Turisme de Catalunya - Catalunya, turisme per a tothom - Que fer?\nClub Nàutic l`Escala\nCosta Brava - Alt Empordà (Costa Brava)\nPort de la Clota, s/n -- L´Escala (Girona)\n(+34) 972 770 016\n(+34) 972 770 158\nUn dels objectius de l`Escola de Vela del Club Nàutic l`Escala es la seva difusió per tal que aquest arribi al màxim nombre de persones possible; en aquest sentit la vela per a persones amb algun tipus de discapacitat es un àmbit poc desenvolupat dins del sector de la vela.\nLa formació permanent que s`està portant a terme en aquest sentit és imprescindible perquè els instructors, voluntaris i personal administratiu puguin oferir un servei de qualitat amb les màximes garanties de seguretat.\nCursos de vela-Per a tothom: Cursos on la integració de les persones amb discapacitats dintre del grup sigui una realitat. Des de fa uns anys participen alumnes amb algun tipus de discapacitat. Els cursos es realitzen els mesos de juny, juliol, agost i primera quinzena de setembre.\nTecnificació: funcionament de l`Escola de Vela com a centre d`entrenament de persones amb discapacitat i amb experiència dins el món de la vela. Aquestes activitats són possibles sempre que els grups vinguin acompanyats dels seus entrenadors i voluntaris pertinents. A partir del mes de setembre, dates a determinar.\nFacilitats i observacions\nEl centre es totalment adaptat, amb rampes per accedir-hi i els vestuaris; millores pendents en l`accés a les dutxes.\nProfessors i professionals especialitzats en l`atenció a persones amb discapacitat.\nEn la fitxa d`inscripció (de caràcter confidencial) demanen dades per conèixer les malalties o discapacitats i d`aquesta manera poder donar una millor atenció i seguretat a la persona.\nVelers especials aptes per a persones amb discapacitat o persones de qualsevol edat:\n2 Embarcacions especials (6 pax).\n1 Embarcació Acces (2 pax).\nNo disposen d`intèrprets de Llengua de Signes. Les persones cegues requereixen d`acompanyant per realitzar l`activitat.\nDades comprovades sobre el terreny per tècnics en accessibilitat per a l'Agència Catalana de Turisme\nQuè més t'ofereix aquesta destinació?\nServeis de la destinació


Enyorant Lisboa | DIARI DE MIQUEL ICETA\n← Bon Any 2005!\nEl “temps nou” de Zapatero →\nCom era d’esperar, l’aprovació de la proposta d’Ibarretxe per part del Parlament basc, gràcies a tres vots prestats de Batasuna, ha marcat l’actualitat política d’aquests dies. No era difícil seguir la polèmica des de Lisboa. Els salvadors d’una i altra pàtria dient disbarats (“¿a tortas?”). Afortunadament Zapatero, un cop més, demostra el seny que altres no tenen, la paciència que altres no tenen, i la renúncia a la politiqueria que altres no estan disposats a fer. La proposta aprovada pel Parlament basc no es portarà al Tribunal Constitucional fins que no es discuteixi al Congrés, on tampoc la Mesa no n’impedirà el corresponent debat. Zapatero rebrà Ibarretxe la setmana vinent per a parlar del tema, i Rajoy el dia següent. Ibarretxe creu convenient parlar amb els partits bascos abans de la reunió. Llàstima que no ho hagués fet abans d’aprovar la seva proposta per la mínima i amb permís de Josu Ternera. Ningú no dubta que la proposta topa frontalment amb la Constitució espanyola i que no té el suport d’una àmplia majoria dels bascos. En aquestes condicions, com es pot esperar que l’aprovi el Congrés dels Diputats? Trobareu arguments contraris a la proposta d’Ibarretxe en un treball d’Emilio Guevara i Mario Onaindía i en un article de Gregorio Peces-Barba. Per cert, que no ens diguin que els que estem contra la proposta d’Ibarretxe estem ancorats en l’immobilisme. Això sols pot afirmar-se des del desconeixement o la mala fe. N’hi ha prou amb llegir la recent proposta de reforma de l’Estatut elaborada pels socialistes bascos i presentada per Patxi López.