La princesa i el pesol - Varios Autores -5% en libros | FNAC\nColección Un conte de butxaca\nLa princesa i el pèsol. Temps era temps, hi havia un príncep que volia casar-se, però no volia una noia qualsevol. Va buscar a les terres veïnes, sense trobar-ne mai cap que li fes el pes.“Vull una princesa que no sigui de nyigui-nyogui, una mitja princesa, o una princesa així així. Jo vull una princesa de debò!”, deia al rei i a la reina.\n4 Ofertas especiales La princesa i el pesol\nSINOPSIS La princesa i el pesol\nLa princesa i el pèsol. Temps era temps, hi havia un príncep que volia casar-se, però no volia una noia qualsevol. Va buscar a les terres veïnes, sense trobar-ne mai cap que li fes el pes. “Vull una princesa que no sigui de nyigui-nyogui, una mitja princesa, o una princesa així així. Jo vull una princesa de debò!”, deia al rei i a la reina.\nDetallesLa princesa i el pesol\nOpinión Clientes La princesa i el pesol


Un model pioner sobre l'administració pública - Eduard Batlle Blog\nUn model pioner sobre l’administració pública\nEduard Batlle Rispau 31 gener 2010\nEm va agradar organitzar dissabte al matí la visita interactiva a la futura seu de la Generalitat a Girona a través de la iniciativa que va tenir Jordi Martinoy, just el dia que vam enregistrar amb Germà Capdevila un espisodi més del No En Sabem Res. Martinoy va pensar en STIC.CAT per planificar una trobada interactiva al nou edifici, que està previst que al juny ja funcioni gairebé amb normalitat. Vaig quedar sorprès de la reacció dels assistents, la majoria persones actives a la xarxa o vinculades a les TIC, en veure la transformació de l’antic hospital a nova seu governamental. I durant les visites als diferents departaments, la pregunta inevitable va sorgir entre un petit grup d’assistents: “I un edifici pot canviar l’administració?” La resposta va ser: “No. Un govern pot canviar l’administració.” Lògic. Però la transformació de l’administració, amb una visió molt més oberta i eficient a través de les noves tecnologies, ha de ser inevitable i es va respirar en l’ambient durant la visita. Els conceptes ja hi són, e-Administració i Open Government, i ara cal desenvolupar-los.\nDades que ens van facilitar i que defineixen aquest projecte pioner a Catalunya: illa d’equipaments de 9.870 m2, hi haurà totes les seus menys Justícia, Cultura i l’ACA (seran a la Casa Solterra), superfície construïda de 30.754 m2 en quatre edificis, 850 treballadors provinents de 19 àmbits de gestió, sala tècnica (CPD) de 60 m2 equipada amb servidors d’última tecnologia i molt baix consum, connexió de 200 Mbps cap a la xarxa corporativa de la Generalitat i Internet, 19 sales tècniques distribuïdes per tot l’edifici, 5 km de fibra òptica interna, 250 km de cablejat de dades, més de 4.500 preses de xarxa, 1 GB d’espai màxim per dades individuals d’usuari, 500 GB d’espai màxim per dades compartides per Servei Territorial, 550 pc’s, 30 sales de reunions, intranet corporativa, cartelleria digital, l’objectiu d’optimitzar al màxim el paper, despatxos transparents…\nDurant la visita, l’edifici guanya molt més amb un matí assolellat. Combina la història amb la modernitat, enclavat al centre de la ciutat, a tocar la Plaça Catalunya. Personalment, agraeixo la predisposició de Martinoy, així com les explicacions de Jaume Torrent, director del programa de transformació de l’efici, i Diego Vieyra, gestor tecnològic del programa informàtic. I em va fer molta il·lusió veure entre la trentena d’assistents a Miquel Pellicer (una vegada més) i l’autor d’aquesta fotografia: Miquel Ruiz.\nAl final, a la cata de vins al Restaurant Mimolet, no em vaig poder quedar. Però és aquests moments de crisi que s’agraeix la implicació constant amb STIC.CAT de persones com en David Illa (una vegada més). Per tant, gràcies a tots per venir i per voler compartir la visita.\nMúsica / Down in Mississippi # Mavis Staples\nEl risc d’actuar per ajudar als més necessitats\nLa futura seu de la Generalitat a Girona


Apologia de la curiositat: Avui comencen a foradar de nou el Pirineu\nAvui comencen a foradar de nou el Pirineu\nLa tuneladora de la MAT\nAvui les tuneladores “Albera” i “Canigó” comencen a foradar el túnel transfronterer de la nova línia elèctrica de Molt Alta Tensió (MAT), sense el més mínim eco de la polèmica i les mobilitzacions que van envoltar aquest projecte per part d’associacions ciutadanes com la plataforma No a la MAT o l’Associació de Municipis contra la MAT. S’han acabat imposant\nles directrius europees de modernització i interconnexió de la distribució elèctrica, sense voler entrar en el debat sobre el model de producció i consum d’energia.\nS’ha acabat imposant sobretot l’hermetisme que s’empara en la complexitat tècnica del sector, l'enrevessament no gens innocent que es reflecteix fins i tot en la factura domèstica de l’electricitat. Una de les maneres d’allunyar l’interès, la informació i la participació dels ciutadans al voltant de les decisions estratègiques que els afecten és presentar la complexitat tècnica d’alguns temes com una fatalitat inevitable, només a l’abast dels entesos de les grans companyies i dels governs.\nD’aquesta manera el primer tram de la MAT i les seves noves torres ja ha entrat en activitat entre Sentmenat (Vallès Occidental) i Bescanó (Gironès), amb el noble objectiu d’assegurar el subministrament elèctric en condicions actuals a l’àrea de Girona de la Costa Brava sud i centre. El següent tram és l’intefronterer entre la subestació elèctrica de Santa Llogaia d’Àlguema (Alt Empordà) i la de Baixàs (Rosselló), que entre d’altres usos ha d’assegurar l’alimentació estable del tren d’alta velocitat. Dels seus 64’5 km, la majoria seran soterrats en una rasa de formigó i 8’5 km travessaran l’Albera pirinenca amb un nou túnel paral.lel a l’autopista i la línia ferroviària de l’AVE.\nEl túnel de cablejat transfronterer de la MAT és de dimensions més reduïdes (3’5 metres de diàmetre) que el de l’AVE, foradat a partir d’avui per les dues tuneladores de 308 metres de llarg construïdes per l’empresa alemanya Herrenknecht per encàrrec del consorci constructor Dragados-Eiffage TP (el mateix de la línia de l’AVE) i la societat Inelfe formada a parts iguals per Red Eléctrica Española i la seva homònima francesa RTE. Les dues boques del nou túnel estan situades als termes de la Jonquera i Montesquiu.\nLa interconnexió disposa d’un pressupost de 700 milions d'euros. Declarada projecte d'interès europeu, la Unió Europea en finança 225 milions mitjançant el programa EEPR (European Energy Program for Recovery). D'altra banda, Inelfe ha signat per aquest projecte un acord de préstec amb el Banc Europeu d'Inversions (BEI) per 350 milions d'euros. La interconnexió elèctrica ha d'entrar en servei l'any 2014. Foradar repetidament el Pirineu ja no és l’epopeia tècnica i humana que els anys 1950 va representar la construcció dels pantans hidroelèctrics de la Noguera Ribargoçana, però el sentit és el mateix: un model de creixement sense debat que necessita cada vegada més consum energètic, al preu que sigui.


