestidors, escales, terres, portes…) i dels materials esportius abans i després de cada ús.\nVetllem per la seguretat de tothom\n-Compliment i adaptació a les normatives pel que fa a distanciament social i limitació d’aforament.\n–Ús de la mascareta en els espais comuns mentre no facis esport.\n–Reubicació de la maquinària de fitness per garantir la distància.\n–Anul·lació temporal de les fonts d’aigua, el lloguer de material i els assecadors de cabell. Cal portar aigua i tovallola des de casa i, si vols, podràs endollar el teu assecador de cabells al vestidor.\n–Nova senyalització i retolació dels espais per recordar les mesures preventives.\n-Adaptació de la climatització i ventilació dels espais per garantir la renovació de l’aire.\n–Si has estat en contacte amb un cas de COVID-19, no accedeixis durant un mínim de 7 dies al centre esportiu.\n-Les saunes, els banys de vapor i la cabina de gel estaran tancats.\nNovetats en les activitats dirigides\n-Per garantir la teva plaça a qualsevol activitat dirigida, cal que facis reserva de l’activitat a través de l’app o la pàgina web. Pots descarregar-te l’app Atlesesports des d’aquí: Android o IOS. Si no saps com reservar la teva activitat, no et preocupis, adreça’t a la nostra recepció. Les activitats dirigides que tinguin places lliures seran accessibles sense reserva prèvia, tot i que és molt recomanable per assegurar la teva plaça. Properament rebràs informació específica sobre la reserva d’activitats.\n–Nova graella d’activitats dirigides que permet la neteja dels espais entre sessions.\n–Nous aforaments de les activitats dirigides i marcacions al terra per garantir la distància de seguretat.\n-Les activitats de pagament no es reprendran fins a l’inici de la propera temporada, a la tardor. És per això que al CEM l’Espanya Industrial habilitarem les dues piscines per a natació lliure de les persones abonades.\n-No cal fer la reserva per a l’accés a piscines.\n–Al mes de juny no us cobrarem res.\n-Mantindrem el preu i les condicions de totes les quotes.\n-Prolongarem la durada de les quotes anuals durant el període que els centres esportius han estat tancats.\n–Els dies del mes de juny seran una compensació directa a les quotes del mes de març. La resta de dies pendents seran compensats amb vals per poder gaudir en serveis (estètica, fisioteràpia, nutrició, entrenaments personals…) abans del setembre del 2020. Passeu per recepció a recollir el vostre val.\nAquí tens un resum molt gràfic de les principals mesures de prevenció i les novetats de l’obertura.\nAgraïm molt especialment la vostra confiança i comprensió durant aquests mesos. Sou el nostre motor, la nostra energia!\nSi tens qualsevol dubte o consulta, posa’t en contacte amb nosaltres\nRenovació dels cursos de pagament\nMatrícula gratuïta fins al 31 de juliol!


Ruta per perdre's núm. 1: de Jerez de la Frontera a Ronda\nGaudeix d’aquesta ruta per Andalusia que et porta de Jerez de la Frontera a Ronda, amb una durada total de 2 h 17 min de trajecte en cotxe.\nAlgar brilla amb llum pròpia\nEn aturar-nos, ens enlluernarà la seva bellesa. Algar és un dels coneguts com a pobles blancs per les resplendents façanes pintades de calç.\nLa tradició de pintar les cases de blanc es remunta a l’època romana i se’n va perfeccionar la tècnica durant l’assentament musulmà. No obstant això, no va ser fins al xix quan va assolir l’apogeu, ja que les autoritats recomanaven desinfectar amb calç.\nLa senzillesa de l’emblanquinat, unida a l’efecte refrescant que té en impedir que la calor s’acumuli als murs, ben aviat va pintar el poble de blanc.\nPer contemplar aquestes façanes, res millor que un passeig pel carrer Real, artèria d’Algar. Aprofita i entra en alguna pastisseria per tastar el piñonate: una dolça delícia tradicional d’Algar.\nL’encant d’El Bosque\nContinuem cap al nord-est de Cadis, al peu de la serra i a la riba del Majaceite.\nAllà trobarem un poble al recer de la natura i esquitxat per fonts d’aigües medicinals, entre els parcs naturals de la Serra de Grazalema i de Los Alcornocales.\nA més del turisme rural, El Bosque se sustenta d’oficis artesanals d’una gran tradició, com l’elaboració d’embotits, la marroquineria o l’ebenisteria. Entre els seus carrers sentiràs una atmosfera d’aroma antiga.\nNomés esperem que el temps acompanyi, perquè registra un dels índexs de pluja més alts del país.\nL’oasi de Zahara de la Sierra\nEns endinsem en el Parc Natural de la Serra de Grazalema fins a la destinació següent, que custodien els rius Guadalete i Bocaleones.\nZahara de la Sierra és un altre radiant poble blanc que escala el vessant i sembla que es vulgui abocar al pantà.\nD’entramat urbà típic andalusí, se’l considera un dels 70 pobles més bonics d’Espanya. I és sens dubte un dels més fotografiats: el teu Instagram estarà d’enhorabona.\nFes una petita passejada fins al promontori per visitar el castell que corona la regió i gaudir de la vista espectacular des de la torre de l’homenatge.\nA la tornada, et pots relaxar amb un bany a La Playita, una cala artificial en ple centre de la serra.\nAlgar / Andalusia / cotxe / El Bosque / Jerez de la Frontera / Ronda / Rutes per Perdre’s / viatges / Zahara de la Sierra


La BBC | El català en la doctrina Margallo - La BBC\nEl diari Ara ha publicat «Por la convivencia democrática», la doctrina Margallo, el document que el ministeri d’Afers Estrangers ha adreçat als ambaixadors espanyols per tal de desacreditar el procés sobiranista català.\nQuè hi diuen respecte de la llengua catalana? De les 194 pàgines del document, la qüestió lingüística n’ocupa un total de 7 dividides en tres apartats: a) Sobre el pretendido desprecio nacional e internacional a la lengua catalana; b) ¿Quién lidera la acción cultural exterior para la difusión de la lengua y la cultura catalana en el mundo?; c) Cierto nacionalismo sostiene que la lengua es un elemento tal de diferenciación que exige contar con un Estado propio.\nCal dir que el text, en alguns passatges, genera una certa vergonya aliena en veure el nivell dels arguments esgrimits. Per exemple, és simplement ridícul sustentar les pròpies posicions –que pretenen defensar la política lingüística actual del govern central– rescatant cites d’Antoni Rubió o Víctor Balaguer, intel·lectuals catalans a cavall del segle xix i xx. I sigui dit de passada, no m’imagino a cònsuls i ambaixadors espanyols memoritzant i declamant aquestes mateixes cites davant els seus col·legues internacionals. Flac favor els han fet amb aquest argumentari!\nAnem al gra. Bàsicament les idees força que s’hi recullen són les següents:\nDes de la recuperació de la democràcia, el català mai havia viscut una etapa de tanta esplendor (pel que fa a la demografia i al suport polític i jurídic).\nSegons l’Enquesta d’Usos Lingüístics (EULP 2008), a Catalunya hi ha més persones de llengua inicial castellana que no pas catalana. El desig dels «nacionalistes radicals» és arraconar o fer desaparèixer el castellà.\nEl castellà no s’ha imposat, són els catalans que l’han adoptat lliurement.\nEl català mai havia viscut una etapa de tanta esplendor\nÉs una evidència que, en contrast amb l’etapa del franquisme, el català té avui més suport jurídic, bàsicament perquè durant 40 anys la llengua va estar prohibida («minoritzada», tal com reconeix el mateix text). Estarem d’acord, però, que com a comparació l’argument és molt feble perquè qualsevol situació democràtica ha de millorar les condicions legals que imposi una dictadura. Ara, el text curiosament s’oblida de fer una altra comparació: durant els primers anys de democràcia, la cobertura legal del català era millor que no pas la que té ara. En aquest mateix blog hem repassat les accions empreses darrerarment pels governs d’Aragó, del País Valencià o de les Illes contra el català, i fa pocs dies el TSJC va fixar que un 25% d’assignatures troncals havien d’impartir-se en castellà a Catalunya, cosa que implica una flagrant invasió competencial. No oblidem tampoc que la Llei del cinema, la Llei d’acollida o el Codi de Consum de Catalunya estan recorreguts per les disposicions lingüístiques favorables al català. Curiosa manera de tenir suport jurídic, oi?\nEn la doctrina Margallo tampoc no s’explicita de cap manera com es concreta el suport polític que rep el català. Si per suport polític s’entén el suport partidista, sóc incapaç de recordar una sola iniciativa favorable a la llengua que hagi sorgit d’algun partit d’abast espanyol. En canvi, tant el PSOE com el PP han vetat reiteradament l’ús del català al Congrés o al Parlament Europeu.\nEl desig dels «nacionalistes radicals» és arraconar o fer desaparèixer el castellà\nFa molta mandra rebatre’l perquè assimila el model de política lingüística espanyol al català. L’any 1792 Henri Grégoire, un sacerdot i revolucionari francès, va escriure Sobre la necessitat i els medis per a destruir el patuès i d’universalitzar l’ús de la llengua francesa, un document que ha servit d’inspiració a estats que han entès la «igualtat» com la uniformització lingüística. Així, Espanya ha intentat –i intenta– soscavar la presència de la llengua d’allà on pot. I certament ho ha aconseguit en alguns casos: en ciutats com Alacant o València, en la transmissió lingüística integeneracional de la Franja –com aviat demostrarà Natxo Sorolla amb la seva tesi–, i haurem de seguir amb atenció les Illes si la línia Bauzá continua en el poder. Segons els sagaços estrategs de l’informe Margallo, els «nacionalistes radicals» –suposo que es deuen referir a tots els partits que han passat pel govern i que no han tocat una coma per disminuir la presència del català a Catalunya– voldrien aplicar estratègies per fer desaparèixer el castellà. Dit en altres paraules, voldrien seguir el model espanyol.\nL’argument es pot rebatre des de molts punts de vista. Jo en destaco tres: el primer i més important, el castellà no desapareix de Catalunya perquè a la majoria de la societat catalana no li dóna la gana. Així de clar. El castellà és un patrimoni al qual no hi vol renunciar pràcticament ningú. El que ells no entenen, però, és que per garantir la supervivència del català en el seu territori cal que tingui l’hegemonia en l’àmbit públic; i això, en ments jacobines, resulta inconcebible. En segon terme, el castellà tampoc no podria desaparèixer perquè hi ha una legislació que el protegeix pels quatre costats, o és que potser les lleis espanyoles no són efectives a Catalunya? I tercer, si els nacionalistes radicals volen foragitar el castellà, com és que el coneixement del castellà a Catalunya encara és del 95,5% i el del català tan sols del 61,1% (EULP 2008)? Després de tres dècades de governs separatistes i excloents aquests percentatges ja haurien d’estar molt més igualats, no?\nEl castellà no s’ha imposat, són els catalans que l’han adoptat lliurement\nRecordeu el famós discurs de Joan Carles I «Nunca fue la nuestra lengua de imposición»? Això és, ras i curt, una falsedat històrica: des del 1716, Espanya ha prohibit l’ús del català prop d’una trentena de vegades. I sigui dit de passada, els autors de l’informe es contradiuen atès que ells mateixos reconeixen que durant el franquisme el català va ser vetat.\nAixò és el que dóna de si la doctrina Margallo en l’apartat lingüístic. La maquinària de l’Estat és poderosa i aconseguir els nostres objectius serà tot menys senzill. No em direu, però, que no faria ràbia perdre contra una gent que exhibeix uns argumentaris tan patètics i maldestres.