\nPerò mentre la política se centra en la polèmica sobre el Pla Ibarretxe, l’opinió pública segueix commoguda per la catàstrofe del sud-est asiàtic, amb més de cent cinquanta mil persones mortes, desenes de milers de persones desaparegudes, i la brutal destrucció de llars, equipaments i zones turístiques. La reacció internacional ha estat ràpida, però no s’entén com encara hi ha dubtes sobre la condonació del deute extern dels països afectats per la catàstrofe. Aquesta tragèdia ha permès comprovar el grau de solidaritat de molta gent d’arreu del món que ha fet donacions econòmiques, i l’eficàcia i la capacitat de mobilització de les ONGs. Novament Zapatero ha estat a l’alçada amb la decisió d’enviar-hi suport urgent i efectius militars en una veritable missió humanitària.\nAixí doncs, el soroll de la polèmica sobre el Pla Ibarretxe i el seguiment de la tragèdia del tsunami m’han acompanyat aquests dies a Lisboa. Una ciutat que, com tothom diu i és ben cert, té una llum diferent, una claror especial. Jo no hi havia estat mai i encara no sé com he trigat tant a descobrir-la. És una ciutat per passejar-la amb calma, la mateixa calma dels seus habitants, que viuen a un ritme diferent al nostre. Amb tramvies i miradors, amb racons per descobrir a Alfama i al Chiado, amb una bona oferta gastronòmica i musical, i també amb paratges a visitar ben a prop com Sintra. Us la recomano. Com Joaquim Nadal recomana escoltar la música de Cristina Branco i la meva germana es decanta per la Dulce Pontes.\nEls dies que he estat a Lisboa els partits polítics portuguesos estaven confegint les seves candidatures electorals per a les eleccions del 20 de febrer. Tot apunta a un canvi de majoria, dels liberal-conservadors del PSD de Santana Lopes als socialistes de José Sócrates (candidat a Primer Ministre) i Jorge Sampaio (President de la República). Com a mal presagi per a Santana Lopes s’ha produït aquests dies la negativa del ex-primer Ministre Cavaco Silva a figurar en les tanques de pre-campanya del PSD.\nI si els portuguesos voten el 20 de febrer, nosaltres celebrarem en la mateixa data el referèndum sobre la Constitució europea. Finalment, sembla que CDC es decidirà a donar el seu vot favorable a la Constitució com anunciava Artur Mas en un article publicat a La Vanguardia. En roda de premsa, Mas afirmava que la negativa de CDC havia estat una jugada tàctica per defensar millor els interessos de Catalunya. Ara ho entenc! Clar que podien haver avisat abans a Ignasi Guardans que es va veure sorprès per la “maniobra tàctica” en el darrer Congrés ordinari de CiU… Si hem de creure Artur Mas, la gent de CDC ha estat fent comèdia al llarg d’uns mesos per “arrencar” concessions a Zapatero. En fi, bé està el que bé acaba. Benvinguts al sí!\nSeguiran essent més convincents els arguments dels que sempre han defensat amb coherència el seu suport a la Constitució. Arguments com els que desgranava Antoni Castells en un recent article. Per cert, em diuen que no ha fet pràcticament vacances perquè estava acabant un llibre sobre el tema. Ja us en parlaré.\nNo vull allargar-me més. Però per acabar de desmentir els que diuen que Zapatero és “sólo talante” recomano la lectura d’aquest breu informe del Grup de Diputats i Senadors del PSC a les Corts Generals on es relacionen 20 decisions d’impuls a l’Espanya plural a la que ens vàrem comprometre PSC i PSOE a Santillana del Mar i en els nostres respectius programes electorals. També li podria ser útil a l’ex-President Jordi Pujol que en una llarga entrevista publicada avui afirma que de Zapatero sols n’hem obtingut “els papers de Salamanca”. Al menys no diu que enyora el seu acord amb el PP d’Aznar…\nPosted on diumenge 9 gener 2005, in Política. Bookmark the permalink.\tComentaris tancats a Enyorant Lisboa.