Categoria General del blog de Lloguer de Carpes Maestrat\nSi t’estàs plantejant la possibilitat d’organitzar una fira o necessites una carpa per celebrar una festa o falla, segurament et sorgiran alguns dubtes que intentarem resoldre en aquest article.\nPer assegurar l’èxit del teu esdeveniment i evitar contratemps inesperats, cal comptar amb un pla B en cas que el temps no acompanyi. Així doncs, si el teu esdeveniment es celebra a l’aire lliure, segueix llegint per saber quin tipus de carpa et convé més llogar.\nNo només les característiques de l’esdeveniment condicionaran el tipus de carpa que necessitaràs, sinó que també cal tenir en compte l’espai que anem a ocupar o el temps que anem a necessitar-la. En aquest sentit, si el teu esdeveniment té un format estil fira, en què cada estand necessita el seu espai individual per atendre als seus visitants, o vas a muntar una festa tipus falla o penya en què necessites unes mesures concretes, el format de carpa ideal és el Pòrtic 6 metres. Per què?\nPerquè és fàcilment adaptable a tot tipus d’ubicacions gràcies a la seva infinita possibilitat de combinar els mòduls.\nPerquè les seves dimensions faciliten un muntatge ràpid i àgil.\nPerquè és segur, ja que compta amb una estructura metàl·lica de carpa amb ancoratge.\nSent conscients de l’especificitat de cada esdeveniment, Carpes Maestrat disposa de 3 mòduls diferents amb un mateix ample de 6 metres i llarg variable (6mx5m, 6mx10m i 6mx15m) pensats per oferir totes les facilitats i comoditats per crear una ambientació ideal en la teva celebració.\nAixí doncs, Pòrtic 6 metres es consolida com el format de carpa més versàtil, àgil, econòmic i adaptable del mercat, a més de comptar amb una garantia de seguretat i rapidesa de muntatge sorprenents.\nPer què ubicar teu estand de fira dins una carpa?\n13/10/2015 /by Carpas Maestrat\nHi ha fires en molts municipis i de moltes temàtiques. Durant tot l’any i en ubicacions de tot tipus: pavellons, solars, places de toros, aparcaments, centres comercials… L’imprescindible en aquestes cites és aconseguir mobilitzar la gent alhora que fas visible la teva empresa. Per aconseguir-ho, és imprescindible donar una ullada a la previsió meteorològica i estar preparat. Per això res millor que una carpa, vols saber per què?\n1) Instal·lar una carpa per als estands de fira pot solucionar algun contratemps climàtic en forma de pluja. Però aquest no és l’únic motiu pel qual escollir una carpa:\n2) La carpa és sinònim de celebració d’un esdeveniment\nLes carpes en una fira destaquen. I si es destaca, s’atrau. Per tant, més gent s’apropa al lloc per saber què s’està celebrant. Podem dir que aquestes serveixen per cridar l’atenció.\n3) Destaca a la teva empresa\nA les particularitats de les carpes es troba la de poder col·locar el nom i el logotip de la teva empresa a la part superior d’aquesta. Això dóna visibilitat a la teva marca. Així, el teu possible client pot apreciar, amb un simple cop d’ull, de què tracta el teu negoci.\n4) Pots triar la mida segons les teves necessitats\nLa Jaima és una bona opció per situar el teu estand de fira, ja que aquesta compta amb unes dimensions perfectes per mostrar el teu negoci, amb l’espai idoni per formar l’interior de l’estand i té un acabat punxegut curiós i atractiu. A més, el muntatge d’aquesta classe de carpes és senzill.\nTens la possibilitat d’escollir carpes plegables. Solen ser de 3×3, com pots observar a la fotografia. També n’hi ha de diferents mides, de diferents tipus segons si s’utilitzen en interior o en exterior i són fàcils de muntar i transportar. També tenen una estructura robusta per poder protegir el mobiliari de l’estand en cas de mal temps.\nSi formes part de l’organització de la fira i vols una carpa on dins s’ubiquin totes les parades, a més dels diferents esdeveniments, concerts, concursos… que se celebrin, pots trobar unes altres de grans dimensions per a fires. Siguin quines siguin les teves necessitats, una carpa t’ajuda a trobar les solucions idònies per al teu cas concret.\n5) Organitza i distribueix els estands\nT’ajuda a distribuir el teu espai dins la fira i a diferenciar-lo dels altres. Hi ha carpes amb els laterals i la part posterior tancats i que conserven la part davantera oberta. Aquests provoquen que es destaquin encara més el contingut de dins i separen de forma clara els diferents estands.\nExisteixen altres amb tots els laterals oberts. A les carpes que tenen aquestes característiques, les diferents zones resten perfectament diferenciades, ja que els seus suports són més gruixuts i ajuden a delimitar cada espai.\n6) El temps no és només pluja, vent o sol. També és fred o calor.\nEntre els complements de la carpa es troben l’aire condicionat o la calefacció, suplements que poden ser importants segons l’època en què se celebri esdeveniment.\n7) Pots col·locar parquet o moqueta\nUn dels avantatges de llogar una carpa és que es pot incorporar una tarima de parquet per cobrir el paviment. Serveix perquè l’estand quedi per sobre del sòl en cas que el lloc escollit com a ubicació sigui un pàrquing de terra.\nDe la mateixa manera, fer ús del parqueto utilitzar moqueta d’algun color viu et pot anar bé per destacar el teu estand.\n8) Color i il·luminació. Anima’t a decorar-ho tot al teu gust\nEt permet personalitzar cada element. És un motiu a tenir en compte si busques que el teu estand despunti per sobre dels altres. Pots triar cada detall i aconseguir crear un escenari únic i acollidor.\nEsperem que els nostres consells t’hagin servit d’ajuda. Si tens qualsevol dubte o petició, pots contactar amb nosaltres i junts buscarem la solució que millor s’adeqüi a les teves necessitats.\nGrup Maestrat al Rodatge de Joc de Trons de Peñíscola\n28/09/2015 /by Carpas Maestrat\nSilenci i molts secrets giren entorn la preparació del rodatge de Joc de Trons a Peñíscola. Perquè res s’ha de saber sobre les trames de la ficció de la HBO ni sobre a quin regne(s) donarà vida el patrimoni històric de la ciutat.\nPerò podem anunciar-vos una cosa que sí que és segura: Carpes Maestrat està participant en la popular sèrie, instal·lant una carpa per a l’equip de producció. Amb aquest motiu, el programa España Directo de RTVE – Ràdio Televisió Espanyola ens va entrevistar el dilluns passat:\nLa notícia sobre el rodatge de Joc de Trons a Peníscola comença al minut 12:36\nEl dia 20 de setembre van finalitzar les festes Patronals de Peñíscola i a principis d’octubre començarà l’enregistrament dels nous capítols de la sèrie. Així, el programa ens preguntava com i en quant temps havíem de desmuntar la carpa destinada als actes de les festes per instal·lar-ne una altra, assignada al personal del rodatge.\nAra ens toca treballar a contrarellotge per tal que tot estigui a punt en uns dies, per poder albergar les 400 persones de l’equip tècnic i els més de 1000 figurants que arribaran a la ciutat i perquè Peníscola pugui tornar a ser escenari de Joc de Trons en temporades vinents.\nGrup Maestrat vol donar les gràcies a la productora per confiar en nosaltres a l’hora de realitzar el muntatge d’una carpa en un projecte de tal envergadura com és el rodatge de la multipremiada sèrie Joc de Trons.\nBodes de tardor. Organitza el teu enllaç sota una carpa\n21/09/2015 /by Carpas Maestrat\nLa tardor està apunt d’arribar. T’has plantejat celebrar el teu casament durant aquesta estació de l’any i et preocupa la previsió meteorològica? Una carpa pot ser la solució per tal que no tinguis problemes ni amb la pluja ni amb el fred durant el teu dia.\nEt donem algunes idees perquè puguis dissenyar i decorar la teva boda tant dins com fora de la carpa. Et suggerim cinc tendències a tenir en compte perquè puguis crear una atmosfera inspirada en aquest colorit període tardorenc:\n1. El bosc o el camp, un entorn de somni\nPrefereixes finals de setembre i inicis d’octubre o la teva idea és casar-te en una data propera al hivern? Si et decideixes per una de les dues opcions de boda, sota el sostre d’una carpa podràs escollir qualsevol entorn i paisatge i decorar el interior amb els elements romàntics que caracteritzen els colors de temporada. Crea el casament perfecte a l’escenari elegit, sense haver de preocupar-te per les condicions meteorològiques durant la cerimònia i el banquet.\nLa tardor és sinònim de muntanya, bolets, de brases on cuinar castanyes i entrar en calor… però també de camp, verema i de raïm i vi. I tu, en què vols que es converteixi teu casament? Pots mirar cap amunt i observar la bellesa i subtilesa amb què van caient les fulles i / o pots inspirar-te en les sensacions que ofereix el vi i els cellers.\nUna boda de tardor pot tenir un encant molt especial. Que el fred no et freni.\n2. Grocs, ataronjats, marrons …. les tonalitats de la tardor\nLa gamma de colors que proporciona l’entorn genera calidesa i romanticisme en qualsevol casament. Encara que no ho sembli, la tardor pot jugar al teu favor. L’ideal és aprofitar aquestes tonalitats mentre il·lumines l’espai amb els típics matisos de tardor.\nUna bona opció pot ser la de revestir la carpa amb teles translúcides de tonalitats groguenques que deixin passar la llum exterior ique permetin apreciar els canvis meteorològics del dia: de gris a blau, de taronja vermellós a negre nocturn… A més, pots utilitzar el marró per al parquet, el blanc per al mobiliari i destinar el taronja, el vermell i el morat a la decoració. La il·luminació podria beneficiar-se de les possibilitats de les petites bombetes led, barrejant els mateixos colors emprats en la pròpia decoració.\n3. Climatització: l’imprevisible pot beneficiar\nLa tardor pot comportar tant pluges i fred com sol i calor. Mai se sap. El temps és sempre menys previsible en aquesta estació que durant la resta de l’any. Però, un dels aspectes més importants per a llogar una carpa de noces és que pots ajustar la climatització i no haver de dependre de la meteorologia en una estació tan canviant.\nAcomoda i regula l’interior. Així, el temps no et suposarà cap problema. La pluja pot ser, fins i tot, un benefici, ja que la humitat al bosc ocasiona unes olors i unes textures agradables i característiques de la tardor.\n4. El banquet, amb productes de temporada\nHi ha productes i, com a conseqüència, receptes molt identificables durant aquesta època de l’any. És recomanable que busquis un càtering basant-te en uns menús que incloguin sabors de productes de temporada. Així, la teva boda escenificarà molt bé la tardor.\nTens moltes opcions: plats de carn, bolets, xampinyons o peix i marisc com seitons i llamàntols sempre acompanyats per uns bons vins. I postres a base de moniato, castanyes, prunes o els típics panellets, bunyols de vent… No deixis passar l’oportunitat d’introduir el gust de la tardor.\n5. Un toc rural, sempre una bona opció\nL’ambientació rural recorda a la tardor.Així que una bona recomanació és que l’escenari giri entorn a un estil amb aires campestres i rústics. Un consell: juga amb aquesta estètica rural, ja que aconseguiràs múltiples efectes, entre l’ornamentació i el paisatge, que faran al teu casament partícip del delicat encant d’aquesta estació.\nUna altra idea: pots decorar la carpa amb taules de fusta, l’altar amb fulles seques, flors i fruits silvestres. Pots combinar, a més, aquesta llum natural groguenca amb l’artificial de les espelmes, blanques i pures, utilitzant centres de taula que recordin a les cases de muntanya.\nEncara tens dubtes de l’encant que pot tenir un casament a la tardor? No dubtis a contactar amb nosaltres si necessites ajuda o si vols que t’assessorem per tal d’acabar de planificar el teu casament.\nAra tu decideixes si creus que la tardor sota una carpa és la millor opció i quins detalls escollir per a aquest dia tan especial. Tot són bones opcions si les tries tu.\n¿En quina experiència vols que es converteixi teu casament tardor?


enero 2019 – MenorcaenFamilia\nConveni a favor de la fauna en l’educació infantil de Menorca\nLes activitats d’educació ambiental a les escoles infantils de Menorca es veuen beneficiades del conveni que s’ha signat entre la Fundació per a la Preservació de Menorca i el GOB. Aquest patrocini permet oferir gratuïtament uns tallers sobre fauna de Menorca a infants d’entre 1 i 5 anys. Escoles de gairebé tots els municipis s’hi han interessat.\nÈxit de públic en la primera edició del Festival de Cinema Infantil en Català\nL’Ajuntament valora molt positivament l’assistència de públic a la primera edició del Festival de Cinema Infantil en Català, que va tenir lloc la setmana passada als cinemes Ocimax de Maó. En total, les cinc sessions del festival van comptar amb una assistència de 306 persones, una xifra que representa gairebé el 80% de les localitats que es van posar a la venda. A més, en tres de les sessions es van esgotar totes les localitats.\nLa Regidoria d’Educació de l’Ajuntament de Maó presenta el projecte ‘Toca jazz a l’escola’\nAquest matí, l’alcaldessa Conxa Juanola i la regidora d’Educació, Laia Obrador, han participat en la presentació, al CEIP Mare de Déu de Gràcia, del programa ‘Toca jazz a l’escola’, un projecte didàctic dedicat a la música jazz. Laia Obrador ha explicat que el projecte s’adreça a l’alumnat de 5è i 6è de primària, i comptarà amb la participació de tots els centres públics i concertats del municipi.\nMaó posa en marxa una nova edició dels Tallers de família\nLa setmana vinent començarà una nova edició dels Tallers de família que, un any més, volen posar a l’abast de les famílies un espai on compartir experiències i dubtes sobre el procés de criança d’infants i adolescents. Enguany, s’oferiran un total de quatre tallers, tots ells gratuïts, adreçats a famílies amb infants i fills/es de 0 a 16 anys del municipi de Maó.\nMaó ja es prepara per a l’arribada dels Reis d’Orient\nLa comitiva reial arribarà al port de Maó en dos vaixells, i recorrerà la ciutat amb un seguici de 250 persones i deu carrosses, que repartiran 800 kg de caramels. Entre les novetats d’enguany, destaca la renovació de les tres carrosses reials, que lluiran grans figures d’animals que simbolitzaran els continents d’Àsia, Àfrica i Europa.\nCiutadella, expectant, té enllestida la cavalcada de Reis\nCom a culminació de les festes de Nadal i Any Nou, els preparatius dels Reis d’Orient també són a punt d’ocupar places i carrers.Tot és a punt perquè Ciutadella doni la benvinguda més entusiasta a la comitiva dels Reis d’Orient, que posaran peu a terra a la ciutat a les 19h de dia 5, dissabte vinent.


Nova relació electrònica amb l’Agència Tributària – Agroxarxa\nContribuents • Totes les entitats estan obligades a donar-se d’alta al servei d’adreça electrònica des del 2 d’octubre del 2016 Passos • Per fer aquest pas caldrà obtenir el certificat electrònic i donar-se d’alta del servei amb el correu on cal rebre notificacions\nDes del 2 d’octubre del 2016, amb l’entrada en vigor de la Llei 39/2015, del Procediment Administratiu Comú de les administracions públiques, totes les entitats, tinguin o no personalitat jurídica, estan obligades a relacionar-se electrònicament amb les Administracions Públiques. Entre les entitats sense personalitat jurídica s’inclouen les societats civils, comunitats de béns, les herències jacents, comunitats de propietaris o regants, associacions, societats agràries de transformació, etc.\nTotes aquestes societats, sense excepció, estaran obligades a rebre les notificacions de les diferents administracions públiques de manera electrònica. L’obligació també comprèn la presentació de documents i sol·licituds de manera telemàtica a través del registre virtual. La presentació de declaracions i autoliquidacions es podrà continuar fent com fins ara, perquè no està afectada per la Llei 39/2015.\nNo hi ha certesa que l’Administració comuniqui als obligats la necessitat de donar-se d’alta en el sistema d’adreça electrònica, probablement l’Administració aprofitarà la primera comunicació que hagin de rebre els afectats per fer una doble notificació, per via telemàtica i correu ordinari, però no hi ha cap obligació legal de fer-ho. En aquesta comunicació s’informaria de l’obligació de donar-se d’alta al servei d’adreça electrònica i s’avisarià el contribuent que aquesta serà la darrera comunicació per carta que rebrà.\nEl fet que Hisenda aprofiti una comunicació per recordar l’obligació de l’alta al servei d’adreça electrònica no implica que l’obligat tributari no estigui obligat a donar-se d’alta al servei fins que rebi aquesta comunicació. La comunicació simplement és una deferència que tindrà l’Agència Tributària amb els obligats, la responsabilitat per no donar-se d’alta en el sistema la tenen les mateixes entitats afectades, des del dia 02/10/2016 i el fet de no realitzar aquest tràmit pot suposar una sanció fixa de 250,00 euros, al marge d’altres perjudicis que es puguin produir.\nPer aquest motiu és important conèixer que, a partir de l’inici de l’obligació, les comunicacions es podran notificar únicament per via electrònica i restaran penjades durant 10 dies a la Seu electrònica de Notificacions. Si transcorregut aquest termini no s’accedeix al contingut de la notificació, s’entendrà notificada, i es donarà per acomplert el tràmit i es continuarà el procediment iniciat.\nDavant d’aquesta nova obligació qualsevol obligat tributari tindrà dues opcions, realitzar els tràmits per rebre ell directament les comunicacions d’hisenda a l’adreça electrònica que estableixi o designar un tercer com a representant davant Hisenda per tal que reculli aquests notificacions en el seu nom.\nCertificat electrònic • Aquells obligats que decideixin gestionar-se ells mateixos la recepció de les comunicacions hauran de realitzar un doble tràmit consistent en l’obtenció del certificat electrònic de la FNMT que li correspongui i gestionar l’alta en el servei de notificacions electròniques amb l’adreça i el telèfon de contacte on es vulguin rebre els avisos de notificació.\nPer a l’obtenció del certificat el primer que cal tenir en compte és que hi ha diferents tipus de certificats en funció de qui en sigui el sol·licitant. El tràmit de sol·licitud serà similar, amb petites variants, però la documentació necessària per obtenir el certificat serà diferent en cada cas i el cost pot anar de 0 a 24 euros en funció del tipus de certificat.\nUn cop descarregat el certificat, el següent pas serà donar d’alta el servei d’adreça electrònica, per tal d’informar el correu electrònic on volem rebre els avisos de les notificacions.\nArticle publicat a La Terra núm. 434, del mes de març 2017. Font: Elaboració pròpia.\nagència tributària, fiscalitat, notificacions electròniques