Los Folloneros: XXVIIª CAMINADA POPULAR DE LES GUILLERIES\nXXVIIª CAMINADA POPULAR DE LES GUILLERIES\nDistància recorreguda: 15,32 quilòmetres.\nDesnivell acumulat pujant: 861 metres, baixant: 844 metres.\nAltitud mínima: 564 metres, màxima: 796 metres.\nEns trobem a Sant Julià de Vilatorta. Aquest municipi és sinònim d'aigua, com ho corroboren les diverses fonts existents al nucli, i de terrissa, ja que des d'antic ha estat vinculat al món de la ceràmica i a l'aprofitament dels afloraments d'argiles; d'aquí ve que sigui conegut arreu com Sant Julià de les Olles.\nSortirem del Parc de les Set Fonts, centrat per la font homònima de l'any 1723, i que fou urbanitzat per Miquel Pallàs i Sala (1876-1943).\nAgafem les escales que ens porten a creuar el carrer del Centre, continuem per l'avinguda de Sant Jordi i seguim el passeig de Mossèn Cinto Verdaguer. Al final d'aquest hi ha un monument en honor seu. Agafem el camí de Can Tramuntana que transcorre per sota de les Roques de l'Albereda tot vorejant preciosos camps ben verds.\nArribem a una cruïlla i girem a la dreta, passem a tocar de Can Tramuntana. Masia que pertany al terme de Folgueroles. Continuem arran d'un bonic camp de colza amb vistes al proper Ca l'Arumí.\nCa l'Arumí pertany també al terme de Folgueroles i és una masia de planta en forma de “L” (segle XIX). La part més llarga del rectangle, és un cos amb una teulada a quatre vessants, de la qual al centre sobresurt una llanterna coberta de la mateixa manera, té obertures d’arc de mig punt, algunes tapiades, s’usa com a colomar; a la part sud s’hi adossa un altre cos que a la zona de migdia s’abriga sota la mateixa vessant de la casa i del mur de ponent i de nord, vessant les aigües als sectors respectius.\nL’edifici és de planta baixa i dos pisos. A tramuntana s’hi forma un clos tancat, la lliça de la porta d’accés a la casa és de forma rectangular i comunica amb l’habitatge dels amos amb un balcó de pedres i arcades de maó, al segon pis s’hi formen porxos.\nPassem entremig de la casa i anem enfilant-nos cap el proper coll, on trobem el Mas d'en Coll i la seva bassa.\nD'aquí arrenca un corriol que en mitja hora porta al jaciment arqueològic del Puig Castellet. Un mil·lenni abans de Crist els pobladors d'aquesta zona deixaren restes importants de la cultura del\nbronze en els poblats fortificats com el de Puig Castellet.\nDeixem la bassa a la nostra esquerra i ens desviem per la pista de la nostra dreta que està en millor estat. Al cap d'una estona trobem un monòlit amb una bonica frase. Estem passant per sota el Pla del Bronze i a la nostra esquerra el Torrent de Tavèrnoles.\nAquest estret i curiós encaixonament de l’aigua entre roques és un lloc ombrívol i feréstec, humit i salvatge. Aquestes peculiaritats han fet que el gorg de Llitons sigui un focus ric de narracions i llegendes.\nVerdaguer conta que els Nitons "negres i banyuts" surten del gorg en dies de temporal i ataquen els vianants. Per bé que els folguerolencs coneixen el lloc com gorg de Llitons, no hi ha dubte que el gorg dels Nitons de la prosa verdagueriana correspon amb tota exactitud al mateix indret. Podem contemplar encara "les roques de foc", les bardisses, la fondària, l’estretor del salt d’aigua, encara avui, com les veié Verdaguer en la infantesa i com les descrigué en la joventut.\n"Quan fórem dalt de la collada, acabava d’empassar-se’n (lo sol) entre núvols; i de la tempesta llunyana, davallant dels Pirineus, feia atansar més fosc i paorós lo vespre... Al sentir sos trons i brogit terribles, un d’ells (dels llenyataires): - Afanyem-nos! – exclamà – Déu nos guard que la tempesta ens assolís en aqueixes fondalades del gorg dels Nitons. Una nit que jo m’ensopegava de passar-hi, sortiren aqueixos, tot negres i banyuts, i, pegant a fugir jo, em seguiren fins al mas del Collet amb bels tremolosos i feréstecs. Correm, da-li, correm! Lo pare, Déu lo perdó, també s’hi havia trobat una vegada..."\nEn una altra versió ens diu:\n"Passades les primeres serres, trobem un gorg, anomenat dels Nitons, que fa feresa d’aguaitar des del camí, entra els arços i romegueres que l’amaguen. Lo torrent hi salta des de nostres peus entre dues espadades roques de foc que el reben encaixonant i se n’engolen cap a la fondària, que no és més que la d’un pou, i en la fosca s’hi veuen bellugar les escumes i la sorra. Jo no havia sentit a parlar del gorg dels Nitons, però bé massa que me’n parlà abans de gaire un vell llenyataire. Al sentir son so aspre que hi puja perdurablement – eixorda i fa tremolar el més fort -, exclamà un dels llenyataires...."\n"Hi ha un gorg que en deien el gorg de Llitons. Diuen que és tan fondo que mai ningú no ha pogut arribar a baix. És una cosa rodona, petita. Es troba al torrent de les Valls, cap a Vilanova de Sau, a sota el revolt de les Valls. Ningú no ha pogut mesurar el fons del gorg, tot i que molts ho han provat. Uns van lligar una pedra a un llibant. La van fer baixar fins que va arribar a l'altre cap. Però de tan fondo que era la pedra encara no tocava fons. Van anar a buscar un altre llibant. I quan van tornar allà es van trobar la corda i la pedra a fora el gorg. Diuen que van sentir una veu que sortia de dins el gorg i els avisava que per més que ho provessin mai no arribarien al fons. Eren unes veus que semblaven pujades de l'infern, com si el gorg en fos una de les boques. Ja ho deien que del gorg de Llitons en sortia por"\n100 Llegendes de la Plana de Vic. Editorial\nCollsameda es una petita casa que es troba al costat de l’antic camí que anava de Vic a Vilanova de Sau, del terme de Sant Sadurní d'Osormort (segles XVII-XVIII). Masia força interessant per la seva simplicitat i adaptació a la topografia. Es tracta d'un edifici de planta rectangular, sense edificacions annexes, situat a mitja vessant, per sobre el camí d'accés. Únicament té un petit cos adossat a la façana sud-est que podria ser un antic forn. Destaquen les obertures amb brancals i llindes de pedra i dues arcades, ara segellades, situades a la façana sud-est amb dovelles formant un arc de carpanell.\nDavant seu hi ha el Monestir de Sant Llorenç de Munt i el nom li ve de que està mol a prop d’on hi havia el castell de Meda del qual encara queden algunes restes dalt d’una formació rocosa en forma de piràmide que hi ha en el camí de la Mina de Sau a Sant Llorenç, just per on passa la línia d’alta tensió.\nAcabem de pujar fins el Coll Sameda. Al costat esquerra ens queda l'alterós Turó de la Mina, extrem de la Serra de Puig Castellar, i a la nostra dreta el Puig dels Jueus.\nAquest paisatge de les Guilleries, contemplat des del collet de la roca de foc de Collsameda, per on l'antic camí procedent de Folgueroles i Vic travessava cap a les fondalades de la Riera Major i del Ter, entre el salt o cingle de la Minyona i el puig del monestir-castell de Sant Llorenç, devia ser una de les primeres impressions i més fondes que deuria rebre el poeta Mossèn Cinto Verdaguer. Això sembla indicar l'entusiasme amb que va descriure en una prosa de l'època de can Tona, quan, cap a 1868-69, estant ocupat en les visions grandioses de L'Atlàntida enfonsada, treballava alhora en un llibre de records d'infantesa on narrava una anada al bosc amb llenyataires.\nDeixem el coll i la pista agafant un corriol que primer baixa i després planeja sota els espadats d'aquesta cinglera de gresos vermells. En arribar a la zona dels Pins Tendres ens apareix una grandiosa panoràmica sobre les Guilleries i el Montseny. A la nostra dreta, a la cinglera, veiem el Puig dels Jueus amb els seus 820 metres on es troben les escadusseres restes del Castell Sameda.\nEnlairat sobre nostre, entre el Pla de Sant Llorenç i el Puig dels Jueus, veiem el Coll Pedrís. Inconfusible per les altes torres de la M.A.T. "Quan la M.A.T. entra al terme de Folgueroles ho fa de manera "potent": arriba de baix la Verneda a coll Pedrís fent una espectacular volada. Aquí, en aquest sensible coll de roca vermella i bellesa captivadora, podem observar la gran esgrotonyada que li han fet al Puig dels Jueus o Castell dels Moros per plantificar-hi la torre de la M.A.T. (la 95.3). És increïble, això és una ferida sagnant a la roca que encara la fa més vermella! Espero que les poques restes de l’antic castell de Sa Meda que encara queden al cim s’hi puguin anar aguantant. En aquest forat escarbotat que ha romput la carcanada de la penya hi ha aixecada la "torre de la vergonya", la 95.3, que amb els seus 34 metres de ferralla sobrepassa en altura al mateix puig.\nDesprés ve la 95.4 situada al cim de Puigcastellar que sembla un gegant encimbellat dalt un altre gegant, els fils pengen al buit gairebé durant un quilòmetre (938 metres), és una torre que lluita amb autoritat i força amb la propera situada a la baga de can Barretina..."\nXavier Roviró i Alemany.\nGrup de Recerca Folklòrica d’Osona.\nPrograma de Festa Major. Folgueroles, estiu 2009\nEl nostre corriol ressegueix tota la cinglera per sota. Poc després de passar el Pla de la Pineda i havent revoltat la cinglera de la Martellera, deixem momentàniament el corriol que seguim i ens enfilem vers la paret tot cercant una bauma.\nBAUMA DE L'ESPLUGA VELLA\nSembla ser que aquest habitacle correspondria a la primera construcció del mas L'Espluga. Nosaltres continuem resseguint els espadats. Deixem a la dreta les planures de les Casasses i sens obren les vistes sobre el Montseny: les Agudes a l'esquerra i el Matagalls més a la dreta.\nEl camí a estones està força embrossat i d'altres es planer i còmode. Passem sota el Cingle, el Coll de Portell, el Coll de Palomeres...\nFinalment i sota el Cingle de Romegats arribem a\nCAN TORRENTS DEL PRAT\nAquest mas pertany a Sant Sadurní d'Osormort (segle XVIII). A la casa original se li han afegit diferents cossos fins a formar un pati interior. Al voltant de la casa també hi ha cossos i coberts amb diferents usos, però a l'altra banda del camí. La composició i tipus de façana varia molt segons el costat que s'observi. Les parets són, en general, arrebossades, tot i que hi han punts en que es deixa veure la pedra. Hi trobem finestres amb llindes i brancals de pedra, d'altres amb brancals de totxo. També hi ha un arc adovellat, amb brancals de pedra i un balcó de terracota.\nEns aturem una bona estona per gaudir de l'esmorzar que ha preparat l'organització de la caminada.\nReemprenem la caminada sempre amb bones vistes sobre el Montseny i sota els altívols Cingles de Romegats. "El terme cingle, que ve del llatí "cingula" i que suggereix un vessant fortament inclinat, s'adiu perfectament amb la morfologia del terreny: un espadat de roca de més de cent metres de desnivell. El terme Romegats ha estar entès per etimologia popular en el sentit "d'enfilar-se com els gats", en relació amb la dificultat d'ascensió pel vessant. Tot i la incertesa de l'origen del determinatiu del topònim, l'autor creu més encertada la idea d'entendre Romegats com una deformació del terme romeguera, que és una de les formes populars amb que es coneixen els esbarzers."\nSocietat catalana de geografia 2001.\nTravessem la carena de les Bruixes i en suau baixada arribem al Coll de Romegats. Aquí trobem la Casilla de Romegats. Pertanyent a Sant Sadurní d'Osormort sovint és coneguda simplement per la Casilla. Aquesta casa fou erigida per a desar eines i utillatges dels peons que treballaven en la carretera que porta a Sant Hilari Sacalm. És una edificació de planta quadrada.\nTravessem el Coll i anem baixant en direcció al Viaducte de la Font de la Riera, el qual passarem per sota tot seguint la riera de Sant Julià.\nEs un lloc bonic, agradable i fresc i que està amenaçat de desaparèixer degut a la ampliació de l'Eix Transversal. Estem rodejats de grossos plataners i l'aigua raja per tots els costats.\nPrenem direcció nord per retornar a Sant Julià seguin un camí semi enlairat a mitja Carena i paral·lel a la riera.\nEns estem acostant a la Coma i a sobre d'ella al fons veiem el Pirineu nevat. El panorama és immens, les siluetes de les cingleres del Puigsacalm, el Far, Cabrera, Aiats i darrera seu la neu del Pirineu.\nPassem per davant de la Coma i desprès sota mateix de les restes del Castell de Bellpuig.\nAquesta Domus dels Bellpuig, era una casa fortificada del segle XII i és coneguda popularment com el Castell dels Moros. Està situada al cim d'el turó d'el Puig. Fou destruït durant la Guerra Civil contra el rei Joan II. Els murs que resten són del segle XII.\nFinalment arribem de nou al Parc de les Set Fonts on ens espera una nova peça de ceràmica en honor de la terrissa de Sant Julià.\nCrònica de josep-GPS a 15:20