Vacances per conèixer altres autors de la mà dels nostres traductors\nPosted on 16 agosto, 2012 by irene\nAutora: Carmen Amorós. Extracte de http://www.324.cat/noticia/1836312/ociicultura/Vacances-per-coneixer-altres-autors-de-la-ma-dels-nostres-autors\nEls italians diuen que els traductors són traïdors però en aquesta entrega jo pretenc trencar una llança a favor dels nostres traductors, sovint autors ells mateixos, que al llarg dels anys ens han apropat als autors estrangers més representatius en la nostra llengua. Les vacances són un bon moment per recuperar antigues traduccions, i descobrir-ne de noves, per repassar els autors internacionals i fer-nos-els més nostres.\nCrec que la traducció és una de les feines més difícils i més poc reconegudes dintre de les feines considerades intel·lectuals. Per ser un bon traductor cal, no només, conèixer la llengua d’origen i la de la traducció, sinó també les dues cultures i, molt especialment, la manera d’expressar-se i els girs de l’autor i la forma de mantenir el registre sense ser infidel ni a l’autor que tradueixen ni a la llengua a la qual fan la traducció.\nNo és fàcil. Andrea Camilleri, en una conversa amb el també autor i dramaturg Francesco Piccolo, publicada per Bromera, i traduïda a la varietat valenciana del català, darrera de la novel·la “La triple vida de Michele Sparacino”, explica que li va costar molt escriure fins que no es va adonar que el problema era que intentava escriure en italià quan, de fet, ell parlava en el dialecte sicilià. Se’n va adonar quan el seu pare va emmalaltir i ell es passava els vespres explicant-li històries: li sortien sense problemes i va decidir escriure com parlava.\nAixò, per força, ha d’haver suposat un gran problema per Anna Casassas i Pau Vidal, els dos traductors que habitualment tradueixen l’autor al català. Reconec que un cop trobat el registre just, la resta de la feina ha d’haver estat més fàcil però els inicis, els moments aquells en que cal decidir com traduir al català un gir d’un sicilià que aquí no s’usa ha d’haver estat tota una feina de consens amb un mateix.\nPau Vidal s’ha involucrat tant amb Camilleri que en la seva novel·la “Aigua Bruta” (que no he llegit encara) va fer un homenatge a l’autor sicilià anomenat el protagonista, un jove lingüista que es converteix en detectiu, Miquel Camiller, com Camilleri havia fet abans amb Manuel Vázquez Montalbán, anomenat el seu comissari Salvo Montalbano.\nEn una ocasió un editor em va explicar que Umberto Eco és tan precís i minuciós escrivint que conjuntament a la seva obra lliura a l’editorial un quadern amb anotacions sobre com s’han de traduir diferents conceptes a diferents llengües i que, fins i tot, adorna aquestes notes amb dibuixos quan creu que aquests poden facilitar la comprensió del traductor. I que mai autoritza una traducció sense haver-la revisat personalment.\nCatalunya té bons traductors, com té bons dobladors de cinema, televisió i ràdio. Com a llengua amenaçada per la proximitat d’una molt més forta i per la influència anglosaxona, el català sempre ha estat una llengua que ha rebut traduccions d’altres llengües en un intent de preservar i dignificar la nostra.