recomana.cat - Crítica de l'obra: A Placer | Treball honest, enfocat i crític entre l'hedonisme i la consciència dels desajustos de la humanitat per Jordi Bordes\nTreball honest, enfocat i crític entre l'hedonisme i la consciència dels desajustos de la humanitat\nLabuena Compañía, Sofia Asencio\nFestival TNT-Terrassa Noves Tendències, Labuena Compañía\nFestival TNT 2016, Festival TNT 2016\n“Gaudir de tots els plaers és insensat; evitar-los, insensible.” - Plutarc\nA Placer és fer el que ens vingui de gust, convertir-nos en Nick Cave per unes hores, dialogar arran de terra, desfer-nos a petons i transformar els records. A placer és fotre-li una hòstia a Donald Trump o una rèplica a temps. A Placer de Labuena Compañía se centra en el plaer i el contraplaer. El plaer com a motor que genera satisfacció i el contraplaer com a resistència i com a generador de dependències.\nA escena, dos intèrprets es mouen entre el plaer i el contraplaer arribant a vegades a confondre'ls, a barrejar-los... Només tenen una única intenció clara: fer aquelles accions que sempre han desitjat fer sobre un escenari davant d'un públic. Un collage construït a partir de les seves pròpies experiències i les de tercers. Un relat autoficcionat on la realitat i la ficció van agafades de la mà. Un diàleg entre el cos i la paraula amb música i projeccions en directe.\nCrítica: A Placer\nLa Buenacompañía torna a l’escenari després del seu espectacle de carrer, tant simple com efectiu: La dona del sac. Ara, retornen a una performance en què els actors rara vegada es vesteixen de personatges i que la neutralitat dels seus rostres marca una distancia entre l’acció i la seva actitud. Han escurçat molt més el text que en l’anterior peça, Osos en el agua, extrem que els evita caure en cacofonies dramatúrgiques poc consistents. Ara, el que exposen textualment, ho posen a escena tot seguit.\nPersegueixen el plaer des de l’animalitat i també des d’una certa mirada interior. La felicitat és poder sortir momentàniament d’un mateix i experimentar. Així es comprova com la realitat és molt més dura que les fotos que es pengen al menjador. Efectivament, el plaer és fugisser i té més consistència quan es compartit. De l’hedonisme individual es viatja a una mena de denúncia, molt suau, slow, que contrasta amb la fisicalitat d’altres treballs anteriors (la carrera de David Franch és molt extensa amb formacions com 96º o Amaranto). El cos té, però, una presencia absoluta. No només pels passatges de sexe, sinó també en una coreografia d’animiltat ballant la reflexió profunda i greu tipus Nick Cave. Hi ha un punt sorneguer evident, però ajuda a entendre, amb una música molt harmònica que l’eficiència no és una clau per accedir al plaer ni a la felicitat. I que, tot i mirar d’amagar la veritat, sempre hi haurà un racó de por a l’amenaça terrorista, a la impossiblitat de la convivència… Molt elegant.\nFunció el 22/10/2016 a les 20:30 hores.\nFunció el 30/09/2016 a les 17:00 hores.\nFunció el 30/09/2016 a les 11:00 hores.


La primera moda juvenil d’impacte massiu a Europa es va inspirar en –o es va aprofitar de...- una escena que un bon grapat de joves havien creat entorn a uns quants locals del Soho londinenc i que els media havien anomenat Mod.\nJa s’havia intentat provocar l’esclat del “fenomen teenager” -o sigui, un mercat entorn al jovent, que tan bons resultats comercials estava donant als Estats Units des dels anys 40s- a Europa aprofitant el gran èxit que havien obtingut Elvis Presley i el Rock&Roll entre els adolescents nord-americans. Però a Europa no havia collat, ni tan sols a Anglaterra, el país guanyador de la II Guerra Mundial que s’havia convertit en una mena de porta europea a la imparable influència nord-americana a tot el bloc capitalista. El fracàs s’havia donat per una sèrie de circumstàncies i condicionants, segurament el més determinant va ser la manca de poder adquisitiu del jovent anglès i europeu, però crec que hi va haver un altre condicionant, molt estretament lligat amb aquest, que cal tenir molt en compte: mentre als Estats Units és la classe mitjana qui dinamitza el món de la moda, a Anglaterra és la classe obrera. La moda Rock nord-americana no va seduir encara els joves de classe obrera anglesa de la dècada dels 50s -com ho acabaria fent als 70s- perquè comportava allò que dur intrínsec el model americà: com més perillós sembles, més segur vas pel carrer. Mentre que la classe treballadora europea és, per essència, ELEGANT. I diria més, a Europa ser elegant no té res a veure amb l’estatus econòmic, tothom és elegant: aristòcrates, gàngsters, obrers, jueus, gitanos...\nLa moda Mod, exposada al programa televisiu “Ready Steady Go!”, va esdevenir un fenomen d’abast nacional gràcies a ser jove, original, moderna, de classe obrera, elegant, acceptable i exempta de matisos delictius. L’únic que faltava era eliminar tot allò que d’exclusivista i de massa sofisticat pugués tenir l’expressió original per convertir-la en assequible per a tothom. La moda Mod va triomfar perquè estava inspirada en una escena que ja existia –no era una invenció que calia provar- sorprenentment original, atractiva i moderna en que els seus activistes vestien millor que ningú, ballaven millor que ningú la millor música ballable que els punxaven els millors DJs als millors clubs de Londres. Iep, no és que ho digui jo! Paolo Hewitt, al seu imprescindible “The Soul Stylists”, diu: “Els clubs mods eren els millors de la ciutat, els DJs mods punxaven els millors i més excitants discs, i els mods ballaven els millors balls”. Quan es diu que vestien millor que ningú no significa que anessin abillats amb la roba de més qualitat del món sinó que vestien la roba més elegantment adequada a la seva edat, al seu estil de vida i a la seva butxaca. Tampoc és que dominessin millor que ningú els balls existents, ben al contrari, el repertori de balls propis dels mods els havien creat ells mateixos; això sí, el que sí que podríem assegurar és que molt pocs o ningú hi dedicava tant de temps al ball: hi havia mods que s’hi dedicaven tota la santa nit i no només una nit a la setmana sinó vàries. No és que tinguessin millor gust que ningú a l’hora de triar les cançons d’èxit, era que ballaven la millor música ballable que ningú podia comprar a una botiga de discs corrent; els discs que es punxaven als seus clubs eren discs d’importació que, curiosament, tampoc se’ls trobava en els primers llocs de les llistes d’èxits del seu país d’edició. I, per tant, la major gràcia que tenien els seus DJs era que fossin posseïdors de les millors col·leccions de modern-jazz, rhtythm-and-blues i soul nord-americans i ska jamaicà. Els clubs que els congregaven tampoc no estaven ni entre els més luxosos de la ciutat ni entre els millors acondicionats, però sí que tenien l’equip adequat per a que el so saturés adequadament l’espai de ball.\nQui eren aquests originals que van meréixer l’apelatiu de “mods” (com a abreviatura de “modern” o de “modernista”)? Moltes vegades els he vist definits com a “dandis de classe treballadora”. Una expressió a la que, si ja és prou xocant, encara cal afegir-hi la seva naturalesa adolescent per a fer-la més exacta i més desconcertant, tenint en compte que els dandis sempre havien estat estranys especímens provinents o de la classe aristocràtica o que havien triomfat en el món dels negocis per poder permetre’s el seu excèntric tarannà, i els mods originals o encara no havien finalitzat la seva escolarització obligatòria o tot just havien començat a treballar. El crític de teatre Kenneth Tynan va definir dandi com “un rebel que vol ser acceptat per la societat però en els seus propis termes”. Com aquella proclama generacional d’”I’m Not Like Everydody Else” que van escriure The Kinks on cantaven versos com “No prendré res del que m’ofereixen”, “No vull viure la vida com tothom” o “Ho faré, faré qualsevol cosa que vulgueu / Però que quedi clar: no sóc com tothom”. Tanmateix, els mods originals van ser uns dandis perquè no tenien més remei. Per exemple, amb el vestir, que és allò que els va fer més visibles, hi havia roba per a adults i roba per a infants, però no per a joves. Els mods van haver de partir d’allò que existia i encomanar-li la vitalitat, sensualitat, alegria, color i innovació que el seu juvenil sentit d’elegància requeria, o canviant aspectes agafats del trist i formal món adult anglès o incorporant aspectes peculiars de minories com els homosexuals o els jueus i de les cultures dels immigrants o dels visitants estrangers. Aconseguir-ho no va ser gens fàcil. Paolo Hewitt, a la introducció de “Sharper Word”, ens diu: “El que era significatiu d'aquests anhels, d’aquesta urgent necessitat de distinció, és que en els primers 60s es necessitava una increïble dedicació i un dur treball per aconseguir-ho. Articles com una camisa Brooks Brothers o un vestit de moaré fet a mida eren cars i a més no eren fàcils de trobar, ja que les botigues no estaven particularment assortides d'aquestes sofisticades mercaderies. Els mods, senzillament, van raonar que si desitjaven alguna cosa fermament acabarien aconseguint-la. Si ets espavilat i tens determinació no hi ha excusa per decaure. Era una filosofia crucial per a la seva actitud. Els mods autèntics aspiraven a millorar-se a ells mateixos”. Els joves despreocupats, deixats, còmodes, conformistes o tradicionalistes no tenien possibilitats de ser modernistes. A la dedicació que es precisava Mark Paytress, a “Twentieth Century Boy: The Marc Bolan Story”, la va arribar a qualificar d’”esclavitud”: “El do que havia mostrat per tallar tanmeticulosament la seva imatge l’havia dotat d'un sentit de la individualitat que ni tan sols l'esclavitud que tal tasca precisavapodia frenar. Kauffman era indubtablement un dels primers Modernistes -d'un grup d’obsessos estilistes que van sorgir delsclubs de modern jazz- i la idea que l'emancipació arribava a través d'una aplicada atenció als detalls en el vestir, era l'essència del que més tard seria conegut com a cultura Mod”. Doncs, com en el cas de la roba, cap dels aspectes que van conformar el món i el tarannà dels mods originals van ser resultat de l’atzar o la casualitat sinó d’una obsessiva recerca, d’una meticulosa tria i d’una llarga i vertiginosa evolució.\nDes de l’explosió Pop dels anys 60s, el jovent s’ho ha trobat tot organitzat per què no calgués que ningú es rumiés en què gastar-se els diners, ja no ha calgut inventar-se res. Per a ser modern només ha calgut deixar-se portar per la moda, només ha calgut acceptar allò que se’ns ha ofert. Tanmateix, rebel·lar-se contra allò que et donen pastadet i voler fer les coses d’una manera personal continua sent una necessitat vital per alguns. Altrament, la rebel·lió modernista no té res a veure en passar de tot, molt al contrari. Sempre n’ha hagut que per sortir de festa no els ha calgut ni arreglar-se el més mínim. N’hi ha que no els importa ni sortir amb la roba de treball ni sense passar per la dutxa. I els que s’endressen solen conformar-se en vestir la roba que els compren les mares o les núvies o que es troben a qualsevol botiga de roba. Se va a qualsevol bar, pub o discoteca perquè hi va tothom, o els amics o la noia que et pica l’ullet, i com més gent hi hagi millor. No cal ni saber qui posa música ni prestar gaire atenció a la música que sona... és la que cal que sigui i avant. Un modernista no pot acceptar aquesta manera d’agafar-se la vida. Inclús en el temps d’oci o –ATENCIÓ!- sobretot en el temps d’oci cal ser personal i exigent. Cal anar impecable i cal anar a aquell determinat local perquè punxa aquell determinat DJ l’única música que t’omple. És ben sabut que els mods, si no tenien garantit que estarien impecables, s’estimaven més no sortir.\nAquest compromís modernista continua vigent i l’he vist manifestar-se de moltes formes, inclús al nostre propi país i, com no, entre mods. El meu llibre “40 mods de les nostres terres” (Base, 2012) n’és ple d’exemples. I el primer que em ve al cap és aquell en que dos dels protagonistes ens aportaven dues opinions confrontades que demostren com aquest compromís no té res a veure amb el capritx o la frivolitat. Un deia: “Anava, per exemple, a una festa d’aniversari i posava els Who i em deien: ‘Agustííííí, això no li agrada a ningúúúuú!’. Solució: canviar d’amics”. I un altre: “Ja m’agradaria a mi anar al Purple Weekend o a l’Euroyeyé i altres festivals mods, però gràcies a Déu o per desgràcia no tinc amics interessats en el moviment Mod i no me n’aniré sol a un festival de música. Perquè no canviaré d’amics per fer només allò que un mod faria. Jo no sóc d’aquesta classe”. Sabeu què? El primer molt possiblement morirà mod –perquè segurament ja hi va néixer- i el segon ja no ho és.\nPrimers mods de Barcelona (1982)\nOn em vaig adonar per primera vegada de l’existència d’aquest compromís va ser quan vaig entrar en contacte amb els mods de Barcelona a principis dels 80s. Eren aquells anys que estava de moda allò de les “tribus urbanes”, i jo acabava de veure “Quadrophenia” i els Jam m’estaven agradant moltíssim, però els mods que vaig conéixer a Barcelona em van fer canviar ràpidament de pel·lícula. Les baralles amb rockers, punks o skins no eren l’objectiu a afrontar, eren l’inconvenient que calia evitar. Em van encomanar que l’enemic a batre era LA MEDIOCRITAT. La lluita contínua era entre nosaltres mateixos. A qui calia demostrar la nostra vàlua era a la resta de companys d’escena. I no era aixafant-li la cara a ningú sinó actuant. Per a ser algú a l’escena calia fer i calia fer-ho bé. “Action, reaction & creation”, aquesta era la consigna. Allí tothom volia ser algú, per la qual cosa tothom formava part d’un grup de rock, o editava un fanzine, o pintava, o tenia un club escuterista, o... D’aquella colla que vaig conéixer –de fet, les meves esporàdiques visites només em van permetre tractar alguns i conéixer ben pocs- en van sortir un bon grapat de músics, escriptors, pintors, periodistes, actors, cuiners, botiguers... Fa uns anys li vaig sentir dir al famós cuiner barceloní Sergi Arola en una entrevista: “Em vaig interessar per l’alta cuina gràcies a ser mod. El no voler assemblar-me a ningú em va impulsar a ser chef. No tolero la mediocritat”. Ignoro si això es va donar a tot arreu, però em consta que no perquè moltes vegades he llegit que el revivalisme mod va estar generalment mancat d’esperit modernista, per la qual cosa deixeu-me aprofitar aquest article per retre el meu humil homenatge a l’escena mod barcelonina dels 80s pel seu tarannà totalment compromès amb el MODERNISME.\nPer rematar la feina, acomiadarem l’empatollament amb la lectura d’un versicle de les sagrades escriptures del “Mods!” de Richard Barnes:\n“Aquella nit em va marcar especialment perquè em vaig adonar que existia un complet estil de vida Mod. Aquella nit em va impressionar com d’intensa era la seva manera de viure i com n’estaven tots absolutament compromesos. Era increïble com canviaven les modes constantment i amb la freqüència que ells deien. A mi m’hagués agradat esbrinar qui ho decidia. Estava convençut que existia un grup de política interna Mod que dictaminava la moda. Sospitava que devien tenir el seu búnker secret sota The Scene. Ara, mirant enrera, me n’adono de com n’era d’ingenu. Però errat com anava havia tocat un punt fonamental del món Mod dels 60s. Vaig pensar que hi havia un grup d’autosuficients mods que dirigien a la resta. El que mai se m’hagués passat pel cap és que el moviment estigués controlat per homes de negocis, decadents DJs de mitjana edat, editors de discs, la CIA o els mitjans de comunicació. I no ho vaig pensar perquè no era així. No hi havia cap misteri per esbrinar. Tota la seva imatge havia estat bastida pels mateixos membres de la seva exclusivista comunitat”.