Jaume I arriba enguany a Cullera pel 9 d’Octubre | Cullera\nJaume I arriba enguany a Cullera pel 9 d’Octubre\nLa localitat prepara una extensa programació per a tots els públics amb motiu de la celebració del dia nacional dels valencians\nEl Dia del Poble Valencià se celebra amb magnificència a Cullera i enguany la ciutat ho fa sota un eslògan que vol posar en valor l'esforç al llarg dels segles i en el present de la seua gent per a conformar la identitat dels cullerencs: La nostra gent fa història.\nLa localitat costanera ha preparat tot un ventall de propostes lúdic-culturals que van des dels tallers infantils, activitats per a jóvens, concerts en valencià, passant per jornades de portes obertes en els museus. Una de les grans novetats d'enguany es produirà el 8 d'octubre amb la teatralització de l'entrada de Jaume I a la vila. A les 18 h, el rei i la seua cort arribaran fins als carrers del municipi. Després d'una cavalcada triomfal per diversos llocs de la localitat, ell la seua esposa, Violante d'Hongria, es dirigiran a tots els assistents en els Jardins del Mercat.\nCullera vol retre homenatge al monarca que durant la Reconquesta va protagonitzar en el municipi un dels seus episodis més frustrants de les tropes catalano-aragoneses, ja que no va poder arrabassar als àrabs el Castell de Cullera, obligant-li açò a posposar la presa d'estes terres frontereres amb el Xúquer. De fet, la fortalesa cullerenca és coneguda com aquella que el rei de la Corona d'Aragó no va poder conquistar.\nEl dia de la festivitat nacional dels valencians, s'issarà el Penó de la Conquesta en la Casa Consistorial a les 11.30 h. Posteriorment, hi haurà danses tradicionals pel centre de la Vila.\nL'inici de la programació tindrà lloc el dilluns dia 2 d'octubre amb la iniciativa ‘Un somriure, un llibre en valencià’. Per cada préstec que es faça a la Biblioteca Municipal es rebrà un llibre en valencià, una iniciativa que pretén fomentar la lectura en la llengua autòctona.\nPer als més xicotets i xicotetes s'ha pensat en la Biblioteca Infantil com un dels llocs idonis per a les seues activitats. El dimarts 3 d'octubre a les 18 h hi haurà un taller del drac de Jaume I. Després, el dijous 5 també a les 18 h, un conta-contes s'encarregarà de transmetre'ls històries populars de la tradició valenciana com ‘La llegenda de la torre de la reina mora’ o el ‘Mig pollastre’. D'altra banda, el diumenge 8 els Jardins del Mercat Municipal s'ompliran al matí d'activitats infantils de maquillatge i multiaventura.\nEl teatre és un altre dels atractius per als xicotets i els que no ho són tant. Així, el dia 7 a les 18.30 h, l'Auditori del Mercat Municipal acollirà l'obra ‘La màquina del temps i Jaume I’, un espectacle pensat per al gaudi en família. El dia 9 a la mateixa hora en el Saló d'Actes de la Casa de la Cultura es farà el teatre de titelles ‘Dins la panxa del llop’.\nEls jóvens també tenen el seu espai en esta celebració. El 7 d'octubre a la vesprada tindran l'oportunitat de gaudir d'activitats com un simulador 9D, un futbolí gegant i jocs d'aventures.\nActe institucional i concert\nPer al gaudi de tots els públics, trobem, entre altres coses, una actuació de la Muixeranga de Cullera el divendres 6 en els Jardins del Mercat Municipal a les 19 h. També hi haurà dos jornades de portes obertes a les 10 h, una per a visitar el Refugi el dissabte 7, i una altra per a visitar el castell el diumenge 8. A més, el dia 7 se celebrarà el I Tiratge Especial Fusell Històric en el camp de tir.\nEls adults, per la seua banda, podran gaudir el dia 6 del concert del grup valencià Hereus a les 20 h en l'Auditori Municipal amb entrada gratuïta. Després seguirà la festa amb una discomòbil. L'endemà, a les 19.30 h, tindrà lloc la presentació de l'obra del pintor Emilio Frejo ‘Jaume I a Cullera’ en la Casa de l'Ensenyança.\nLa programació s'amplia fins a la setmana següent. Per si algú es queda amb més ganes d'oci, del 12 al 15 d'octubre la plaça de la Llibertat (Taüt) i els carrers del barri del Pou es transformaran en un mercat medieval. Hi haurà animacions de carrer, faquirs, teatres participatius, titelles, música i un espai infantil. A més, es podran realitzar rutes guiades gratuïtes pel barri del Pou tots estos dies a les 18 h.\nLliurament dels Distintius 9 d’Octubre\nL'acte institucional dels Distintius 9 d'Octubre es trasllada per segon any consecutiu a l'Auditori del Mercat per a fer-lo més popular. Enguany, els guardonats són el mediàtic jutge cullerenc Joaquim Bosch i l'associació local de Mestresses de casa Tyrius.