La Targeta Sanitària Europea (TSE) és el document personal i intransferible que acredita el dret a rebre les prestacions sanitàries que siguen necessàries, des d'un punt de vista mèdic, durant una estada temporal al territori de l'Espai Econòmic Europeu (1) o a Suïssa, tenint en compte la naturalesa de les prestacions i la durada de l'estada prevista, d'acord amb la legislació del país d'estada, independentment que l'objecte de l'estada siga el turisme, una activitat professional o els estudis.\nLa Targeta Sanitària Europea (TSE) no és vàlida quan el desplaçament té la finalitat de rebre tractament mèdic, ja que en este cas cal que l'Institut Nacional de la Seguretat Social (INSS) o l'Institut Social de la Marina (ISM) emeta el formulari corresponent, previ informe favorable del Servici de Salut. Tampoc no és vàlid si trasllade la seua residència al territori d'un altre Estat membre.\nPer ampliar esta informació pot consultar l’adreça d’Internet: https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1021&langId=es\nPer Internet, a través de la Seu Electrònica de la Seguretat Social (sede.seg-social.gob.es), i no cal disposar de certificat digital per a accedir a este servici.\nCentres d'Atenció i Informació de la Seguretat Social (CAISS), sol·licitant cita prèvia al CAISS elegit o a les Direccions Provincials o Locals de l'Institut Social de la Marina (ISM), quan calga aportar documentació que acredite el dret a exportar les prestacions sanitàries.\nIndependentment de la forma de sol·licitud de la TSE, s'enviarà, en un termini no superior a 5 dies, al domicili que figura a les Bases de Dades de la Seguretat Social, per la qual cosa cal tindre actualitzada esta dada, i no s'entregarà en mà en cap cas.\nQuan no és possible l'emissió de la TSE o si el desplaçament és imminent, pot sol·licitar el Certificat Provisional Substitutori de la TSE.\nLa Targeta Sanitària Europea (TSE) és vàlida fins a la data de caducitat que s’indica. La utilització de la TSE durant el seu període de validesa es troba condicionada al fet que el seu titular continue complint els requisits que van donar lloc a la seua obtenció. Altrament, els gastos que s'originen poden ser reclamades en concepte de prestacions indegudes, d'acord amb el que preveu l'article 76 del Reglament (CE) 883/04.\nÉs important que abans de fer un desplaçament a qualsevol país de l'Espai Econòmic Europeu (1) o a Suïssa comprove que disposa de TSE i que el seu període de validesa inclou la data de tornada prevista. Si no és així, sol·licite una TSE nova per a assegurar la cobertura sanitària durant la seua estada.\nNota informativa para imprimir (PDF,412 KB) 25/02/2020


José Seguí anuncia que abandonarà la política quan finalitzi la seva funció al Consell i demana una renovació al PP\nActualizado 11/3/2008 18:12:55 CET\nL'aspirant a senador per Menorca a les eleccions, el 'popular' José Seguí, ha dit avui que no té "cap interès especial" a continuar en política quan finalitzi la seva tasca com a portaveu del grup del PP al Consell Insular de Menorca.\nEn declaracions realitzades a Ràdio Menorca recollides per Europa Press va atribuir els pobres resultats aconseguits per la seva candidatura a l'"efecte Zapatero" i al fet que el seu rival, Artur Bagur, va saber sumar els vots de les formacions d'esquerres.\nEn relació amb el descens de sufragis del PP a Ciutadella -principal feu popular a Menorca-, Seguí va negar la possibilitat que hagi patit un boicot per part dels dirigents de la junta local de la formació. "No es si a Ciutadella va haver alguna reacció per ser jo el candidat, però jo sóc l'únic responsable de la derrota", va admetre.\nSeguí no es va voler pronunciar sobre l'anunci realitzat pel president insular de la formació, Juan Manuel Lafuente, de no continuar en el càrrec. De totes maneres també es va mostrar partidari d'aprofitar els congressos del partit per obrir un procés de "reflexió i de renovació" que de passada "a la gent jove".\nFinalment, José Seguí va lamentar les declaracions públiques d'alguns líders populars que van qualificar els resultats electorals de 'fracàs' i van reconèixer desavinences entre la junta insular del partit i l'agrupació de Ciutadella. Per a l'encara portaveu del PP al Consell aquestes opinions "haurien de plantar-se en un àmbit intern".