El Comú d'Andorra la Vella ha aprovat la formalització del protocol de col·laboració entre les entitats bancàries i el Comú, relatiu al procediment normalitzat d'informació i execució d'embargaments de diners en comptes corrents per raó de deutes tributaris i d'altres de dret públic. Per tant, de manera imminent es procedirà a la signatura amb l'ABA i els bancs, i a partir del dilluns el Comú ja començarà a executar els embargaments corresponents a tributs de comerç, foc i lloc, guals, multes de trànsit o preus públics de manera directa amb l'embargament de la quantitat en concret -en cap cas de tot el compte corrent. Tot i això, la cònsol major de la capital, Conxita Marsol, ha celebrat que la quantitat que queda per executar anualment al Comú és d'entre un 4 i un 5% del total de la facturació, ja que la majoria de la gent paga en el període voluntari. En aquest cas, els embargaments es faran mitjançant els recursos del mateix Comú, sense haver d'emprar la figura del saig, ja que «tenim una estructura que ens ho permet». En cas d'embargament de quantitats superiors com terrenys o edificis, sí que procediran al saig perquè sigui ell qui actuï.\nEn aquest sentit, ha estat l'excònsol major Jordi Minguillón qui ha lliurat aquests informes assegurant que intervenció va signar-los en el seu moment i sorprenent-se pel fet que la nova majoria no els hagi trobat al Comú. A més, ha instat el Tribunal de Comptes a manifestar-ho en cas que detecti alguna irregularitat. Per la seva banda, la consellera del PS, Dolors Carmona, creu que aquesta situació ha estat donada pel fet que «hi ha moments que les coses es fan de manera precipitada», però no obstant, ha advertit que «hem de ser molt curosos perquè estem parlant de diners públics».\nTant Carmona com Minguillón, consideren que si mai això ocorregués s'hauria de revisar el conveni perquè una empresa de capital privat no es beneficiï de terrenys públics o en qualsevol cas, «almenys la titularitat pública -en aquest cas el Comú-, rebi un cànon», segons Jordi Minguillón.\nTanmateix, s'ha aprovat, amb el vot en contra de les dues conselleres socialdemòcrates, el conveni amb el Govern relatiu a la cessió d'ús d'una part de la superfície destinada a la construcció de l'Estació Nacional d'Autobusos. Carmona ha criticat l'indret perquè està sobre del riu, «i això pot comportar riscos», tot i que vol l'estació a la parròquia però l'hagués situat preferiblement a la zona de l'avinguda Tarragona o al voltant.


New Star Blai s'imposa amb autoritat\nEl poltre de Can Candil s'adjudicà un Gran Premi Manacor, que dominà des del principi i fins al final\nJ.R. | 18 juny 2007\nNew Star Blai havia après la lliçó. Joan Bauçà, conductor de New Star Blai, no va voler sorpreses i una vegada donada la sortida es va situar al capdavant d'un estirat grup marcant un ritme molt fort, còmode per les seves qualitats. Era seguit en tot moment per Nelca i Nord AF. La correguda no experimentà canvis a les primeres posicions i s'arribà a la recta final amb New Star Blai, Nelca i Nord AF lluitant pel triomf. Nelca es va obrir cap a l'exterior en un intent de superar New Star Blai, però al poltre de Joan Bauçà li sobraven forces per aguantar. No va tenir gaire dificultats i aconseguí anotar-se el triomf i adjudicar-se així la 50a edició del Gran Premi Manacor.\nLa darrera gran prova de la jornada fou el Premi Felanitx, reservat als millors importats. Geltyss Speed fou el gran protagonista. A regnes de Miquel Mestre, Geltyss Speed va rodar en solitari a un ritme d'1.16.1, la millor marca de la reunió.\nL'horabaixa havia començat molt abans, ja amb les grades plenes, amb els triomfs de Memorial Kid i Malu CS. Acte seguit, tingué lloc el premi Capdepera, reservat als poltres de dos anys que debutaven a la pista manacorina. El gran protagonista fou Oficial Prim, un fill de Gulliver i Elising Lady, que a regnes de Mateu Riera va controlar la prova en tot moment i només va ser inquietat als metres finals per Odin Black GS, marcant un i altre idèntic registre (1.24.4).\nSeguidament es disputà una nova prova reservada per a poltres de tres anys, que es va resoldre amb una ajustada arribada entre Nabila Cat i Noble Twist, que creuaren la meta per aquest ordre trotant a 1.23.7.\nLa sisena prova del programa d'horabaixa és el premi Petra, reservat als millors nacionals, una cursa molt igualada que va controlar en tot moment, Melicotó d'Arc, però a falta de 300 metres per a l'arribada era superat per Jovençana DP, que amb una espectacular arribada es va imposar per la mínima a Max Fortuna PV, Herba Colça i Last Tango, mentre que Melicotó d'Arc pagava l'esforç inicial i no es classificava entre els primers.\nLa sessió matinal de la Gran Diada Hípica del Municipal de Manacor tenia com a prova més destacada el premi Artà, correguda reservada als efectius que no han tingut cabuda al Gran Premi Manacor. Sis efectius en línia de sortida i només tres creuaren la meta, ja que la meitat foren distanciats per galopar. La prova fou controlada en tot moment per la favorita Nit de Llevant, que a regnes de Toni Frontera es va situar ràpidament als primers llocs, seguida en tot moment per Nuvolari i Naomi. En el transcurs de la darerra volta, Nuvolari era distanciat per galopar, deixant el terreny lliure, perquè Nit de Llevant s'anotàs la primera victòria dins el Municipal trotant a una mitjana d'1.23. Naomi, a 1.23.7, i Nely Pança, ja més endarrerit, seguiren la guanyadora.\nDestaca que a la correguda estel·lar de la matinal, Javaki d'Argent, amb Toni Tur, tornava a fer una gran exhibició, plantant-se a la línia de meta en solitari superant amb sis dècimes el segon classificat, Oliveur du Roi, que entrava emparellat amb Krak Mutin. El guanyador va trotar a una mitjana d'1.18.1.\nPel que fa a la resta de prova de la sessió matinal, s'ha de destacar el triomf del debutant Net Benvengut al premi Sant Jordi, reservat als poltres de tres anys, amb un discret registre d'1.24.2, dues dècimes per davant Nitani Vent i Noguer Bird.\nEl número 1 del trot balear, Joan Antoni Riera «Es Boveret», va resultar lesionat a la segona prova de l'horabaixa quan es va veure involucrat en un accident abans que es donàs la sortida a la prova. Les contusions que patí, si bé no tenen gravetat, li impediren tornar a pujar sobre el cabriol. Així, Nemo Mio, que havia de ser menat per Joan Antoni Riera, fou conduït per U. Wieland.