Inici » Historic » Quins són exactament els detinguts de l’escorcoll d’avui de la Guàrdia Civil?\nEn els escorcolls que està duent a terme avui la Guàrdia Civil a diverses seus de la Generalitat de Catalunya i d’altres entitats, ja s’han produït fins a 12 detencions. Es tracta de càrrecs i treballadors públics detinguts mentre duren els escorcolls, per la qual cosa, encara no se sap segur si es tracta de retencions provisionals o si acabaran amb detencions amb disposició judicial.\nEl primer detingut ha estat Josep Maria Jové, el secretari de Vicepresidència i del Departament d’Economia i Hisenda, i mà dreta de Junqueras. Es tracta de l’arrestat de més rang, i la detenció hauria tingut lloc al carrer quan anava al despatx, segons assegura la conselleria d’Economia. També han detingut a Juan Manuel Gómez, treballador del Departament d’Economia. D’altres departaments de la Generalitat s’ha dut a terme les detencions de Xavier Puig, treballador del Departament de Benestar i Família, i David Palancad, treballador d’Afers Socials.\nD’altra banda, s’han fet escorcolls als domicilis de Joan Ignasi Sánchez, que és l’assessor al Departament de Governació, i a Francesc Sutrias, Director General de Patrimoni, que viu a Rubí. En els dos casos també estarien detinguts.\nEls agents de la Guàrdia Civil també tenen detingut en el seu despatx a Eduard Vila, director de la Hisenda Catalana, però només mentre dura l’escorcoll de l’oficina, i a Carles Viver i Pi Sunyer, que es troben a l’institut d’Estudis d’Autogovern.\nJosué Sallent, del Centre de Telecomunicacions i Tecnologia de la Informació (CTTI), i a David Franco, també membre del CTTI. També s’haurien detingut a Pau Furriol i Mercedes Martínez, vinculats amb una nau on s’hauria trobat material electoral.\ncatdialeg1747 Departament d'Economia1 escorcolls1 Guàrdia Civil9 Josep Maria Jové2


ï»¿ï»¿ ï»¿ ï»¿Fitxa del llibre 978-84-490-5437-2: Â«Territori inhabitableÂ»\nXX Premi de Poesia Miquel Martâ€™ i Pol de 2015\nTerritori inhabitable Ã©s l obra guanyadora del XX Premi de Poesia Â«Miquel MartÃ i PolÂ» de 2015, convocat per la Universitat AutÃ²noma de Barcelona i l Ajuntament de Cerdanyola del VallÃ¨s. Territori inhabitable Ã©s un recorregut: del paÃs natal extirpat al territori inhÃ²spit que serÃ el paÃs d acollida. TambÃ© una metÃ fora metaliterÃ ria: allÃ² que representa la poesia per a l autora. Abandonada ja la gÃ bia de la consuetud, cal enfrontar-se a tot de preguntes, les que no havÃem gosat formular abans. La ciutataparador, la de les aigu es quietes dels canals, serÃ la que reflectirÃ les certeses com un mirall. NomÃ©s des d aquest paisatge gÃ¨lid es podrÃ anar a la recerca de la identitat, desentelar els vidres bruts de pols de la memÃ²ria, regar la terra eixuta... retornar als orÃgens, en definitiva, per no oblidar qui som i no tornar-nos aixÃ ni sords ni mancs. Al final de la cursa, quan no quedin ni tan sols paraules, de nou se ns convidarÃ a entrar en una casa buida: ens creixeran de cop les ungles, ens caldrÃ pagar penyores massa altes, acabarem sent foc sense fum, i, del tot desarmats, se’ns revelarÃ —si Ã©s que ho havÃem oblidat— com n’Ã©s de frÃ gil allÃ² important.\nBellaterra (Cerdanyola del VallÃ¨s): Servei de Publicacions de la Universitat AutÃ²noma de Barcelona, 2015 Â· Gabriel Ferrater, 79\n128 p. Â· 14 x 21 cm Â· RÃºstica, butxaca Â· ISBN 978-84-490-5437-2 Â· 14 €\nDigital: Territori inhabitable\nTerritori inhabitable Ã©s lâ€™obra guanyadora del XX Premi de Poesia Â«Miquel MartÃ i PolÂ» de 2015, convocat per la Universitat AutÃ²noma de Barcelona i lâ€™Ajuntament de Ce...


Mor assassinat per arma blanca el pare Roger, fundador de la comunitat ecumènica de Taizé\nEl pare fundador de la comunitat ecumènica de Taizé, el pare Roger Schutz, de 90 anys, ha mort assassinat durant l'oració del vespre a la seu de l'organització. Segons sembla ha estat una dona, aparentment desequilibrada, qui l'ha agredit amb una arma blanca, i quan ha ingressat a l'hospital els metges ja no han pogut fer res per salvar-li la vida. El pare Roger va rebre el 1988 el premi de la Unesco de l'educació a favor de la pau.\n16/08/2005 - 00.00 Actualitzat 17/08/2005 - 08.55\nLa policia ha detingut una dona, aparentment desequilibrada, com a presumpta autora de les tres gavinetades que han provocat la mort del fundador de la comunitat ecumènica de Taizé -al centre de França-, el pare Roger Schutz, de 90 anys.\nImmediatament després de l'agressió amb arma blanca, l'han ingressat a l'hospital però els metges ja no han pogut fer res per salvar-li la vida.\nEl pare Roger, que va fer la seva última visita a Catalunya l'any 2000, va fundar el 1940 a Taizé una comunitat que des de llavors uneix protestants, ortodoxos i catòlics. Aquesta organització va tenir un paper destacat durant la Segona Guerra Mundial, que va servir de lloc d'acollida de centenars de refugiats.\nEl pare Roger va rebre el 1988 el premi de la Unesco de l'educació a favor de la pau.


Així i tot: Austràlia\nFeia setmanes que no llegia pàgines i pàgines sense parar. M'havia encallat en la lectura. Amb Austràlia he tornat a agafar el ritme. Necessitava un llibre àgil, de capítols curts, lleuger i irònic. És agraït de llegir perquè vas avançant, van passant coses i vas coneixent els personatges.\nAustràlia és la novel.la de Roc Casagran, guanyadora del Premi Pin i Soler. El mateix autor que el 2006, juntament amb Oleguer Presas, va escriure Camí d'Ítaca.\nSembla que no és un llibre que deixi indiferent. Hi ha qui en parla molt bé, a qui li agrada o a qui no li ha agradat gens. A mitja lectura, el regust que tinc és bo. Sento els personatges propers i amb situacions i pensaments que no són tan lluny dels meus (alguns).\nFranz Schubert va morir l'any 1928 després de compondre la seva novena simfonia. A Beethoven, un any abans, li havia passat el mateix. Un cas idèntic que el d'Anton Bruckner, el 1896. Dvorak, l'any 1904, també va canviar de barri un cop composta la simfonia número nou. El 1911, Gustav Mahler tot just havia començat la simfonia que feia deu, va córrer la mateixa sort que tots els altres: mort. Hi ha casualitats inexplicables, a la vida. Algú podria parlar de bruixeria, però per al Calamarsa, no eren més que un seguit de casualitats terribles, màgiques. Com haver-se trobat allà, sense esperar-s'ho, tots quatre, just quan més els calia la companyia, quan més necessitaven unes paraules amigues.\nAmb el Roc vam anar junts a classe, és molt bon nanu i molt espavilat. Jo vaig llegir el llibre fa dos mesos i mira... està bé, però no mata. Per mi, és força millor com a poeta i rapsode. M'ha dit que li faci una valoració del llibre, però ara estic amb el mestre Capote (tots drets). Però potse rli faig un "enganxar-copiar" del teu bloc i nafent... ;)\nAmb l'Anònim Marcel no vam anar a classe junts però també és molt bon nanu i molt espavilat. Lu d'Anònim és per lu del teatre?\nEfectivament, Capote: tots drets! Com em va agradar L'església del mar. Aquest Capote arribarà lluny.\n"Només era qüestió de fer una bona tria, i tot seguit, una bona campanya de màrqueting..." Una campanya antiparesnoëls que em sona d'alguna cosa, a tu no?\nXavi, m'esperava a deixar-te un comentari per si manifestaves públicament la cara que havies fet un cop arribat a la darrera pàgina del llibre.\nBo, o no bo?\nBo. A mi també em sona a alguna cosa això dels homes gordus, barbuts i vestits de vermell.\nEl llibre és un bon entreteniment.


Pedro Sánchez i Elena Baquero, que podria seguir el mateix camí, n'han estat els detonants\n2 min. Ciutadella 05/10/2016 20:43\n651x366 / D. ARQUIMBAU / D. ARQUIMBAU\nDarrers dies com a secretari general del PSOE a Menorca per a Vicenç Tur. Segons ha pogut saber l'ARA Balears, l'encara líder dels socialistes menorquins, molt discutit arran dels últims esdeveniments, presentarà aquest dissabte la dimissió.\n249x249 El WhatsApp que Vicenç Tur ha enviat a membres de l'executiva del PSOE de Menorca comunicant la seva dimissió. / ARA BALEARS El WhatsApp que Vicenç Tur ha enviat a membres de l'executiva del PSOE de Menorca comunicant la seva dimissió. / ARA BALEARS\nUna vegada la dimissió es faci efectiva, els estatuts del partit són clars i s'hauria de configurar una gestora que sigui capaç de mantenir l'activitat política de la formació fins que se'n celebri el congrés insular. Tot apunta a que el futur de la formació socialista passa per les mans de Susana Mora, actual vicepresidenta del Consell Insular i futura presidenta de la institució. De tota manera, no es descarta una segona via.\nLa gestió de Vicenç Tur en el partit, i els resultats electorals que ha obtingut el PSOE de Menorca des que hi arribà, no donaven marge per ser optimistes. A més a més, la crisi de partit a Ferraz s'ha traslladat a l'illa. Després del resultat del PSOE en les eleccions de Galícia i del País Basc, Tur va fer unes declaracions convidant Pedro Sánchez a "assumir responsabilitats".\nEl seu posicionament amb els 'rebels' que van precipitar l' adéu prematur de Sánchez no va caure bé entre la militància. Tant és així que el comitè insular va obligar Tur a donar suport a Pedro Sánchez. Aquest descrèdit, afegit al fet que Elena Baquero no assistís dissabte al comitè federal socialista perquè es trobava de viatge, hauria encès els ànims d'una part important del PSOE de Menorca. De fet, un dels pesos pesants va instar Tur a dimitir en l'últim comitè insular, tal com ell recomanava, públicament, a Sánchez. Baquero, que és diputada al Parlament, també podria seguir el mateix camí que Vicenç Tur.