El Conflent torna a veure TV3 i escoltar Catalunya Ràdio amb la instal·lació d'una antena\nÉs una iniciativa de la Plataforma per la Llengua i el Casal del Conflent per fer arribar el senyal a setze mil habitants\nLa Plataforma per la Llengua i el Casal del Conflent han instal·lat una antena per fer arribar de nou el senyal de TV3 i Catalunya Ràdio a aquesta comarca de Catalunya del Nord. D’ençà d’avui ja hi ha vuit mil persones que poden escoltar i veure els canals de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisual (CCMA) i aviat també s’instal·laran repetidors per cobrir una zona habitada de més de setze mil persones.\nA principis dels noranta la programació de la CCMA arribava a Prada i el Conflent a través d’uns repetidors instal·lats a la zona per l’Associació Alentorn i el Sindicat de Televisió del Conflent. Amb la implantació de la TDT i l’apagada analògica es va perdre el senyal dels repetidors. Feia deu anys que els habitants del Conflent no podien rebre el senyal dels canals de ràdio i televisió de la CCMA.\nAvui, però, uns vuit mil habitants ja poden escoltar les emissores de Catalunya Ràdio i veure els canals de TV3 gràcies a la posada en marxa d’una antena a la Roca Gelera a Prada. Es tracta d’una iniciativa de la Plataforma per la Llengua i el Casal del Conflent amb un cost inicial de set mil euros. S’ha obert una campanya de microdonatius per cobrir la despesa amb la col·laboració ciutadana.\nDes de la Plataforma per la Llengua denuncien que la situació dels mitjans de comunicació en català a la Catalunya Nord és precària. Fins a dia d’avui, l’única ràdio que emet exclusivament en català en aquest territori és Ràdio Arrels i, per tant, la presència del català és gairebé inexistent.\nLa plataforma ja va denunciar durant la campanya ‘El català sense fronteres’ que aquesta restricció injustificada en la recepció dels mitjans de comunicació audiovisuals implica el menysteniment continuat dels estats espanyol, francès i italià de la Carta Europea de Llengües Regionals o Minoritàries (CELRoM), malgrat que fou signada per tots tres estats i ratificada per Espanya. Segons l’entitat, els tres estats incompleixen la Directiva 2010/13/CE, reguladora de la llibertat de circulació dels productes audiovisuals. Això es considera una anomalia al continent europeu, on, per exemple, als països nòrdics s’estableix una situació de reciprocitat total dels mitjans de comunicació. És a dir, els ciutadans reben tots els continguts dels canals i de les emissores de ràdio en la llengua pròpia.\nEl president de la Plataforma per la Llengua, Òscar Escuder, subratlla que ‘és molt important que els territoris de parla catalana vegin i escoltin els canals i les emissores en la seva llengua’. Per això reclamen un compromís ferm i inequívoc dels quatre estats implicats (l’estat espanyol, francès, Andorra i Itàlia) per ‘garantir legalment i tecnològicament la reciprocitat total’.


El Barça no rendeix davant els equips grans El Barça no rendeix davant els equips grans – Món Esport\nRedacció Abril 11, 2021 1:35 am\nTot i la dinàmica positiva en la qual s’ha vist immers l’equip durant els últims mesos, i el fet derivat d’haver recuperat l’esperança competitiva, avui s’ha fet evident que l’equip encara té una assignatura pendent: els enfrontaments directes amb equips d’alt nivell.\nAl mes d’octubre els blaugranes van perdre 1 a 3 davant el Reial Madrid, en el partit corresponent a la primera volta. El Barça també va perdre, poques setmanes més tard, per 0 a 3 al Camp Nou enfront de la Juventus de Cristiano Ronaldo. També s’ha ensopegat amb l’Atlètic de Madrid: 1 a 0 al Wanda en aquest cas. I l’última gran desfeta, l’1 a 4 del PSG al Camp Nou.\nTot i el nivell competitiu de les blaugranes aquestes últimes setmanes, en les quals s’ha assolit una ratxa de resultats molt positiva, la realitat és que l’equip no arriba al nivell mínim per aconseguir guanyar als rivals d’entitat. A pesar de tot, el Barça només té pendent un partit davant un gran equip aquesta temporada: el 9 de maig al Camp Nou davant l’Atlètic de Madrid.\nAtlètic de Madrid Barça Juventus PSG Reial Madrid