Fórmula d'amortització | Calculeu la despesa d’amortització\nFórmula per calcular la despesa d'amortització\nLa fórmula de la despesa d’amortització s’utilitza per trobar quant valor de l’actiu es pot deduir com a despesa a través del compte de pèrdues i guanys. L’amortització es pot definir com la disminució del valor de l’actiu a causa d’un desgast durant un període de temps. Es tracta d’una despesa no en efectiu que forma part dels estats de pèrdues i guanys. Per exemple, depreciació de la planta i la maquinària, mobles i accessoris, vehicles de motor i altres immobilitzacions materials.\nHi ha principalment 4 fórmules diferents per calcular l'import de l'amortització. Anem a parlar de cadascun d'ells:\nMètode d'amortització en línia recta = (Cost d'un actiu - valor residual) / Vida útil d'un actiu.Mètode de saldo disminuït = (Cost d'un actiu * Taxa d'amortització / 100)Mètode de la unitat de producte = (Cost d'un actiu: valor de recuperació) / Vida útil en forma d'unitats produïdes.Mètode de doble saldo decreixent = 2 * (Valor inicial - Valor de recuperació) / Vida útil\nL’amortització és una despesa indirecta que es carrega sobre l’immobilitzat material d’una manera sistemàtica per proporcionar el cost real d’un actiu durant la seva vida útil proporcionalment als beneficis derivats d’aquests actius. El càlcul de l’equació de depreciació requereix el coneixement d’alguns factors. Aquests factors són:\nCost d'un actiu: El cost de l’actiu inclou l’import pagat per la compra d’aquests actius i altres despeses relacionades per portar aquests actius en una posició útil com ara el transport, la instal·lació, els impostos pagats, etc.\nValor residual: El valor residual és l'import que s'espera que realitzi al final de la vida útil d'un actiu.\nVida útil: Durada prevista d’un actiu fins al qual una organització en pot obtenir beneficis.\nTaxa de Amortització: és la velocitat a la qual una organització ha de reduir el valor d’un actiu en proporció als beneficis derivats d’aquests actius.\nExemples de càlcul de despeses d’amortització\nPodeu descarregar aquesta plantilla Excel de fórmula d'amortització aquí: plantilla Excel de fórmula d'amortització\nL'empresa XYZ va comprar un actiu de 15.000 dòlars i s'esperava obtenir 1.500 dòlars al final de la seva vida útil. La vida útil prevista d’un actiu és de 5 anys. Quin import hauria de cobrar l'empresa d'amortització en el compte de pèrdues i guanys?\nA continuació es mostren les dades per calcular l'import de l'amortització\nPer tant, el càlcul de la quantitat d’amortització mitjançant el mètode de línia recta serà el següent,\nUtilització del mètode de línia recta = Cost de l’actiu: valor de recuperació / vida útil dels actius\nL’import de l’amortització serà -\nPer tant, l’empresa hauria de cobrar 2.700 dòlars als estats de pèrdues i guanys i reduir el valor de l’actiu de 2.700 dòlars cada any.\nPrenguem ara un exemple per entendre el mètode del saldo disminuït: el senyor X, comptable sènior de la companyia ABC Pvt. LTD. La companyia va obtenir una cotització de 135.000 dòlars per a maquinària Delta. La companyia calcula una despesa addicional de 2.200 dòlars en transport i instal·lació. Es calcula que l’actiu es pot vendre per 1.200 dòlars al final de la seva vida útil.\nCalculeu la taxa d’amortització del 15%.El senyor X vol cobrar l’amortització mitjançant el mètode del saldo disminuït i vol saber l’import de la depreciació que hauria de cobrar al seu compte de pèrdues i guanys. Ajudeu el senyor X a calcular l’amortització i el valor de tancament de la màquina al final de cada any.\nEn primer lloc, calcularem el cost real del delta de la màquina per a l’empresa:\nAra, calcularem l'import de l'amortització i el valor de tancament de l'actiu mitjançant un mètode de saldo disminuït:\nPer tant, el càlcul de l’amortització del primer any mitjançant el mètode del saldo disminuït serà el següent,\nDisminució del saldo Mètode = Cost real de l’actiu * Taxa d’amortització / 100\nL’amortització del primer any serà de -\nDe la mateixa manera, podem calcular l’amortització de la resta d’anys\nCàlcul del valor de tancament del primer any\nDe la mateixa manera, podem calcular el valor de tancament dels anys restants\nPer tant, després del valor comptable de deu anys de la màquina és de 19030,82 dòlars.\nPrenem un altre exemple per entendre la fórmula del mètode de la unitat de producció. Una empresa beta limited acaba de començar el seu negoci de fabricació d’ampolles d’aigua biodegradables buides. Després de fer estudis de mercat, es troba amb una màquina totalment automatitzada que pot produir fins a 1.500.000 en el seu cicle de vida complet.\nLa companyia va obtenir una cotització de 210.000 dòlars. També requereix 25.000 dòlars com a càrrecs d’instal·lació i l’empresa preveu vendre aquesta màquina després de finalitzar la seva vida útil per 2.000 dòlars. Calculeu la quantitat que l’empresa deprecació hauria de cobrar als seus llibres de comptes. La companyia comparteix amb vosaltres els seus detalls anuals sobre fabricació d'ampolles:\nEn primer lloc, calcularem el cost real de la màquina per a l’empresa:\nAra calcularem l’amortització de cada any a cobrar mitjançant el mètode de la unitat de producció,\nÚs del mètode de la unitat de producció = (Cost real de la màquina - Valor de recuperació) / Vida útil en forma d’unitat produïda\nEn aquest cas, la vida útil en forma d'unitat produïda és la unitat total produïda durant l'any dividida pel total d'unitats previstes que es produiran.\nL’import de l’amortització de cada any a carregar serà:\nDe la mateixa manera, podem calcular l'import de l'amortització de l'any restant a cobrar -\nLa despesa d’amortització és una despesa indirecta i un procediment comptable important per a una organització per estimar el valor comptable d’un actiu després del seu ús durant el període comptable. L’ús de la fórmula d’amortització consisteix en repartir el cost de l’actiu al llarg de la seva vida útil, reduint així l’enorme càrrega de despeses en un sol any. A continuació es mostra la importància de la fórmula d’amortització en comptabilitat:\nAtès que l’amortització és una despesa que no és en efectiu, ajuda l’entitat a reduir els seus passius fiscals.\nEn el moment de la venda de l’actiu, l’empresa pot estimar els seus beneficis / pèrdues sobre la venda de l’actiu després de considerar el seu ús, que es presenta en forma d’amortització.\nAtès que la quantitat d’actius de compra és enorme i carregar-la al compte de pèrdues i guanys d’una sola vegada redueix els beneficis de manera significativa. Però carregant despeses proporcionalment a la càrrega de despeses derivades dels beneficis distribuïts al llarg de la vida útil de l’actiu.


La CE fixa una quota del 27% de renovables però sense objectius per països i renuncia a l'eficiència energètica\nAixò sí, en el que havia de ser la renovació del triple objectiu que es va fixar per al 2020 en la lluita contra el canvi climàtic, proposa reduir un 40% les emissions de CO2 el 2030.\nRedacció 22/01/2014 - 13.23 Actualitzat 22/01/2014 - 19.51\nL'aposta europea per les energies renovables es desinfla. La Comissió Europea ha acordat proposar una quota obligatòria de renovables del 27% per al 2030, però sense objectius individuals per països com hi ha actualment. Això suposa que cada estat membre haurà d'elaborar un informa sobre els objectius que volen assolir i l'executiu comunitari hi podrà fer objeccions.\nL'argument és que cal respectar les importants diferències en la cistella energètica de cada país. La decisió afavoreix Espanya, on les primes a les renovables és un dels factors que han disparat el dèficit de la tarifa elèctrica.\nAdéu als objectius d'eficiència energètica\nA més, Brussel·les ha deixat de banda l'eficiència energètica en el que havia de ser la renovació del triple objectiu que es va fixar per al 2020 en la lluita contra el canvi climàtic: un 20% de retallada d'emissions de CO2, una quota del 20% de renovables i un 20%d'estalvi energètic.\nLa crisi econòmica i, sobretot, la pressió del sector industrial, que considera que aquests objectius els fan perdre competitivitat respecte a altres àrees del món amb legislacions més laxes, expliquen aquest relaxament de les aspiracions mediambientals europees.\n40% de reducció de CO2\nAixò sí, pel que fa a emissions de diòxid, l'executiu comunitari es proposa reduir-les un 40% el 2030, el que havia proposat la comissària d'Acció pel Clima, enfront del 35% que demanava el responsable d'Indústria. Ha estat amb el suport de la majoria de països, inclosa Espanya, però amb les crítiques tant de la patronal europea, que consideren la quota excessiva, com les organitzacions ecologistes, que la veuen insuficient.\nPer últim, Brussel·les vol, també, reformar el mercat d'emissions de CO2. La intenció és crear una reserva estable i que en moments de crisi es puguin retirar del mercat permisos per evitar que un excés d'oferta faci caure els preus en picat.


viurealspirineus 18:48 20/05/19\nCompromís X la Seu omple de gom a gom la sala cultura de Sant Domènec al seu acte central de campanya.\nseu ha canvi ordeig oscar proclama\n'Compromís X La Seu', aquest diumenge, ha omplert de gom a gom la Sala de Sant Domènec en el seu acte central de campanya. El seu alcaldable, Òscar Ordeig, ha explicat que ara s'obre a la ciutat una possibilitat real de canvi i estem preparats per obrir una nova etapa que aposti per la transparència i la participació i que escolti els ciutadans, sense entramats de societats que dificulten el control. Ordeig ha fet una crida a participar massivament en aquestes eleccions perquè el canvi a la Seu ha començat i només depèn dels ciutadans. A l'acte també han intervingut la número 2 de la candidatura, Carlota Valls, i el número 3, Joan Barrera.\nResidència per a Gent Gran a l'Horta del Valira\nCompromís es compromet a construir la nova Residència per a la Gent Gran davant de Santa Magdalena per tal de donar resposta a les necessitats d’una part molt important de la població, ja que hi ha més de 2.000 persones grans a la ciutat, i una població majoritàriament gran a la comarca.\nLa Residència disposarà de 120 places i comptarà també amb una reserva de places per a salut mental. Al mateix terreny i compartint serveis, Compromís proposa construir-hi pisos tutelats com alternativa complementària a la residència.\nLa nova Residència de la Gent Gran, vora Santa Magdalena, estarà ubicada en un indret que reuneix condicions òptimes d’accessibilitat, assolellament, tranquil·litat i entorn paisatgístic. Permetrà la creació d’espais enjardinats i tot tipus d’instal·lacions a l’aire lliure per a la millora de les condicions de vida dels residents.\nCompromís encarregarà l’estudi tècnic per a fer-la possible, en els primers 100 dies de mandat.\nCompromís vol reactivar el Centre Històric, l’ànima de la ciutat\nPer 'Compromís X La Seu' l'ànima de la ciutat - el Centre Històric - està abandonada. Per això es compromet redactar i aplicarà un Pla Integral d’Excel·lència amb la previsió de construir els solars buits, dignificar aparadors abandonats, reparar paviments i reordenar la senyalització, pintar els porxos i tenir cura especial del Patrimoni Arquitectònic.\nActivarà la declaració de la Catedral com a Patrimoni de la Humanitat. L’ampliació del Museu, amb la nova entrada des del carrer Canonges, serà una prioritat compartida amb el Bisbat.\nProposarà la incorporació del Plau Episcopal i de la figura del Co-principat d’Andorra al segell turístic local.\nPotenciarà ajuts i estímuls fiscals per facilitar iniciatives de caire econòmic i de millora dels habitatges.\nDedicarà especial atenció a la neteja i als criteris d’ubicació de cables de telefonia i de fibra òptica.\nI impulsarà el Parc Olímpic com a reclam de l’obertura de la ciutat a la vall, i de la creació de circuits per vianants d’enorme atractiu turístic.\nÒscar Ordeig: “Les ciutats que deixen perdre el seu Centre Històric ho paguen molt car. Amb Compromís, la Seu retornarà el valor que es mereix al seu Centre Històric, en benefici de tots els ciutadans.”


Comprar Vi Negre Espelt Terres Negres\n> Vins online>Vins per Varietat>Carinyena>Vi negre Espelt Terres Negres\nVi negre Espelt Terres Negres\nComprar Vi Espelt Terres Negres\nVi Negre Criança Espelt Terres Negres 2014\nInformació sobre Vi negre Espelt Terres Negres\nVi Negre Espelt Terres Negres d'Espelt Viticultors\nVenda de vi Espelt Terres Negres Criança 2014 on line\nTipus de vi: Espelta Terres Negres passa per una criança de 12 mesos en barriques de roure francès de torrat mitjà.\nCoupage d'aquest vi: Carinyena i Garnatxa Negra _ Lladoner\nVi amb Denominación d'Origen: Empordà\nNota de tast: És un negre d'un profund color cirera picota amb reflexos violáceos. És intens, net i brillant. Nas complex i plena de matisos. D'elevada intensitat, destaca la fruita negra madura com les mores i les fruites del bosc juntament amb llamineres notes torrades i espècies dolces com la vainilla. Bona i interessant evolució en copa. En boca es presenta com un negre amb molt caràcter. Té volum, descriu un recorregut ampli, marcat per un bon equilibri entre uns tanins madurs i dolços i una bona acidesa, refrescant i integrada. Final llarg i persistent.\nServir a una temperatura ideal de entre : 15 i 17ºC\nMaridatge: Resulta perfecte per acompanyar plats de llegums, carns vermelles i blanques a la graella, estofats, caça de ploma i formatges.\nEl celler de la família Espelt compta amb una llarga tradició en el cultiu de la vinya, encara que no és fins a l'any 2000 que inauguren el nou celler. Posseeixen vinyers vells conreats juntament amb els de nova plantació. Compta amb un celler modern i tecnològica que s'aixeca al costat d'una masia ancestral i tradicional. El celler materialitza la idea de modernitat, mentre que la masia acull la tradició vinícola de la terra del Empordá. La generositat del sòl els ha permès conrear 17 varietats de raïm autòctones i de fora.\nVi Negre Comunica 10\nVi negre Orto