DULIA - LA DEVOCIOTECA: La meravellosa troballa de les relíquies de Sant Sixt (o Sist) i sant Hou, patrons de Celrà\nAmb aquest article vull agrair a Albert Domènech l’aportació del magnífic volum d’Antoni Vicent Domènec\nPublicat per Joan Arimany i Juventeny a 23:24\nJa, ja... gràcies a tu i els teus apunts devocionals!\nMalgrat tot, la primera edició del Flos Sanctorum català de Vicenç Domènech fou del 1602 i la del 1630 correspon a la segona i darrera edició.\nLlàstima de la pèrdua dels reliquiaris perquè eren una preciositat.\n7 de maig de 2009 a les 0:08\nEl forat de Sant Ou que hi ha a prop de Montgrony té alguna cosa a veure amb aquest sant? Sempre vaig sentir curiositat per aquest nom tan estrany.\n7 de maig de 2009 a les 6:58\nPrimer.- Cal fer justícia davant les aportacions que cal agrir per, entre tots, millorar aquest modest bloc\nSegon.- Júlia. El forat de Sant Ou o Hou que esmentes fa referència a sant Eudald que es venera a Ripoll. En el seu moment esperem, si tot va bé, fer un article sobre aquest Sant que celebra la festa l'11 de maig.\nSe't presenta feina, company, perquè jo també vull saber si el sant Hou de Montgrony (o sigui, sant Eudald de Ripoll) era el mateix sant Hou de Celrà\n7 de maig de 2009 a les 22:07\nBatua l'hou! No m'estrasseu al Joan que l'11 de maig és a la cantonada!\n7 de maig de 2009 a les 22:57\nCertament, té Hous la cosa!.\nAra mateix em poso a esmolar les tecles de l'ordinador!\nEsperem que no hi hagi trencadissa ni calgui recollir closques...\n7 de maig de 2009 a les 23:20\nLa meravellosa troballa de les relíquies de Sant S...


Relat "La Serp: 4 ressenyes d'un mateix llibre"\nInici > detall del relat: La Serp: 4 ressenyes d'un mateix llibre\nQuan en Joan em va demanar que escrivís algunes paraules sobre el seu llibre suposo que volia una aportació des de la vessant de la psicologia. Però la psicologia que avui en dia es reivindica a ella mateixa i vol tenir veu en la nostra societat poc hi té a dir sobre el que en aquestes pàgines es parla, i això és en desgràcia d'aquesta branca del coneixement. Aquesta, auto anomenada ciència, pateix, com molts d'altres aspectes del nostre temps, el segrest del positivisme, de la cara més fosca de la Gran Mare Matèria.\nPerò aquells que vàrem ser seduïts per la psicologia originària si que hi tenim coses a dir sobre aquest llibre. És en la mateixa etimologia del terme Psicologia on reposa l'essència del que ens uneix amb aquest llibre, amb els altres coneixements, amb els temps passats i amb els nostres ancestrals. Psique és com van batejar els grecs allò que ens uneix: L'Ànima. Tot això i res més que això. Ànima és allò que transcendeix tot positivisme, perquè ens parla del món de les imatges internes, del verb que crea, dels símbols, de l'alquímia emocional i d'allò que té l'home que el distingeix de tot ésser viu, i que la raó no pot copsar, ni té paraules per nomenar.\nD'esquenes a aquest interior viu la Psicologia actual, l'acadèmica, la científica, i també d'esquenes en viu la societat. Però els que formem part d'aquesta societat, en la nostra individualitat íntima i amb la nostra solitud en tenim prou per fer-nos preguntes i intentar viure respostes. Veiem que allò que se'ns transmet avui com a certesa científica ens fa sentir com fulles al vent, i busquem, cadascú a la seva manera.\nL'autor d'aquest llibre, ploma en mà, expressa la seva recerca personal, responent, sens dubte a una necessitat de comunicar el seu món interior amb la seva pròpia raó. Un camí\ndifícil d'expressar en paraules. No és casualitat que trobem recursos poètics al llarg del periple, i també fragments bíblics, perquè aquests llenguatges són més propers al llenguatge de l'ànima on té més valor el color que el rigor, la lluminositat que la concreció, i la sensació que l'argumentació. En Joan respon a la crida del món imaginal, del món del que no es toca, del món que no s'explica lògicament, sinó que et sedueix, et convenç, que decreta la teva ment i que t'afronta a l'Absolut.\nEn aquest procés manejarà conceptes de difícil definició: consciència, esperit, emoció, raó, intel.ligència, ment, sentiment. És una lluita per posar en paraules atributs que els antics denominaven com a deus, perquè tenen vida pròpia, i en nosaltres viuen, fent eternes aquelles relacions que en mites han quedat fixades. També entren en escena símbols que ens parlen de les essències del món intern, conceptes absoluts i imatges que tracen les grans motivacions de l'ésser humà: Bé i Mal, Coneixement\nexpressats en la Serp, l'Arbre de la Vida, el Fruit Prohibit, etc\nDavant les intimitats de l'ànima posades a la llum, l'autor pren posició amb les seves reflexions i pensaments, en una opció personal: l'opció de la llum en caminar cap el seu encontre. Tot convergeix en un procés interior relatat ja per autors gnòstics, cabalístics, de les escoles gregues i els seus misteris, de sufís de l'Orient Mitjà i de les ancestrals cultures orientals. Tots, exploradors del món profund de l'ànima, que han parlat de les seves experiències d'èxtasi inenarrable.\nNomés una incògnita es manté al llarg del relat. Una gran incògnita que ens perfora. Tan poderosa que pren tot el protagonisme i s'instal.la amb grans i desafiadores lletres a la portada. La Serp, omnipresent i implacable per sotmetre tot allò que l'envolta als seus designis. No és només Matèria, sinó\nque té la seva força en el món intern, en l'ànima, en allò que és diví. És la part obscura, gèlida, deshumanitzada i essencial que resta per comprendre. La ferida original. Allò que dóna al món la seva cara sinistra i que tots reconeixem en el nostre interior, i defugim per no ser desintegrats per la seva amoralitat. Una essència que resta present i inexplorada.\nDe totes aquestes coses parla aquest llibre, en un viure experiencial, únic camí possible per anar al món interior, a l'est, a la profunditat que ens regeix, a aquesta dimensió negada per la ciència. I ens podem preguntar: en quina era estem que hem fugit del nostre interior per instal.lar-nos en les afores materials, en la lògica cartesiana i en el causa-efecte? Pot tot aquest coneixement apropar-nos a la nostra essència? O potser ens estem sotmetent a una força que atura i congela? Perquè ens aferrem a considerar només allò que és tangible? De què tenim por? Qui són aquests guies que seguim? O són falsos guies? L'ésser humà es fa preguntes a crits, i a vegades ni se les fa. Senzillament erra i sofreix davant l'envelliment i la mort. No hi ha sentit, res a cercar, la Serp guanya.\nComminats al nostre propi infern, cal fer ressorgir l'heroi que viu en tots i cadascun de nosaltres. Cal que lluitem contra la Serp. És una gesta perillosa i complexa però és el Camí.\nLa narració té moments interessants i de gran interès filosòfic que es llegeix sense cap entrebanc. M'ha agradat que en tota l'obra solament i surtin dos personatges: En Pol i el Vell. Sobte que amb un nom i una persona per nombrar es pugui posar fil a l'agulla a tota una narració.\nLa Serp, és una de les virtuts del llibre, quan el segueixes fil per randa, es va mostrant a petites dosis perquè el lector s'hi familiaritzi, però sense manifestar què és. Arriba un moment que sintonitzes amb el dimoni? El diable? Esperits dolents?. La realitat és la personificació de les forces de la natura i les forces de l'ànima humana. La Serp té com a eines de seducció: l'astúcia, influència, fal·làcia i capacitat hipnòtica.\nHi ha narracions amenes, senzilles, naturals, simples i clares, però també de complexes, difícils i enrevessades quasi sempre perquè tenen contingut que s'ha d'examinar i interpretar.\nCal destacar frases innovadores, pensades a consciència. Reflexions que fan pensar, com els pensaments resumits en lletra cursiva i en vers.\nL'autor ens sorprèn amb una narració ambiciosa, fruit del treball que s'inicià a la literatura escrivint poemes de diferent contingut. Talment un recull dels seus pensaments plasmats al llarg del temps.\nLa narrativa m'ha agradat molt i les petites poesies són grans sentències. S'expressa d'una manera molt clara i detallada amb un aire de fresca filosofia creativa. Encaixa amb el meu pensament, que l'actual civilització gira vers unes idees raquítiques i egocentristes que la porten per camins materialistes. Cal retrobar l'autèntic centre, el JO en majúscula de la persona humana.\nDonat la profunditat que té aquest llibre, el grau de dificultat de fer-lo amè és alt. És interessant, toca tots els punts de creixement espiritual i a la vegada et manté amb la curiositat.\nEn aquest llibre es posa de manifest l'autèntica naturalesa de l'home. Aquell home que neix amb tota la potència divina, tal qual, sense res que cobreixi la seva "pell", sense llast, tot puresa. I com a mida que va caminant s'adorm davant l'autenticitat i la realitat i a la vegada se li desperta aquell "ego" raquític i maliciós. La Serp és qui posa tota aquesta falsa collita en el camí, la Serp posa els ulls, als ulls, que priven a l'home de veure-hi clar i de donar-se compte, d'observar la magnífica realitat per la que hem estat creats.\nEl llibre parla de la vida i de la mort d'una manera extraordinària. M'ha impressionat el poema que diu:\n"Morir no significa perdre la vida\nperquè un cos hagi deixat d'existir.\nRes que ha mort, pot endur-se la vida,\nsinó, per la vida, seguiria vivint".\n"LA SERP" és un llibre de respostes per fer-se preguntes\nAra que el gènere de l'autoajuda té tanta predicació arriba al públic "LA SERP", una obra que planteja les preguntes profundes que sobre l'home i el sentit de la vida ens fem tots, i que s'atreveix a llançar algunes respostes. Es pot considerar un llibre d'autoajuda autèntic. El lector només s'haurà de deixar seduir per les reflexions contingudes a "LA SERP" per experimentar en primera persona una percepció més mística de la vida.\n"LA SERP", primer llibre publicat pel seu autor, Joan Estruch, és com diu ell mateix "un llibre de reflexions escrit en reflexió".\nL'autor, porta uns temes complexos i profunds a un nivell planer i familiar. Ho aconsegueix alternant la prosa amb el vers, el relat amb l'assaig, i utilitzant altres recursos narratius com les faules.\nL'evolució del llibre ens va passejant pels temes més vitals com l'educació o el sexe, fins a temes més filosòfics com el temps i l'espai, el poder o la ciència. L'obra desemboca, en un in crescendo final, en el relat d'una visió mística del protagonista, sense dubte percebuda intuïtivament pel propi autor.\nEls seus dos únics personatges són un noi jove, en Pol, que és inquiet i es fa moltes preguntes sobre temes essencials de l'existència; i el Vell, que des de la seva saviesa conversa amb el Pol i li fa de guia en el seu procés de recerca.\nEl to de les reflexions no deixa dubte sobre un clar posicionament moral de l'autor, però s'hi intueix un rerafons d'autenticitat més que una militància ideològica. Tant és així que l'escriptor afirma que ha plasmat "allò que li dictava el cor en un treball de recerca interior".\nLa Serp, descrita com l'encarnació del mal però també com un símbol de difícil definició, vertebra tot el relat amb una presència inquietant.\nEn definitiva, el lector inconformista agrairà trobar a "LA SERP" una glopada d'espiritualitat en un món que viu molt més pendent de la matèria.\nLa serp, un llibre d'autor[Ofensiu]\nUnaquimera | 12-10-2008\nLa serp, de Joan Estruch, joanalvol a RC:\nLa serp és un llibre amb estructura narrativa, no hi ha cap dubte, però també és una reflexió fragmentada o tota una sèrie de successives consideracions, exposades mentre es desenvolupen els fets que narra.\nEl text, en el seu conjunt, té al mateix temps una estructura de conte i un contingut d'assaig: en segons quins moments, doncs, el relat deriva cap a la meditació, o la descripció deixa pas a la cavil·lació, i de la successió de fets i escenes es deriva gairebé el consell, ja que cap motiu del llibre sembla aparèixer a l'atzar, sinó haver estat triat amb cura per servir d'introducció a l'advertiment, per subratllar el pensament reflexiu i ponderat que ofereix l'autor en cada capítol.\nEl ritme de cadascun d'aquests és pausat, gairebé es podria dir serè, ja que l'obra demostra que no té presa per narrar: es pren el temps que li convé per anar exposant, anticipant, recreant, oferint, i d'aquesta manera crea un ritme intern que invita a una lectura calmada, que demana un entorn tranquil i un procés d'interiorització reposat.\nEl to dels pensaments desenvolupats, prudent però ferm, desprèn franquesa des del primer moment: en cap moment juga l'autor amb dobles sentits o frases enganyoses, sinó que roman fidel a uns criteris personals coherents fins a la fi.\nEn canvi, se'n serveix de diferents tipus de simbolismes i referents mítics, filosòfics i literaris: des del Poble i la Ciutat com a representants de diferents estils de vida fins a la balma com a espai íntim, com a úter receptiu i creador; des de la joventut d'en Pol com a moment ple d'opcions, gairebé verge de condicionaments, fins la saviesa del Vell com a fruit de tot un trajecte vital, conseqüència d'un seguit d'eleccions i descartes; des de la serp que apareix en el títol, emblema clàssic i universal, fins a l'humil romaní, més proper però no per això amb menor càrrega simbòlica.\nTots aquests referents, no obstant, no oculten la intenció de l'autor, sinó que accentuen amb sagacitat el sentit de les accions i les paraules que en Joan ha posat al servei dels personatges.\nNo és aquest llibre, com deia al començament, només un conte, ni un assaig personal, ni una exposició filosòfica en prosa poètica, ni una crítica reflexiva aprofitant una rondalla, ni una lliçó oferta prudentment des de l'experiència i l'opinió pròpia, ni un recull de criteris contextualitzats, ni un treball de recerca interior, ni una mostra de generositat, sinó també.\nI cada lector pot optar per seguir la vessant que més li escaigui al seu moment personal.