Actes festers | Festes de Moros i Cristians Sant Blai, Bocairent\nLes festes de Moros i Cristians de Bocairent en honor a Sant Blai se celebren durant la primera setmana de febrer.\nSón 4 dies principals, més la vespra, les Caixes, i un dia de descans, posterior, anomenat l’Eixabegó.\n1r dia (divendres)\nNIT DE CAIXES\nEl dia 6 de Novembre de 1632 el poble de Bocairent, agraït per la curació de l’epidèmia que patia, aconseguida sota l’advocació de Sant Blai, el proclamava Patró de la Vila. Eixa mateixa nit va fer proclamació pública del seu patronat a colps de caixa, gojosament, per tots els carrers.\nLa feliç efemèride es reviu cada any al capvespre del primer divendres de febrer, després de l’Àngelus vespertí i del primer “Vítol al Patró Sant Blai” des de les mateixes portes de l’Ajuntament, per a seguir amb la desfilada de fanals i el redoblament de les caixes.\n2n dia (dissabte)\nDes del primer terç del segle XX, els actes de la festa s’inicien pel matí amb l’hissat de les banderes, el cant de l’himne a Bocairent i la presentació de les bandes de música que acompanyaran a les filaes.\nPer la vesprada, el record de les mainades aragoneses del Rei En Jaume I, les quals amb el comandament del Cavaller d’Oriz, van entrar al poble moro de Bekirent en 1245, torna a fer-se realitat entre l’aplaudiment de la multitud.\nLes cinc filaes cristianes i les quatre mores desfilen pels carrers amb les seues banderes, estendards, cavalleria i esclaus, boato de capitans, al ritme d’alegres músiques els primers i amb el fragor de timbals i dolçaines els segons.\n3r dia (diumenge)\nLa fanfàrria de l’Entrada deixa pas en aquesta jornada al misticisme. És la diada del Patró, del compliment del vot fet per Bocairent fa quatre segles.\nDesprés de la diana matinera, en la missa major solemne, la gent espera il·lusionada la fi del sermó en lloances al Patró, per a contestar al “Vítol” que és la síntesi de la fe d’un poble. A la processó, sobretot a l’entrada de Sant Blai a la plaça i al Temple Parroquial, aquesta aclamació revestirà caràcters apoteòsics amb ciris en alt i “Vítols al patró Sant Blai” atronant l’espai.\n4t dia (dilluns)\nHui és el dia de la guerra. L’epopeia de la reconquesta i les seues lluites es concentren pels carrers, fins arribar al castell, amb trets d’arcabussos i mosquets.\nUna vegada es calmen les armes, comença la subtil dialèctica dels ambaixadors la qual esdevé en una brillant polèmica. Esgotades les paraules, es disputa la fortalesa cos a cos, la qual caurà en poder dels moros.\nPer la vesprada, amb la sort contrària i el mateix retrò d’armes de foc, els cristians, després de brillants parlaments, recuperaran el castell per a sempre.\n5é dia (dimarts)\nDesprés de les Dianes, d’itinerari variable, es puja a l’ermita del Sant Crist on, una vegada s’acaba la missa d’Acció de Gràcies, l’Ambaixador Moro recitarà el “Despojo del Moro”. Aquest, al desprendre’s de les seues règies vestidures, farà pública professió de fe i es convertirà a la religió de Crist.\nA l’eixida, per a celebrar-ho i reposar forces de la pujada, es fa el tradicional esmorzar entre fogueres. A la tornada, ve l’obligat pas per l’església parroquial per a dipositar el bes a la relíquia de Sant Blai, exposada als fidels.\nPer la vesprada, després del “Te Deum” d’Acció de Gràcies, es realitza el canvi de bandes als capitans i alferes de l’any vinent.