Biblioteca - Ajuntament de Silla\nLa Biblioteca Pública Xelo Carbonell Company, inaugurada el 29 de novembre del 2017, està situada a l’Avinguda Alacant, 45, consta d’un hall central on es troba el servei d’ordinadors, premsa, i el mostrador d’atenció personalitzada.\nEste hall dona accés a 2 zones diferenciades: la zona infantil i la zona llibreria; i s’accedeix a la Sala d’estudi.\nLa Biblioteca és un servei gratuït que ofereix l’Ajuntament de Silla, que té com a objectius principals satisfer les necessitats de formació, lectura i informació, fomentar i promocionar la lectura, així com ser un centre d’accés a les noves tecnologies i d’oci cultural.\nLa Biblioteca ofereix els seus serveis a la població de totes les edats.\nRed Electrónica de Lectura Pública Valenciana (OPAC): http://www.ceice.gva.es/web/xlpv\nBIBLIOTECA PÚBLICA MUNICIPAL XELO CARBONELL COMPANY\n96 120 37 13\nAvinguda d'Alacant, 45\nHorari: 08:30 a 14:00 i 16:30 a 20:00\nDissabtes (no festius): 08:30 a 14:00


TOP CUINA: Fira Orígens, 15 i 16 de novembre. Els productors i els productes agroalimentaris de qualitat seran de nou els protagonistes de la Fira que se celebrarà al recinte firal d’Olot.\nFira Orígens, 15 i 16 de novembre. Els productors i els productes agroalimentaris de qualitat seran de nou els protagonistes de la Fira que se celebrarà al recinte firal d’Olot.\nLa Fira Agroalimentària de Productes de Qualitat ha començat amb una bona afluència de visitants.\nAl llarg de tot el cap de setmana una seixantena de productors ofereixen al recinte firal d’Olot una gran varietat de productes de proximitat.\nA les 10 del matí d’aquest dissabte 15 de novembre ha obert les portes la tercera edició de Fira Orígens a Olot, on enguany hi participen una seixantena de productors. La inauguració institucional ha comptat amb la presència de Josep M. Pelegrí, Conseller d’Agricultura, Josep M. Corominas, alcalde d’Olot, Eudald Casadesús, delegat Territorial del Govern, Joan Giraut, president de la Diputació de Girona i el Patronat de Turisme Costa Brava Girona, Pere Macies, diputat i portaveu adjunt de CiU al Congrés, Estanis Vayreda, regidor de Promoció Econòmica d’Olot i Domènec Espadalé, president Cambra Comerç Girona, entre d’altres.\nEl programa d’activitats d’aquesta primera jornada ha comptat amb sessions de cuina en directe de Joan Roca (El Celler de Can Roca), Víctor Trochi (Les Magnòlies),Raül Quadras, Rafel Faixedas i Carles Xuriguera (Mams), David Colom(L’Hostalet) i Joan Massegur (Hostal dels Ossos) o Fina Puigdevall i Pere Planagumà (Les Cols). Per l’Aula de Tast hi ha hagut degustacions amb Xocolatas Aynouse, Girona Excel·lent, Cerveses Poch’s, formatges Mas Marcè, pans de la Garrotxa i olis de la Cooperativa la Granadella, i tallers entorn la fruita, el pa, la xocolata i les amanides, per als més petits que també es repetiran demà.\nDemà diumenge passaran per l’Aula de Cuina Marc Gascons (Els Tinars), Javier Cabrera (Els Brancs), Iolanda Bustos (La Calèndula) i Jordi Juncà (Ca l’Enric).\nAquest dissabte també s’han entregat els premis a Millor Estand i Millor Producte Orígens 2014. Un jurat format per experts de diferents àmbits ha atorgat el premi al Millor Estand a Natrus i el premi al Millor Producte Orígens 2014 ha estat per a Torclum Experiences. D’altra banda, demà diumenge, se celebrarà el primer Concurs Allioli Orígens 2014.\nLa Fira Orígens és un esdeveniment enogastronòmic on els productors i els productes agroalimentaris de qualitat són els principals protagonistes. En aquesta tercera edició es compta amb una seixantena d’expositors que ofereixen tastos dels seus productes. El preu de l’entrada és de 5€ i inclou 5 tiquets de tast. A més de tastar el visitant també podrà comprar directament al productor.\nPublicado por topcuina.com en 22:11\nBCN AND CAKE 2014\nBCN & Cake 2014. ...\nLa Fira Orígens tanca la tercera edició amb un nou...\nFira Orígens, 15 i 16 de novembre. Els productor...


Com generar més benestar a la teva vida? | Núria Balliu\nComença per alguna cosa senzilla. Busca petits moments en què pots sentir-te bé. Assaboreix-los.\nT’agrada conduir? Gaudeix de la conducció. Les estones del dia o de la setmana que estiguis conduint, posar atenció en el que estàs fent. Imagina’t que ets un pilot de fórmula 1. Sense passar de la velocitat permesa, és clar.\nT’agrada cuinar? gaudeix de la vista (els colors dels aliments, les formes, tamanys…). Fixa’t-hi. Gaudeix de l’olfacte (quina olor fa cada ingredient?). Olora’l, gaudeix-lo. Experimenta amb el tacte. Quina textura té cada ingredient?\nComença a cuidar les relacions. Fes un petit pas que és escoltar. Escolta amb atenció i amabilitat al qui et parla. Senzillament això.\nPots començar per qualsevol d’aquestes tres coses. A poc a poc, o qualsevol altra cosa que tu vulguis experimentar: llegir amb atenció, estar vora el foc amb atenció, dutxar-te amb atenció… el que et sigui senzill.\nMentre experimentis amb això, sigues amable amb tu mateix i amb els altres. Sense jutjar si te’n surts o et costa, sense jutjar si els altres t’escolten a tu o no. Senzillament observa i experimenta. A poc a poc aniràs ampliant el teu nivell de consciència.


La hiperhidrosi o excés de sudoració és una afecció per la qual una persona sua massa i de manera impredictible. Les persones amb hiperhidrosi poden suar fins i tot quan la temperatura és fresca o quan estan en repòs\nL'excés de sudoració afecta un 3% de la població i comporta inseguretat, falta de confiança, i en alguns casos pot provocar ansietat i estrès. Tot i que el problema és de lluny conegut, la solució no ho és tant. Amb una senzilla aplicació de toxina botulínica a la zona afectada, el problema queda resolt.\nDesprés de realitzar una exhaustiva història clínica per determinar si està o no indicat el tractament amb Toxina botulínica, es realitza una prova per delimitar la zona de sudoració.\nLes microinjeccions es realitzen mitjançant agulles molt fines que faciliten infiltracions de petites dosis de toxina botulínica a la zona definida.\nLa incorporació a la vida socio-laboral és immediata.\nL'aplicació de toxina botulínica a nivell local i intralesional, bloqueja les glàndules sudorípares reduint la producció de suor.\nS'ha demostrat científicament que prop del 90% dels pacients després d'una única sessió sua molt menys o gens.\nEls resultats del tractament es comencen a notar després de dos o tres dies de forma progressiva, i la seva durada és aproximadament entre quatre mesos i un any, depenent de les característiques particulars de cada cas.\nÉs un tractament que no requereix anestèsia. Les agulles que s'utilitzen són molt fines i el tractament és pràcticament indolor.\nQuantes sessions acostumen a realitzar-se?\nEn la majoria dels casos, els pacients acostumen a realitzar aquest tractament un cop l'any, quan comença la calor (des del maig), i l'efecte dura habitualment fins al novembre, tornant a repetir-lo quan arriba la calor.\nPer a aquells casos més severs, el tractament es pot repetir fins i tot tres vegades l'any.\nQuant de temps necessito estar al Centre per sotmetre’m al tractament?\nEn el cas de la hipersudoració axil·lar, el tractament és molt senzill, ràpid, pràcticament indolor, i es realitza en una sola sessió d'uns 30 minuts.\nEs pot la persona incorporar a la vida laboral i social immediatament?\nLes infiltracions són pràcticament indolores, de manera que el pacient pot reincorporar-se a les seves activitats habituals tot just acabar.\nEs recomana no realitzar exercici físic intens ni anar a saunes o banys calents dues hores després del tractament.\nHi ha un petit risc, que apareguin lleus símptomes del tipus de la grip que acostumen a desaparèixer pocs dies després. També es pot experimentar un lleu dolor en els punts d'injecció.\nLa durada mitjana dels efectes en la hipersudoració axil·lar és d'uns set mesos, però pot arribar a un any, depenent de les característiques particulars de cada cas.\nAmb quins altres tractaments pot combinar-se?


Bon ambient i bons resultats\n29 set 21 Hem estrenat la temporada RSCE al club després de l'estiu amb una prova relaxada amb bones pistes de l'Hector (que venia de les Canàries) i amb bons resultats\nLa prova ha estat fàcil, amb bon temps, no massa participants, bons recorreguts, bon ambient ... que mes es pot desitjar? Doncs tenir bon resultats... i ha estat així per alguns de nosaltres. Per altres no tant però ja sabem que guanyar experiència sempre va be.\nCom ja és habitual vàrem fer en una pista l'agility i en l’altra el jumping. Aquest cop pel club no participava ningú de grau 1 però si de grau 2 i 3. No vàrem fer massa punts però si que vàrem fer alguns pòdiums.\nEn grau 2 en Josep i en Loki van fer una segona posició en mitjans i en Juanjo i la Sioux tercers en gran.\nEn grau 3 també vàrem tenir podis. En mida petita en Toni amb la Piña van ser segons, l'Estel i en Taboo van guanyar en mitjans i L'Eva amb en Fish i en David amb la Winter van ser primers i tercers respectivament en grans.\nAgrair al jutge en pràctiques l'Héctor Ramirez pel viatge des de Canaries i les seves pistes molt maques i divertides i a en Ramon Poble per la feina de jutge titular. Tornarem a repetir la experiència.


Mor una dona francesa de 76 anys per una aturada cardíaca quan es banyava a Roses - Diari de Girona\nMor una dona francesa de 76 anys per una aturada cardíaca quan es banyava a Roses\nLa víctima havia sortit a passejar en barca amb el seu marit entre Canyelles Petita i l'Almadrava\na.font 21.08.2020 | 00:14\nEls efectius d'emergència durant el rescat de la dona. DdG\nEls efectius d'emergència durant el rescat de la dona.\nUna dona de 76 anys i nacionalitat francesa va morir ahir a Roses per una aturada cardiorespiratòria quan s'estava banyant al mar. La víctima es va començar a trobar malament dins l'aigua i en sortir va patir un desmai, segons ha confirmat Protecció Civil.\nEls fets van passar pels volts de les dotze del migdia, quan els serveis d'emergència van rebre una trucada alertant que la dona es trobava inconscient en unes roques entre les platges de Canyelles Petita i l'Almadrav, segons ha avançat el digital Vila de Roses. La dona havia sortit amb el seu home a fer un passeig en barca i en aquest punt es van aturar per banyar-s'hi. Un cop dins l'aigua, la dona va començar a trobar-se malament i va intentar sortir de l'aigua sense èxit. Finalment, amb l'ajuda de l'home va arribar fins unes roques. Un cop allà va patir el desmai i l'aturada cardíaca, segons ha informat Protecció Civil.\nFins al lloc s'hi van desplaçar nombrosos efectius d'emergència: Policia Local, Mossos d'Esquadra, Bombers, Salvament Marítim i un helicòpter del SEM.\nEls Mossos d'Esquadra van traslladar la dona amb embarcació fins al port esportiu de Roses, on hi havia dues ambulàncies del SEM, una d'elles medicalitzades, però els efectius sanitaris no van poder fer res per salvar-li la vida. Les diligències del cas les instrueix la Guàrdia Civil.\nAquesta mort s'ha produït dos dies després que un home també francès i de 50 anys morís en caure a l'aigua quan conduïa una moto aquàtica. La mort d'ahir, però, no constarà en el llistat de víctimes a les platges catalanes perquè Protecció Civil assegura que va morir fora de l'aigua i que no va ser per ofegament. Des de principis d'any han mort 13 persones en medis aquàtics a les comarques gironines. Concretament, dues han estat accidents -el de dimarts al Port de la Selva i el d'una menor que va morir en passar-li l'embarcació de la família per sobre a Begur-, 10 han estat ofegaments en platges de la Costa Brava; finalment, aquest dimarts també va morir un submarinista a Tossa de Mar.\nUn home de mitjana edat gairebé s'ofega a Sant Feliu de Guíxols.\nPalafrugell finalitza les obres del talús de la cala del Golfet i reobre l'accés als usuaris.