Els consellers del PSM-IV-ExM abandonen la sala de plens del CIM per protestar perquè el PP limita l’acció de l’oposició - MÉS per Mallorca\nEls consellers del PSM-IV-ExM abandonen la sala de plens del CIM per protestar perquè el PP limita l’acció de (...)\nEls consellers del PSM-IV-ExM abandonen la sala de plens del CIM per protestar perquè el PP limita l’acció de l’oposició\nEls conservadors es fan preguntes orals a ells mateixos, a diferència dels grups del Pacte durant el mandat 2007-2011\nEls consellers insulars de la coalició PSM-IniciativaVerds-Entesa (PSM-IV-ExM), Joan Font, Magdalena Palou, Miquel Ensenyat i Joana Aina Campomar, han abandonat avui la sala de plens del Consell de Mallorca en el moment en què els consellers del PP adreçaven les seves preguntes a l’equip de govern, del PP.\nEls consellers del PSM-IV-ExM han fet aquest gest com a protesta per la decisió dels conservadors de fer preguntes orals en el ple del Consell, fet que el portaveu de la coalició nacionalista i ecosocialista a la institució insular, Joan Font, considera "èticament reprobable". Font ha recordat que les preguntes són un instrument de control a l’equip de govern, i per tant no té sentit que els consellers del PP s’adrecin preguntes a ells mateixos. A més, ha apuntat que aquest fet "merma la capacitat de l’oposició d’exercir el control a l’equip de govern", ja que disminueix el nombre de preguntes que poden fer els grups de l’oposició (PSM-IV-ExM i PSOE).\nCal recordar que durant el mandat 2007-2011, en què va governar el Pacte de Progrés al Consell, els grups de l’equip de govern, per cortesia, no varen fer preguntes orals en el ple, deixant que fos l’oposició (el PP) qui fes les preguntes. D’altra banda, el ple del Consell ha aprovat suprimir les partides de subvencions de cultura, política lingüística i igualtat per poder pagar el deute del Teatre Principal amb l’UTE responsable de les obres de remodelació del recinte. Joan Font ha qualificat l& rsquo;eliminació d’aquestes partides com un “cop d’estat a la cultura i a la llengua de Mallorca”.


Els Mossos i la Guàrdia Urbana enduent-se un dels detinguts al número 55 del carrer Robadors ACN\nBarcelonaDos dels 12 detinguts en l'operatiu de dissabte contra els narcopisos a Ciutat Vella han entrat preventivament a la presó, segons ha pogut saber l'ARA. Els 12 arrestats han passat a disposició del jutjat de guàrdia, que ha deixat en llibertat els altres 10. El dispositiu dels Mossos d'Esquadra i la Guàrdia Urbana es va precipitar –no estava previst fer-lo el cap de setmana– perquè divendres, en un pis de la Barceloneta, es va intentar matar un home en un incendi, que va poder escapar tot i estar lligat i emmordassat. Una acció que s'atribueix a una revenja entre dos grups de traficants de droga que són rivals. Entre els detinguts de dissabte hi havia els sospitosos de cremar l'home al pis de la Barceloneta, que la policia buscava per un intent d'homicidi. A la resta se'ls atribueix un delicte contra la salut pública.\nnarcopisos narcopisos Raval Barcelona Ciutat Vella Mossos d'Esquadra


NW La Revista de Reus - Ara Reus demana més policies i el PSC que es publiquin els sous de tots els regidors\nAra Reus demana més policies i el PSC que es publiquin els sous de tots els regidors\nLes propostes es debatran al pròxim ple de l'Ajuntament de Reus, previst per divendres\nAra Reus reclama més dotació de la Policia Local (Arxiu).\nEl Ple de l'Ajuntament de Reus haurà de debatre aquest divendres que ve si fa públics o no els sous les dietes i, fins i tot, els canvis patrimonials dels regidors de l'Ajuntament. El debat el motiva una moció del PSC en la que es reclama la publicació d'aquestes dades a la web municipal, de la mateixa manera que la Generaltat ha fet amb els alts càrrecs al portal "Transparència" del Govern.\nAquesta serà una de les mocions estrella del ple municipal, al costat de la que presenta Ara Reus reclamant que es contratin una dotzena de nous policies municipals. Segons la formació que lidera Jordi Cervera, una major dotacio de la policia local contribuiria a incrementar la seguretat a la ciutat. Ara Reus s'escuda en el fet que les qüestions de seguretat són excepció en els decrets del govern que limiten la capacitat de contractació dels ajuntaments per reclamar que hi hagi més agents, que substitueixin les baixes que s'han anat produint els últims anys.\nUna altra proposta que es debatrà serà la que proposa el PSC, ja aprovada en alguns ajuntaments, reclamant sancions per als bancs que mantinguin pisos buits a la ciutat.