Documentació Oficial de Gidive Center\nEl busseig és un esport apassionant i segur, però que cal que es dugui a terme seguint en tot moment unes pautes de seguretat definides per la legislació vigent. La legislació de busseig tant a Catalunya com a Espanya defineix clarament els requisits que ha de compir un centre de busseig per operar dintre de la legalitat. Es tracta d'uns requisits molt exigents, tant en pel que fa al centre de busseig en sí, com per les embarcacions i pel compressor de càrrega d'ampolles.\nA Gidive Center Palamós considerem que aquest és un tema fonamental i que per a la seguretat dels bussejadors i pel bé del sector, les activitats subaquàtiques s'han de realitzar únicament a Centres de Busseig Autoritzats per la Generalitat de Catalunya que compleixin tots els requisits marcats per les administracions competents.\nEn un exercici de transparència posem a la vostra disposició la documentació següent que considerem que és la mínima indispensable per poder operar dins de la legalitat:\nAurorització Centre de Busseig per la Generalitat de Catalunya.\nAssegurança de Responsabilitat Civil per a centres de busseig.\nDespatx de l'embarcació PIOLA UNO conforme s'autoritza la seva navegació per transport de bussejadors.\nInscripció de l'estació de càrrega en el RASIC, Registre d'Agents de la Seguretat Industrial de Catalunya.\nT'aconsellem que t'asseguris que el centre de busseig on bussejaràs disposi com a mínim d'aquests documents que són els bàsics perquè pugui operar dins de la legalitat.\nAssegura't a més que els instructors amb qui et formaràs o els Divemasters que et guiaran en les teves immersions tinguin un contracte de Treball amb alta a la Seguretat Social i disposin de la certificació professional i de l'habilitació de la Generalitat de Catalunya.\nPots veure en tot moment els Centres de Busseig Autorizats per la Generalitat de Catalunya.\nDocumentació necessària per poder bussejar\nRecorda també que la documentació necessària que has de tenir per poder bussejar és la que apareix en el Reial Decret 550 / 2020 de 2 de juny (BOE 177 de 26 de Juny de 2020):\nCertificació com bussejador (mínim Open Water o 1*) emesa per una agència homologada.\nAssegurança d'accidents de busseig i de responsabilitat civil.\nDeclaració responsable d'aptitud mèdica. Si es posa de manifest una afecció preexistent, s'haurà d'aportar un Certificat mèdic d'aptitut per albusseig.\nTot bussejador haurà de mostrar aquests documents a la recepció abans de bussejar.


De Ligt, el motiu d’una nova guerra entre el Barça i el PSG\nDe Ligt celebra un gol amb la samarreta de l'Ajax | Europa Press\nNo és la primera batalla entre catalans i francesos ni, tenint en compte els precedents, serà l’última\nper Jordi Carné Redactor 13 de juny de 2019 20:06\nTot va començar en una nit màgica al Camp Nou, la del 8 de març del 2017. Aquell vespre, el conjunt blaugrana va segellar una remuntada històrica (el mític i famós 6-1) per classificar-se per als quarts de final de la Champions League i frustrar, un cop més, el somni europeu del xeic Nasser Al-Khelaïfi. A París, evidentment, no van pair massa bé ni la desfeta continental ni el fet que, pocs mesos més tard, Josep Maria Bartomeu decidís intentar amb totes les seves forces, però sense èxit, el fitxatge de Marco Verratti. Només cal veure com va acabar el mercat de fitxatges estiuenc d’aquell any: amb Neymar Jr al Parc dels Prínceps.\nAbans de Verratti, el Barça també havia intentat aconseguir els serveis de Thiago Silva, Marquinhos i, fins i tot, David Luiz. La resposta del PSG sempre havia estat la mateixa. “No”. Per aquest motiu, quan van ser els parisencs els que van intentar emportar-se Rakitic l’estiu del 2018, el Barça es va negar a negociar. Al-Khelaïfi va temptar el migcampista croat amb una oferta d’allò més interessant, però el conjunt blaugrana va remetre’s a la seva clàusula de rescissió. A Espanya, a diferència de França, sí que n’hi ha. De fet, si no fos per aquest fet, Neymar mai no hauria marxat de la capital catalana. Com que la millor defensa és un bon atac, a principis del 2019 la secretaria tècnica culer va plantejar-se la incorporació Rabiot i el migcampista francès no va renovar amb l’entitat parisenca. A hores d’ara, el futur del migcampista encara és una incògnita, però el que sembla segur és que no continuarà vestint la samarreta del campió de la Ligue 1.