La Sagrada Família dona dos mesos de pròrroga a l'AE Antoni Gaudí | Catalunya Religió\n(Sagrada Família / Escoltes Catalans) La presidenta d’Escoltes Catalans, Júlia Petit, juntament amb dues de les caps de l’Agrupament Escolta Antoni Gaudí, s’han reunit aquest dimecres amb el president delegat de la Junta Constructora de la Sagrada Família, Esteve Camps, per analitzar les possibles ubicacions on el cau podria acollir les seves activitats en un futur.\nEn el marc de la reunió, Esteve Camps els ha comunicat la predisposició de la Junta Constructora del Temple a mantenir els contactes oberts i ha ofert ajornar la data final d’ús dels espais dos mesos més, és a dir, fins al mes de novembre del 2020. Alhora, també s’ha mostrat obert a guardar material del cau mentre no disposin d’una seu definitiva.\nAixí mateix, els ha entregat la informació dels nivells d’ocupació de centres cívics, espais públics i escoles properes a la Sagrada Família, especialment durant el cap de setmana. Aquesta informació “confirma que hi ha diverses i variades possibilitats on traslladar el cau en un període transitori fins a una ubicació més definitiva”, assegura el president delegat. En aquest sentit, des de l’entitat analitzaran de nou les possibilitats per veure si aquestes s’ajusten a les necessitats de l’Agrupament.\nAmb la voluntat de dialogar entre els diferents actors implicats, Escoltes Catalans ha proposat una reunió conjunta amb la Junta Constructora del Temple, l’Ajuntament de Barcelona i l’Associació per seguir abordant aquest problema i estudiar quines possibilitats podrien existir una vegada s’arribi a la data final d’ús dels espais. La Junta Constructora no assistirà a la trobada, que es produirà en les pròximes setmanes. En aquest sentit, des d’Escoltes Catalans i l’Agrupament manifesten que “és imprescindible garantir al més aviat possible un espai temporal per a l’AE Antoni Gaudí al barri”.\nComunicat: L’@aeAntoniGaudi, Escoltes Catalans i la Junta Constructora de la @sagradafamilia es reuneixen per analitzar la ubicació de l'Agrupament. No hi ha acord, de moment, però es mantindran els contactes oberts per poder fer el seguiment de la situació. pic.twitter.com/7elG23q1f2\n— Escoltes Catalans (@EscoltesCat) February 12, 2020\nLa Sagrada Família i Escoltes Catalans es reuneixen per analitzar la ubicació de l’AE Antoni Gaudí.\nMés informació https://t.co/ipMOwwF7ip\n— La Sagrada Família (@sagradafamilia) February 12, 2020


En aquest apartat hi podràs trobar tot allò referent a l'harmonia. Veuràs que l'enfoc és sempre pràctic i musical. Això que a primera vista pot semblar obvi és el que menys s'ensenya... Si no, pregunta't quantes vegades has fet exercicis d'harmonia sense tenir ni idea de com sonava el que escrivies.\nEl camí serà ser cada vegada més conscient de com es relacionen els acords, tot desenvolupant l'oïda interna i la capacitat d'escoltar el que escrius així com un coneixement basat en la música "de veritat" i orientat cap a la creació.\nEt presento, en primer lloc, una ordenació del xifrat dels acords: ja que hi ha molta confusió al respecte, proposo una manera clara i ordenada de xifrar els acords que ens ha de portar a una anàlisi comprensiva que porti a un enteniment dels processos musicals en particular i de la música en general. A continuació, un esquema bàsic dels continguts que crec que és necessari conèixer.\n(Els continguts i idees d'aquest apartat han estat ordenats i elaborats en base a la meva experiència docent i seguint diversos llibres i idees d'altres companys de professió que m'han semblat molt interessants. A tots ells els agraeixo haver pogut compartir impressions, idees, conceptes...).\nORDENACIÓ DEL XIFRAT DELS ACORDS\nUna exposició clara i ordenada del xifrat dels acords. En el xifrat trobem molts números i informacions que poden tenir diferents significats segons on, quan i per què es posin. Això pot embolicar-nos... Però recopilant i ordenant idees de diferents llibres i autors us exposo la proposta que trobo més coherent.\n(Cliqueu a la imatge per descarregar-vos la presentació sencera en format PDF)\nAquí una taula ordenada del xifrat dels acords més usuals:\nESQUEMA BÀSIC DE CONTINGUTS D'HARMONIA\nLa naturalesa del so: els harmònics. La construcció d'acords i escales.\nEscales i modes "antics".\nEls processos cadencials.\nEl moviment de les veus (I) i la connexió dels acords.\nSintaxi harmònica (I): com "moure" els acords. Progressions d'acords (I)\nEls acords i el seu "nom":\nLa sèptima de dominant\nLa sèptima diatònica\nEl VII amb sèptima\nAcords amb novena diatònica\nL'acord de dominant amb novena (en tonalitats M i m)\nAcords "sense" fonamental?\nAcords de sobretònica\nSintaxi harmònica (II): la prolongació\nSintaxi harmònica (III): processos cadencials ampliats\nTècniques de construcció motívico-melòdica (I)\nComposició (I): creant motius i melodies\nL'acord de 6/4 cadencial\nPatrons d'acompanyament per a piano\nTècniques de construcció motívico-melòdica (II)\nComposició (II): petita peça per a piano (A A')\nL'acord de 6/4 de pas i l'acord amb 6a afegida\nTècniques de construcció motívico-melòdica (III)\nComposició (III): petita peça per a piano (A B A')\nSintaxi harmònica (IV): les prolongacions de la dominant\nL'acord de 4/3 de pas\nEls acords de 5/4 i 6/3 cadencials\nSintaxi harmònica (V): aplicació del Baix d' "Alberti"\nComposició (IV): cançó "lied" per a veu i piano (A B A')\nProcessos cadencials trencats\nComposició (V): peça lliure per a piano\nEl moviment dels acords\nLa subdominant menor\nL'acord de 6a "napolitana"\nLied binari (I) (composició de petites peces)\nLa frase original i la seva versió en la dominant\nProcessos cadencials "frigis"\nEl 6è i 7è grau melòdic en les tonalitats menors\nL'acord "apogiatura" i els retards\nEl II disminuït en el mode menor\nLied Binari (II) (composició de petites peces)\nEl VI rebaixat en el mode Major\nLied Binari (III) (composició de petites peces)\nLa "Folia", "passacaglia" and "chaconne": composició de petites peces amb una estructura harmònica donada\nMinuet (composició de petites peces)\nL'acord de 6a aumentada\nLa Fuga i el Canon


El jueves també ABDICA ~ La Mossegada\nBon dia i bon divendres internautes. Un dels autors clàssic de La Mossegada és el científic i polític Benjamin Franklin, el qual tenia molt clar allò que ens fa diferent dels animals: 'Els homes són criatures molt rares: la meitat censura el que ells practiquen, l'altra meitat practica el que ells censuren.' Aquesta hipocresia, sovint en forma de d'autocensura, té com objectiu acotar els límits de la llibertat per tal de preservar aquesta bassa d'oli en la que sempre ha viscut una institució que fins i tot els monarquics diuen que ha vingut a menys.\nAquesta mania persecutòria de silenciar qualsevol tipus de crítica o broma a la institució règia, més pròpia de règims totalitaris, s'ha mantingut al llarg dels més de 30 anys de "democràcia", un fet que saben prou bé aquells que als anys 80 van gosar vincular el cap de l'Estat amb el 23-F, patint no només el segrest dels seus llibres sinó també multes i penes de presó. I si una cosa treu de polleguera al poder és la crítica i la caricatura, quelcom que a la revista satírica El Jueves coneixen ben de prop, ja que el seu humor corrosiu ha provocat més d'un segrest de la publicació per ordre judicial.\nSi a les trucades d'altes instàncies o les amenaces judicials li sumem el vet del grup editorial al que pertanys, aleshores la situació és fa insostenible. Això és precisament el que va passar ahir a la redacció de la publicació després que RBA Editores decidís vetar el número que havia de sortir als quioscs, tenint com a protagonistes el rei sortint i l'entrant. En aquest sentit, malgrat que Sant Joan està a la cantonada, la situació als mitjans de comunicació no és per tirar coets, però encara hi ha professionals prou íntegres i conseqüents que es planten davant les injustícies.\nAixí, dos dels dibuixants de ‘El Jueves’, Albert Monteys i Manel Fontdevila, van anunciar que abandonaven la publicació, davant la imposició de fer qualsevol tipus de broma o referència a temes que afectin la Casa Reial, la qual sembla que ha de seguir semblant immaculada, casta i pura, cosa difícil si permet la censura en detriment de la transparència que darrerement ens volen vendre.\nAl marge d'aquestes consideracions, La Zarzuela de tant en tant filtra informacions més o menys interessades sense revelar la font. La jornada passada en teníem un nou exemple quan alguns assessors de la institució explicaven que l'abdicació de Juan Carlos I no obeeix als resultats de les passades eleccions però si que hi té quelcom a veure la tardor "calenta" que es prepara a causa de la tensió per la consulta a Catalunya. Aquestes mateixes fonts no van voler valorar la no assistència del president Mas a la coronació ni tampoc l'abstenció de CiU en la llei d'abdicació.\nLes perles del dia faran parlar molt, fonamentalment perquè tenen com a protagonistes la llengua. La primera ens l'apropa Nació Digital explicant un nou cas de violència i discriminació lingüística al País Valencià. Segons explica Acció Cultural del País Valencià, un ciutadà va denunciar Un metge i una zeladora de Crevillent perquè van decidir no donar-li assistència sanitària pel simple fet d'adressar-se a ells en valencià. Tot i que el Jutjat d'Elx desestimà la denúncia, no passà el mateix amb l'Audiència Provincial d'Alacant. Veurem si en una terra on els tribunals són poc amants de la llengua pròpia la denúncia acaba en penes de presó o simplement en sancions administratives que probablement acabarà pagant "gustosament" la Generalitat Valenciana d'Alberto Fabra.\nL'altra perla és la que ens ofereix l'informe elaborat per la Universitat de Cambridge, segons el qual els alumnes de Primària tenen un nivell ´d'anglès superior al de la majoria de polítics espanyols. Representants públics que evidentment no tndran en compte la febre generada pel la sèrie Game of Thrones (Joc de Trons) o Star Trek, que han arribat a crear llengües artificials com el Dothraki o el Klingon, amb les corresponents acadèmies oficials on estudiar-les.


TIC-TAC és un espectacle amb 14 intèrprets que ens parla de la necessitat de la ficció. El temps passa i corre massa pressa. De vegades volem arreglar al territori de la ficció allò que no hem estat capaços de fer en la realitat, a les nostres vides. Muntar un musical, reconciliar un pare i un fill i, transformar la vida de la gent que ens envolta i estimem. Tot això amb humor, tendresa i cançons.\nAixò i molt més es TIC-TAC.\nDescargar o imprimir Noticia


Encamp dona suport al metro per connectar Porta i el Pas de la Casa - FÒRUM.ad\nEncamp dona suport al metro per connectar Porta i el Pas de la Casa\nOn: 13/01/19 21:05\nEl cònsol major d’Encamp, Jordi Torres, s’ha mostrat molt favorable i predisposat per recollir el guant que aquesta setmana llençava l’alcalde de la població de l’Alta Cerdanya, Marius Hugon, per unir a través de connexió ferroviària Porta i el Pas de la Casa. Malgrat que encara no hi ha res en ferm i només són declaracions i intencions de recollir uns estudis del 2009, la Cambra de Comerç ha apuntat que no hi ha cap projecte descartat i aquest diumenge Torres ha catalogat la proposta “d’interessant”. “Tenir un nou accés i un altre punt d’entrada al Pas de la Casa i a Andorra que no sigui via cotxe és important i interessant”, ha apuntat el cònsol.\nEl màxim mandatari comunal ha deixat clar que tot el que saben, de moment, ha estat via premsa i no hi ha hagut cap contacte amb les autoritats franceses. Però ha volgut deixar clar que si aquestes intencions en algun moment es materialitzen i hi ha una predisposició per totes les parts “el comú no té cap inconvenient en ser-hi i estarà al costat de la iniciativa”. Pel que fa a l’impacte mediambiental que podria causar la perforació de la muntanya per ubicar-hi el metro, Torres l’ha catalogat de “mínima” perquè es faria sota terra.\nDoblar el domini esquiable\nEn un altre ordre de coses, el cònsol també s’ha mostrat convençut que el domini esquiable Pas de la Casa-Grau Roig podria créixer més del doble en els propers anys. Aquesta possibilitat, però, està supeditada a arribar a un acord amb Saetde per poder tirar endavant un nou concurs públic per la concessió dels terrenys, actualment en mans de l’empresa liderada per la família Viladomat per als proper 19 anys. La intenció de la corporació és que la concessió del camp de neu, en el nou concurs, sigui de 50 anys perquè es puguin tirar endavant les inversions i infraestructures que el comú demana, entre elles l’ampliació i creació de noves pistes d’esquí. “Aquesta solució és la forma més legal i que més garanties dona a ambdues parts”, ha defensat Torres. En el nou plec de bases també hi estarien inclosos els polèmics terrenys de Concòrdia.\nPerò tot plegat passa per un acord amb Saetde, que actualment encara s’està negociant, perquè sinó el concurs no es podria tirar endavant, ja que encara li queden 19 anys de concessió. “Estem treballant i no vull avançar dates, però la voluntat és poder tancar un acord per treure el concurs abans del final de la temporada d’esquí d’enguany”, apunta el cònsol. Entre les claus de la negociació hi ha la de crear un plec de bases on hi figurin algunes garanties per a Saetde, donat que, al tenir publicitat i concurrència, pot ser que el guanyador sigui una altra empresa.\nFinalment pel que fa al recent aprovat Pla director de dinamització de la parròquia, el cònsol espera que aquest febrer es pugui ratificar un acord entre majoria i minoria perquè es garanteixi l’acompliment del pla en futures legislatures. “Guanyi qui guanyi les eleccions ens hem de comprometre a tirar endavant el pla”, ha argumentat Torres. Per enguany ja hi ha una partida de 400.000 mil euros per poder començar a tirar endavant les iniciatives que marca el pla.\nPrevious Post: Encamp reedita una nova i multitudinària Festa de l’Escudella amb la distribució de 2000 racions\nNext Post: Els Peixos us podeu trobar amb alguna sorpresa econòmica inesperada