La norma exclou la majoria de treballadors immigrats\n4 min. Barcelona. 12/02/2014 00:00\n260x366 Treballadors immigrats esperant el bus el maig del 2012 davant de la torre del World Trade Centre de Doha. / FADI AL-ASSAAD / REUTERS Treballadors immigrats esperant el bus el maig del 2012 davant de la torre del World Trade Centre de Doha. / FADI AL-ASSAAD / REUTERS\nEls treballadors que construeixen els estadis del Mundial de futbol del 2022 a Qatar, el país més ric del món, rebran la nòmina a través d'un compte bancari i tindran unes mínimes condicions d'allotjament. Es crearà un sistema d'inspecció -segons l'emirat, ja s'han fet 11.500 controls- al qual es convida a participar l'Organització Internacional del Treball. Són els principals canvis que ahir va introduir el Comitè Suprem, organitzador de la competició, després de nombroses denúncies d'ONGs per les duríssimes condicions dels milers d'obrers de la construcció que han emigrat al país del Golf atrets per la febre constructora.\nLa nova carta de drets dels treballadors del Mundial respon al convenciment del comitè que "tots els treballadors implicats en els seus projectes, i altres desenvolupadors d'infraestructures de Qatar, tenen dret a ser tractats de manera que es garanteixi el seu benestar i seguretat", diu el document de 50 pàgines que es va fer públic ahir.\nPer a només 38 obrers, per ara\nLes millores són la primera resposta de Doha a les crítiques, però les ONG alerten que es queden curtes, ja que només se'n poden beneficiar els operaris que treballen en la construcció dels estadis i no en totes les infraestructures hoteleres i de transport lligades al Mundial. El mateix ministeri de Treball qatarià reconeix que actualment només 38 persones treballen en la construcció d'estadis. Es compten per milers els treballadors del Nepal, Sri Lanka, el Pakistan i altres països asiàtics que estan fent realitat l'anomenada Qatar Vision 2030, el projecte per fer de l'emirat del desert una autèntica Suïssa del Golf. L'any passat la denúncia d'un sindicat que va ser recollida pel diari britànic The Guardian documentava la mort de 185 treballadors nepalesos a les obres, en la majoria de casos per infarts i cops de calor.\n"Els nous estàndards són un esforç positiu, però parcial, per aturar alguns dels pitjors abusos que s'han detectat en els projectes del Mundial", explica James Lynch, autor de l'informe que va publicar al novembre Amnistia Internacional en què es qualificaven les condicions de treball d'"esclavitud moderna". "Però només s'apliquen a una petita porció de treballadors immigrants a Qatar: els que construeixen estadis i instal·lacions esportives", afegeix. La nova normativa no afecta les obres d'hotels, carreteres o infraestructures ferroviàries. Amnistia alerta també de les dificultats en l'aplicació real de la nova legislació, sobretot pel que fa als subcontractistes. De fet, dels 2,7 milions d'habitants del país només 800.000 són qatarians d'origen: la resta són immigrants dedicats sobretot a la construcció, la feina domèstica i els serveis.\nLa nova normativa no canvia el que més preocupa les ONG: l'anomenada llei del patrocini (kafala ). Segons la legislació qatariana, qualsevol treballador immigrant ha de tenir un "espònsor", un empresari del país al qual ha de demanar autorització per canviar de feina o sortir del país o renovar el permís de residència. "Els nous estàndards donen només una protecció teòrica -afegeix Nicholas McGeehan, de Human Rights Watch-, perquè els treballadors immigrants no poden enfrontar-se a l'empresari: les autoritats qatarianes han de reformar el sistema de la kafala ".\nMón Sanromà, autor de Qatar, el país més ric del món, alerta del fet que l'emirat ha actuat arrossegat per les crítiques internacionals. Al novembre, Amnistia Internacional va publicar un detallat informe, basat en entrevistes amb treballadors, que documentava les penoses condicions de treball, l'impagament sistemàtic dels salaris (en alguns casos els treballadors no havien rebut ni un rial durant un any), el segrest dels passaports i una elevada sinistralitat. Després va ser la FIFA qui va demanar explicacions i demà s'ha de reunir una comissió del Parlament Europeu per tractar el tema.\n"Qatar ja té una llei de treballadors: només que s'esforcessin a fer-la complir ja millorarien moltes coses, però les autoritats la ignoren. La nova carta de drets pot ser un altre cop de màrqueting, una altra cortina de fum per millorar la imatge de Qatar de cara al Mundial. I no toca el pal de paller: el sistema de la kafala, que permet sostenir tot el sistema d'explotació", afegeix el periodista, que va treballar dos anys a Qatar Airways.\nTorra es mostra partidari d'allargar el confinament total però reclama més...


Alaquàs demana al conseller d'Educació una reunió per parlar de la immediata construcció del col•legi públic Ciutat de Cremona\nInicio L'Horta Sud Alaquàs Alaquàs demana al conseller d'Educació una reunió per parlar de la immediata...\nAlaquàs demana al conseller d'Educació una reunió per parlar de la immediata construcció del col•legi públic Ciutat de Cremona\nL’alcaldessa d’Alaquàs, Elvira García Campos, exigirà una vegada més una reunió al Conseller d’Educació, José Císcar, i en la participación de la comunitat educativa del col•legi públic, per parlar de la immediata construcció del col•legi públic Ciutat de Cremona. En ple inici de curs escolar, l'ajuntament denuncia la situació d’aquest centre que es troba en aules prefabricades des fa 7 anys i sense que la Conselleria d’Educació done una solució al respecte.\nPer a l'alcaldessa, “el dret a l’educació pública ens correspon com a ciutadans que som i no vaig a permetre que la dignitat dels nostres fills i filles així com la qualitat de l’ensenyament públic a Alaquàs continue amenaçada”. L’alcaldessa ha reafirmat una vegada més el seu compromís de participar activament en les accions que tinguen com a objectiu la denúncia de l’actual situació.\nL’Ajuntament d’Alaquàs i la comunitat educativa del col•legi públic Ciutat de Cremona porten anys denunciant l’estat de les actuals instal•lacions provisionals on s’ubica el centre d’ensenyament. L’alcaldessa d’Alaquàs ha enviat a la Conselleria diversos escrits sol•licitant una entrevista formal amb el Conseller per abordar aquesta situació. Des d’Alcaldia s’han realitzat també diferents gestions i contactes per concretar una reunió però fins a la data no s’ha obtés resposta.\nL’Ajuntament d’Alaquàs, conscients de la importància de la qualitat de l’ensenyament, ha invertit en aquests dos últims anys més d’1’5 milions d’euros en la millora i condicionament dels col•legis públics. Les obres han consistit en la renovació de les instal•lacions així com en la creació de noves pistes polivalents i esportives així com de noves aules educatives per tal d’acollir un major nombre d’alumnat.


Qui som - La Fulla\nLa Fulla és la revista que edita l'Ateneu Popular de la Fuliola, una entitat sense ànim de lucre que treballa per mantenir la cultura al servei del municipi de La Fuliola i Boldú des del 1979.\nDes dels primers anys es va proposar d'editar una revista, de la qual a continuació us en presentem una breu història a partir de la narració de les seves fites més importants reflectida a través de les diferents portades.\nAls mesos de setembre-octubre de l’any 1982 és quan “La Fulla” fa els seus primers passos, la portada del nº 0 va consistir en els plànols de La Fuliola i Boldú i la seva editorial començava per :\n“Hola ! Som els de La Fulla. Una colla de gent que se’ns va ocorrer fer una revista. No trobeu que en aquest poble feia falta una publicitat nostra, on tots puguem expressar el nostre parer sobre qualsevol tema i que al mateix temps tothom que vulgui se’n pugui enterar?”\nLes ganes i l’entusiasme traspuen les línies precedents amb un equip de redacció capitanejat per l’Ignasi Piera, l’únic director oficial que ha tingut la revista. La presentació de la revista es feu en un acte públic durant unes jornades culturals organitzades per l’Ateneu l’abril de 1983.\nAra bé, s’ha de dir que hi va haver un altre nº 0 , que podríem dir-me fou com un intent de revista: a la primavera del 1979 ja va sortir la primera “revista al servei del poble”, però per a que es materialitzés el projecte vam haver d’esperar uns anys...\nORGANITZACIÓ DE L’ASSEMBLEA DE L’ACPC\nEl 13 d’abril de 1985 tingué lloc al local social de l’època la celebració l’assemblea anual ordinària de l’Associació Catalana de la Premsa Comarcal, que llavors agrupava 135 revistes locals i comarcals d’arreu de Catalunya, a la qual La Fulla hi pertanyia (i hi pertany) des de l’any 1983.\nL’organització d’aquest acte és una fita important dins de la premsa comarcal en general i per La Fulla en particular. Durant l’assemblea es plantejaren diverses ponències, una de les quals fou presentada per La Fulla sota el títol “L’Associació Catalana de la Premsa Comarcal, on va? Problemàtica de la premsa comarcal.”\nES GUANYA EL PREMI “HUMBERT TORRES”\nEl 5 de maig de 1990, durant la vetllada del Sopar de Sant\nJordi organitzada conjuntament per Òmnium Cultural, l’Ateneu de Ponent i el Consorci per la normalització lingüística, La Fulla rebé molt gustosament el Xè Premi Humbert Torres, que s’atorga a la premsa comarcal que hagi destacat per diversos motius.\nEn el cas de La Fulla va ser per “la seva qualitat i trajectòria al llarg dels anys”.\nVal a dir que aquest mèrit el vam compartir amb la revista de Lleida “Cap Pont”, que segons tenim constància encara, avui en dia, que també dóna tombs per la vinya de la premsa comarcal.\nS’ARRIBA AL NÚMERO 50 AMB NOU LOGOTIP\nAixò succeïa el març de 1991, i la pròpia portada se’n fa un ressó molt lluït fent-ne una edició en color i amb un disseny ideat per en Ramon Pané; aquest també és l’artífex de nou logotip que veu la llum també en aquest número, més modern que encara s’utilitza avui dia, i més artístic ja que la lletra f emula una fulla.\nA més de la vessant artística en paper, de la celebració d’aquell esdeveniment en va quedar un mussol de fang (del qual només en va poder disposar membres de redacció i col·laboradors) esperant que ens dongués sort pels pròxims números.\nCOLOR A LES PORTADES\nLa Fulla va evolucionant amb els temps i al novembre del 1994 (a partir del número 67), s’imprimeixen de forma continuada portades en color.\nAnteriorment ja s’havien fet algunes proves a un sol color, però el lluïment de colors no arribà fins aquest moment.\nLA FULLA A LA XARXA\nEl desembre de1997 La Fulla realitza la seva primera incursió a internet, eren els anys en què internet ja es començava a implantar a les llars i enfilava la seva trajectòria vertiginosa fins avui en dia.\nDes de la distància, observem que la tecnologia de llavors comparada amb la d'avui en dia no tenen res a veure!\nNo és fins al Juliol del 2005 que no hi arribem: aconseguir les tres xifres.\nNo és qualsevol cosa, i és que entremig, la revista ha passat de ser bimensual a trimestral i amb algun període d’inactivitat (dels números 92 a 93 va passar un any i mig).\nEl camí no ha estat fàcil, però no hem d’oblidar que arribar al número 100 sans i estalvis és tota una fita que cal celebrar!\nLA FULLA 2.0\nArribem a l’octubre de 2012, absolutament tot passa per internet amb les xarxes socials com a estrelles invitades, i la revista no se’n pot quedar al marge. Després d’una parada tècnica de més de dos anys, en que s’ha anat repensant el model de revista i analitzant els diferents models de gestió que les noves tecnologies ens ofereixen, neix La Fulla en format digital. S’utilitza un programari que posa a disposició dels seus associats l’Associació Catalana de Premsa Comarcal, dissenyat especialment per a revistes.\nTot i que s’acaba d’arrancar i encara hi ha decisions per prendre i d’altres que s’han pres que, segurament es rectificaran sobre la marxa, el model de revista és el d'editar principalment en format digital, sense perjudici de que se’n editi una versió en paper, la periodicitat de la qual encara no està establerta.\nSeguirem expectants entre tots aquesta nova època i confiem que duri molts anys més!