Palamós debat amb mirada feminista sobre la maternitat en l'acte central del 8M\nPalamós debat amb mirada feminista sobre la maternitat en l'acte central del 8M\n09/03/2021 Societat - Carlos Ribas\nAnna Segura i Carla Novo, integrants del Club Lila, durant la representació teatral que van fer ahir a La Gorga.\nEl Teatre La Gorga de Palamós va acollir ahir al vespre l'acte central de commemoració del Dia Internacional de la Dona. Va comptar amb diferents parts i col•laboracions i es va reflexionar amb mirada feminista sobre la qüestió de la maternitat, el tema central de la celebració del 8M aquest any al municipi. L'acte, que es va fer amb aforament limitat per seguir les mesures de prevenció de la COVID, va comptar amb una bona presència de públic.\nEn primer lloc, es va presentar el servei d'Igualtat de l'Ajuntament de Palamós, en marxa des del passat estiu, i es va projectar un vídeo realitzat per Gespa Teatre. Tot seguit, va ser el torn del Club Lila, un espai de debat i reflexió sobre feminisme i que és una iniciativa del Punt Jove de Palamós. Carla Novo i Anna Segura, integrants del Club Lila, van fer una representació teatral en la què posaven de relleu l'estigma i la pressió social que tenen les dones davant la maternitat.\nPalamós commemora aquest any el 8M amb el lema 'maternitat (o no)'. En aquest sentit, les regidores del consistori palamosí van reflexionar sobre aquesta qüestió. Eren Roser Huete, de la CUP, Pilar Arxé, de Junts per Catalunya, Yolanda Aguilar, del PSC, i Laura Lafarga, d'ERC.\nPosteriorment es va llegir el manifest del 8M. Va anar a càrrec de Gabriela Pérez, coordinadora de llevadores a l'hospital de Palamós.\nCarla Novo i Anna Segura, integrants del Club Lila, van tornar a l'escenari per cloure la jornada amb una cançó. Així es donava per tancat l'acte central del 8M a Palamós. No obstant, les activitats del Dia Internacional de la Dona s'allargaran tot el mes. I el compromís de la societat palamosina amb la igualtat de drets entre sexes serà viu tot l'any. Ahir, tot i les limitacions d'aforament, es va veure una bona entrada a La Gorga. I amb un públic mixte que demostra que la lluita contra les conductes masclistes és cosa de tots, de dones i homes. Però les protagonistes ahir dalt l'escenari van ser les dones.\n08/03/2021 - Societat Commemoració del 8M a Palamós amb un acte central a La Gorga


Fernando Alonso supera Valentino Rossi en els entrenaments de Fórmula 1 a Xest\nEncara no corren junts, però sembla que ja són rivals. Fernando Alonso i Valentino Rossi han compartit, per primer cop, entrenaments en un mateix circuit. Un és el campió del món de Fórmula 1 i l'altre, el campió del món de Moto GP. L'asturià ha marcat el millor temps en la seva primera jornada d'entrenaments a València, on ha traçat un total de 52 voltes. Alonso ha aturat el cronòmetre a 1.11.219, un segon i mig menys que Rossi, que ha estat novè.\n01/02/2006 - 00.00 Actualitzat 01/02/2006 - 19.04\nFernando Alonso ha estat el més ràpid en la segona jornada d'entrenaments al Circuit de Xest. L'asturià, que dilluns no va ser a València, ha traçat un total de 52 voltes al circuit i ha marcat el millor temps i el rècord de la pista amb un motor V8 amb un registre d'1.11.219.\nEn total s'han entrenat quinze monoplaces i vuit escuderies, entre les quals hi havia Ferrari, amb Valentino Rossi acaparant l'atenció dels aficionats i mitjans de comunicació. Després d'un decebedor debut, el campió del món de Moto GP ha completat un total de 52 voltes i ha marcat el novè millor temps a un segon i mig d'Alonso. Jenson Button amb Honda ha estat el segon i Michael Schumacher, tercer.\nAlonso i Renault presenten a Mònaco l'equip per a la nova temporada


agost | 2017 | Mònica Alvaro\nEls jovéns que eixirem del “pelotón”\nPosted on 28 d'agost de 2017 by monicaalvaro\nEstupefacta em vaig quedar en veure eixir la Volta Ciclista des de Vila-real, justament des d’una plaça que abans portava un digne nom en valencià i on s’ubicava un pavelló esportiu que honrava un il·lustre ciclista de la vila. Ara, a banda que el nom de la plaça ja no utilitza la llengua materna, encara és més greu denotar que el Pavelló Campió Llorens roman amb incertesa a l’espera d’una restitució que des d’Alcaldia-Presidència no acaben d’aclarir després de gairebé un any del seu enderrocament.\nAl desencert de no saber posar en valor un gran esportista que va portar el nom de Vila-real molt lluny pedalejant amb una antiga bicicleta, s’uneixen algunes notícies estranyes. Segons la Diputació, «la Volta a Espanya atraurà tres mil persones a Castelló, que deixaran un impacte econòmic de tres milions d’euros». I la veritat, dies després encara vaig buscant com eixos suposats tres milions d’euros han canviat l’economia de la província, i de veres que no note el canvi.\nEl que sí que he vist, el que sí que agraïsc, òbviament, són les imatges de les nostres comarques que l’etapa ens ha regalat i de les que han pogut gaudir tot Espanya, deixant el nom dels nostres municipis ben alt i donant enveja a aquells que ens diuen que som la platja de Madrid, perquè hem demostrat que som més que això: som muntanya, som serra, som ciutats i som poble.\nPerò la imatge de la Volta per al meu record és també la d’uns jóvens que han sigut més hàbils que cap altre polític de la contornada. Aficionats que posaren davant dels mitjans, amb una senyera, visualitzant un fet: «AP-7 gratis». Una escassa grafia, una lúdica posada en escena, però una reclamació històrica que el poble valencià mereix, i que aprofitant la Volta, que mostra la dificultat de les nostres carreteres, és un crit reivindicatiu pels qui patim una autopista de peatge que ens parteix el País i la butxaca.\n[Article publicat originalment a Mediterráneo]\nEl Ministeri de Foment no pot actuar d’esquenes a les demandes dels municipis en les obres de la V-30\nPosted on 25 d'agost de 2017 by monicaalvaro\nLa portaveu adjunta de Compromís a les Corts Valencianes, Mònica Àlvaro, ha presentat tres preguntes escrites sobre les mesures que el Consell ha pres per a garantir la mobilitat dels veïns i veïnes de Xirivella (Horta Sud) arran de les obres a la V-30. La iniciativa versa al voltant de la senyalització dels itineraris alternatius per a afavorir la descongestió, el reforçament del transport públic complementari que reduiria l’ús del vehicle privat i les possibles reunions de coordinació amb el Ministeri de Foment.\nLes obres de connexió de l’A-3 amb la V-30 mitjançant un pas inferior que realitza el Ministeri de Foment suposen la interrupció al trànsit de la principal entrada de Xirivella durant més de mig any. L’alcalde de la ciutat, Ricard Barberà, ha reclamat “que es posen en marxa totes les mesures per a impedir el col·lapse de la rotonda al quilòmetre 0 de la CV-403” i alhora ha denunciat la manca de previsió del Ministeri de Foment.\nPer la seua banda, Àlvaro ha manifestat que “el Ministeri de Foment no pot actuar d’esquenes a les demandes dels municipis i dels seus veïns i veïnes. Calen mesures de senyalització, reforçament dels serveis públics de transport i coordinació entre les institucions perquè aquesta obra no complique el dia a dia del poble de Xirivella”.


30 persones han sigut detingudes, d'elles, 28 en Sagunt, una en València i una en Barcelona\n30 persones han sigut detingudes després dels registres | Policia Nacional / Europol\nLa Policia Nacional, en col·laboració amb l'Europol, ha detingut a 30 persones que, presumptament, formaven part d'una xarxa il·legal a nivell internacional dedicada a falsejar parelles de fet en Sagunt, en el Camp de Morvedre (València), per a regularitzar la situació d'immigrants d'origen magrebí en Espanya.\nSegons un comunicat de la Policia Nacional, les falses parelles estaven formades per dones espanyoles i hòmens immigrants, cosa que els permetia regularitzar la seua situació. Encara que estos falsejaments es produïen en la localitat valenciana, l'organització desmantellada comptava amb ramificacions en el Marroc, Bèlgica, França i Itàlia.\nUn entramat d'empreses i gestories\nEls dos màxims responsables de l'entramat criminal —un espanyol i un francés, els dos d'origen marroquí— eren propietaris d'empreses i gestories en Sagunt. Els criminals donaven d'alta com a treballadores a les dones, que havien sigut captades per altres dos membres —una parella d'espanyols residents en la localitat— i que estaven disposades a simular les unions de fet, sempre sense convivència real, a canvi de 3.000 euros.\nDurant les investigacions, els agents van saber que les dones no treballaven realment en eixes empreses i que l'objectiu era acreditar els mitjans econòmics suficients per a complir amb un dels requisits exigits per a la unió. A demés, l'organització utilitzava tres gestories, també situades en Sagunt, que s'ocupaven de fer tots els tràmits necessaris per a fer real i 'legal' la regularització dels immigrants. A través de les empreses i de les gestories, l'organització hauria obtingut un benefici pròxim al milió d'euros.\nFins a 12.000 euros per a poder casar-se\nEls immigrants eren reclutats per membres que l'organització tenia distribuïts per Espanya, Bèlgica i França. Els migrants havien de pagar 8.000 euros, si es trobaven en la península, o entre 10.000 i 12.000 euros si havien de ser traslladats des d'altres països a Espanya per a poder formalizar la unió.\nPer als trasllats, l'organització utilitzava l'empresa d'autobusos d'un dels seus membres, amb seu en Bèlgica, que operava com una línia regular entre el Marroc i diferents països europeus. Esta línia també era usada per a blanquejar els diners de l'activitat delictiva, transportant els diners amagats en autobusos fins al Marroc.\n30 detinguts, 28 en Sagunt\nEls agents de la Policia Nacional van fer huit entrades i registres: set en cases i negocis de Sagunt i una en una vivenda en Canet d'en Berenguer, localitat pròxima a Sagunt. Després dels registres, trenta persones han sigut detingudes, 28 en Sagunt, una en València i una en Barcelona.\nA totes elles, se'ls atribuïxen els delictes d'afavoriment d'immigració clandestina, falsedat documental i pertinença a organització criminal i quatre d'elles han ingressat ja en presó sense fiança. A demés, els agents han confiscat 10.775 euros, un vehicle d'alta gamma, joies i abundant material informàtic i telefònic.


Novotel Antibes Sophia Antipolis So Barn França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n290 Rue Fedor Dostoievski, Valbonne, So Barn, França, 06560 - Veure al mapa\nAl visitar Valbonne, vosté es sentirà com a casa a Novotel Sophia Antipolis, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Novotel Sophia Antipolis, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Els clients de l'hotel poden gaudir de recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets .\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, mini bar, telèfon, cinema dins de les instal•lacions, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen camp de golf (a 3 km), piscina exterior, parc infantil, pistes de tennis, ping pong estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Novotel Sophia Antipolis és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Valbonne.\nPlease note that from the 26 June until 30 August, guests can check-in from 14:00 and check-out time is until 12:00.\nTots els tipus de viatgers (170) Parelles (27) Viatgers en solitari (54) Famílies amb infants petits (60) Famílies amb infants grans (14) Grups (17)\nGood location for business travellers, comfortable room, excellent service\ngood hotel but no shopping store around hotel”\ninternet connection, clearn room and 24 hour reception\nBien placé, propre, bon restaurant