Formació professorat Archivos - Page 9 of 12 - netflix\nArchives for: "Formació professorat"\nPortada » Formació professorat\nVINE AL CIRC – SORTIDES A LA VELA D’ARENYS DE MUNT\nActivitats físiques i esportives, Formació professorat, Teatre\nVINE AL CIRC – SORTIDES A LA VELA D'ARENYS DE MUNT Us acollim a la carpa de Arenys de Munt en la que descobrireu el fantàstic món del circ a traves d'un taller de circ molt divertit a sota d'una vela!\nCICLE DE PASSEJADES MATINALS PER LES PEDRERES DE CATALUNYA\nCiències de la naturalesa i tecnologia, Formació professorat, Recerca\nVolem donar a conèixer la problemàtica que genera l’explotació de recursos minerals i les possibles alternatives de gestió i restauració d’aquests espais, des de la nostra experiència de més de [...]\nEDCAMP BADALONA 2017\nTrobada autogestionada lliure i gratuïta de persones interessades en l'educació, on trobar-nos i compartir els temes que ens interessen.\nDinàmiques per agilitzar les tutories\nCinema, Dansa, Disseny, Educació cívica, en valors i per la pau, Ètica, filosofia i debat, Formació professorat, Fotografia, Música, Pintura, Teatre, Tutoria i convivència\nFarem dinàmiques on l'objectiu és expressar, dialogar i refelexionar sobre nosaltres i el que ens envolta per després transportar-ho a l'aula i agilitzar els debats tutorials amb els alumnes.\nTaller d’estimulació visual i descoberta d’imatges, per a nadons de 0 a 3 anys\nDisseny, Formació professorat, Pintura\nL’objectiu del taller és donar a conèixer diferents eines i materials per poder acompanyar els infants en el seu camí de descoberta del món a través de les imatges dels llibres i d’altres suports.\nFormació professorat, Fotografia\nCliCme és un espai per a la creació fotogràfica, amb aquesta proposta volem oferir-vos l'experiència de fotografiar, i descobrir el medi fotogràfic, adaptant-nos a les temàtiques que necessiteu.\nTreball de Recerca de Batxillerat: recursos\nActivitats físiques i esportives, Aprenentatge Servei, Arts i música, Ciències de la naturalesa i tecnologia, Ciències Socials, Educació cívica, en valors i per la pau, Ètica, filosofia i debat, Formació professorat, Holística i espiritualitat, Llengua i comunicació, Matemàtiques, Orientació acadèmica, Recerca, Tutoria i convivència\nEts tutor/a de Treball de Recerca? Ofereix als teus alumnes el nostre cercador de treballs i un vídeo tutorial per aprendre a fer una bona expo oral! - Preparats, Llestos, Universitat\nFormació professorat, Informàtica, telecomunicacions i robòtica, Tecnologia i industria\nDirigit a Docents que vulguin estar actualitzats en noves eines i metodologies educacionals per a la difusió de la ciència i la tecnologia.


Hostal Fondevila en Boí, informació i reserves | Esquiades\nL'Hostal Fondevila ** us ofereix un ambient familiar en un entorn natural i cultural més espectacular de Catalunya: Natural, es troba als peus del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici. Cultural, ampli conjunt d'esglésies romàniques situades a la vall de Boí, declarades Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO l'any 2000.\nSi tenen prevista la seva arribada més tard les 21.00 hores, han de trucar a l'allotjament per concretar el lliurament de claus.\nHorari de recepció: De 08: 00h a 21: 00h\nHorari d'esmorzar: De 08: 15h a 10: 00h\nHorari de menjar: De 14: 00h a 16: 00h\nOpinions dels clients sobre Hostal Fondevila\nLlegir les opinions de Hostal Fondevila (mostrant les @@mostrades@@ més recents de 178). (mostrant @@mostrades@@ de 178)\n"Bona ubicació. Habitació acollidora i molt neta."\n"Senyal wifi molt deficient."\n"El personal molt amable i empàtic amb nosaltres. El menjar molt bona."\n"No tenir més clients, però és normal en els temps que ens vam moure. Vaig trobar a faltar un jacuzzi també. Tota la resta estava genial al hostel"\n"Hostal familiar i de tota la vida pero molt ben conservat i reacondicionat!!! Habitacions amples i còmodes!!! Tot molt ben cuidat i una nteteja espectacular!!! Personal molt amable!!! Un 10 l'Arnau la Mireia i jo em estat moooolt aqgust!!!"\n"No haver pogut estar mes dies!!!!"\n"El personal és un encant. La situació i la neteja és molt bona. Els llits són molt còmodes i les habitacions càlides."\n"El wifi no arriba molt bé."\n"Personal amabilíssim i molt atent, menjar tradicional pallaresa / Ribagorçana boníssima, habitacions netes, espaioses i amb llits còmodes. Situació immillorable al poble de Boí. Aparcament a la banda de l'hotel."\n"El tracte de la propietària és espectacular i molt atenta perquè els seus clients es trobin en tot moment com a casa. L'esmorzar no té paraules és molt complet i el servei de menú espectacular."\n"Tot en general. Llits còmodes, habitació molt bé, el bany molt bé, el personal molt amable."\n"Cap queixa, l'única la cortina de la dutxa és una mica curta i esquitxa una mica l'aigua fora. Pel demas tot bé"\n"Habitacions, ubicació, pàrquing gratuït"\n"Vam estar molt a gust durant tota l'estada, tornarem!"\n"És un hotel petit i familiar. El tracte immillorable, des de la dona gran fins als joves que s'encarreguen dels menjadors. Molt a prop de les pistes, facilitat per aparcar. Indubtablement repetirem."\n"El wifi no era molt bo i les televisions són antigues. A causa de l'COVID no pots fer servir els jocs de taula."\n"Neteja Menjar Presencia del personal"\n"Molt amables, i tot encara que senzill molt net, habitacions més que correctes per passar uns dies. Qualitat preu excepcional"\n"La neteja era perfecta"\n"S'escolta el so dl les altres habitacions"\n"Menús una mica justos"\n"El tracte personal I familiar, el menjar"\n"El tracte del personal i les seves instal·lacions. Qualitat preu insuperable."\n"El menú no ens ha acabat d'agradar, millor els plats combinats"\n"El personal excel lent, el menjar excel·lent pel preu de menú. És un hotel senzill però jo només demano que es dormi bé i el matalàs on vaig dormir, meravellós. Bé, en temps de COVID és important que es pugui menjar bé ja que no tens res obert per sopar i tampoc pots anar a un altre hotel ni que sigui per variar. Aquest compleix les expectatives sobradament. Lloc acollidor i un regal pel preu que paguem."\n"Una certa manca de manteniment en un parell de cosetes de l'habitació i algun petit defecte poc important per a mi en la neteja de l'bany sobre el qual no donaré detalls. Cap drama. Però hi ha persones a qui els semblaria horrible. Cada un amb les seves manies;)"\n"Que simpatica és la dona de recepció, és d'agrair, després la relació qualitat preu és insuperable"\n"Personal molt amable, qualitat preu un 12 i molt recomanable, tornaré sens dubte"\n"És un hostal familiar, net, senzill i molt acollidor."\n"El pitjor és que no té recepció ia l'hora que vam arribar, ja estava tancat, però com ja he dit el personal és molt atent i ens van esperar fins a la 24:00, que vam arribar, per donar-nos la clau. I van ser molt agradables."\n"Té molt bones promos per a esquí. Senzill però pràctic per a un cap de setmana."\n"No canvien tovalloles ni reposen gel, però és normal si volen donar aquests preus."\n"Econòmic i 20 min de pistes amb tot el necessari. Antic però molt molt net. Habitació triple amb banyera fenomenal."\n"Pel preu no es pot demanar més. Hagués demanat més varietat d'esmorzar però pel preu és el correcte."\n"Ubicació, relació qualitat-preu"\n"Hi havia un soroll com si s'estigués omplint una cisterna d'aigua de continu, crec que era de la calefacció."


L'Ajuntament recull l'opinió de més de 300 persones per dissenyar el futur Centre Cívic Gregal\nDivendres 29 Gener, 2021\nLa regidoria de Participació, Bon Govern i Serveis Generals ha tancat les fases de recollida de propostes del procés participatiu per al disseny del futur Centre Cívic Gregal. S'ha recollit l'opinió de més de 300 persones en les diferents fases de proximitat, audiència pública i enquesta ciutadana. Els resultats es tindran en compte a l'hora de definir el projecte d'usos i el projecte arquitectònic del futur equipament.\nUn total de 296 persones han respost a l'enquesta, que tenia com objectiu detectar quines són les necessitats de la ciutadania en relació al nou centre cívic. Els enquestats consideren que les principals característiques que hauria de tenir són la formació (50%), gaudir d’activitats culturals (38%) i disposar d’un espai, ja sigui de dinamització del barri (31%) o de proximitat i participació (26%).\nEn relació a quines necessitats hauria de donar resposta l'equipament, algunes de les respostes més esmentades han estat: espai per entitats (sales de reunions, serveis de traster, bústia...); espai per relació (joves, gent gran, intergeneracional...); zona d’estudis; espai de foment d’activitats per diferents col·lectius (joves, gent gran, infants,...); formació (ocupacional, salut...); i assessorament municipal.\nI, finalment, en relació a quines accions es poden promoure per crear vincles a l'entorn del centre cívic, algunes de les accions més esmentades són: Ser un canal d’informació del que es fa a la zona, trobades veïnals, tallers, xerrades, activitats..., ser un espai de proximitat i escolta a la ciutadana, suport/col·laboració amb les entitats de la zona, organització de sortides, i fomentar les festes del barri.\nLa regidoria també disposa ja dels resultats de la fase de participació de proximitat que va fer en l'àrea d'influència del barri. Es van fer 10 trobades amb agents clau del territori per detectar necessitats i, alhora, acostar el projecte a les persones, entitats i col·lectius de l’àrea d’influència per tal d’explicar-ho de manera propera, generar diàleg i reflexions entre l'administració i la ciutadania i recollir aportacions.\nL'Ajuntament de Reus valorarà les aportacions de la ciutadania en el procés participatiu, que continua obert amb contactes amb altres sectors de població com escoles o grups de joves, entre altres.\nLa regidoria de Participació, Bon Govern i Serveis Generals també donarà continuïtat al procés amb l'avaluació de les diferents fases del procés participatius.