\nLa guerra entre el Barça i el PSG encara no ha acabat. Ara, de fet, es troben immersos en la que es podria denominar ‘La batalla dels holandesos’. Els francesos van treballar com ningú per fitxar Frenkie De Jong, un migcampista cridat a regnar a Europa la pròxima dècada. Ho tenien pràcticament fet i, llavors, un viatge llampec de Josep Maria Bartomeu a Holanda ho va capgirar tot. Com ho havia fet, dos anys abans, el gol de Sergi Roberto en el temps d’afegit que va certificar una de les remuntades més espectaculars de la història del futbol europeu. El 23 de gener, el conjunt blaugrana va anunciar la incorporació de De Jong i va fer el primer moviment per intentar deixar tocat i enfonsat el seu contendent.\nEl PSG, però, encara no havia dit la seva. Encara que cap dels implicats s’ha posicionat al respecte, és un secret a veus que els parisencs són, juntament amb el Barça, els encarregats d’ocupar les primeres posicions en la cursa per Matthijs De Ligt, el central de moda. Els culers estan treballant des de fa temps per fitxar el relleu per excel·lència de Gerard Piqué, però s’han trobat amb el seu perpetu rival i hauran de lluitar amb totes les seves forces si volen acabar aconseguint la firma de la jove promesa del futbol mundial. No és la primera batalla entre catalans i francesos ni, tenint en compte els precedents, serà l’última. Un nou combat acaba de començar.\nL’agent de De Ligt nega les negociacions amb el PSG\nVíctor Font, sobre els dubtes de De Ligt: “No és una qüestió de diners, sinó de projecte esportiu”


Hospitals Públics en Zàmbia - Directori - Llistat - Guia - hospital - Públics - Zàmbia - Hospitalsworldguide\nhospitals en Zàmbia\nPàgina d'inici › Per categoria › Públics › Zàmbia\nHospitals públics en zàmbia\nHospitals Públics en Zàmbia recomanades:\nSaint Francis Hospital Katete\n2, zambia zambia Chadiza ,Eastern ,Eastern ,Zàmbia .\nSi sou un metge, fisioterapeuta, infermera, psicòleg o professional de qualsevol altra branca d'assistència sanitària i voleu trobar feina, accedeu aquí a una llista d'ordinadors per rellevància de tots Hospitals Públics en Zàmbia. Així que ja tens la meitat de la feina feta perquè no hauràs de buscar aquests centres d'una en una.\nEns complau informar-vos que teniu davant vostre un dels llocs web més importants amb milions d'hospitals de tot el món. Si revisant els registres de Hospitals Públics en Zàmbia heu trobat un error, poseu-vos en contacte amb nosaltres i procedirem a corregir la informació immediatament. Gràcies!.\nSi teniu una posició rellevant en un hospital i us trobeu que no tenim la informació a la nostra guia Hospitals Públics en Zàmbia, us recordem que podeu introduir totes les dades a través del formulari corresponent, la informació no apareixerà al nostre lloc web fins que L'hem validat.\nHas tingut un esquinç? Has tingut una fractura? Són urgències mèdiques que necessiten atenció al més aviat possible. Aquí teniu la guia de Hospitals Públics en Zàmbia perquè pugueu trobar els hospitals més propers a la vostra llar d'un cop d'ull.\nveure Hospitals en Zàmbia\nMostrant 1 Hospitals Públics en Zàmbia\nHospitals Públics en Zàmbia per ciutat important\nEmmalaltir pot ocórrer de sobte, el moment que menys espera. Si visiteu o visiteu Lusaka, aquesta bella ciutat Zàmbia, i teniu símptomes molestos com el dolor abdominal, nàusees o vòmits, potser hauríeu d'anar a l'hospital més proper. Vegeu tota la informació de l'hospital aquí a Hospitalsworldguide.\nLa població de Kitwe, Zàmbia sempre ha confiat en una atenció mèdica de qualitat dels hospitals dels voltants. Si necessiteu consultar la informació de contacte i la ubicació geogràfica d'un d'aquests hospitals, ens complau dir-vos que a Hospitalsworldguide trobareu tot el que necessiteu saber.\nNi la malaltia ni els accidents escullen temps o lloc per manifestar-se. Per aquest motiu, és tan important disposar de tota la informació dels hospitals, especialment dels més propers, a mà i ràpidament. Aquí trobareu tot el que necessiteu saber per poder contactar amb qualsevol hospital Ndola, a Zàmbia.\nPassar ràpidament a un hospital pot ser necessari en algun moment, especialment en casos de malaltia greu de caràcter urgent. Per tant, tome nota d'aquí els telèfons dels hospitals de Kabwe, Zàmbia per tenir-los a mà si és necessari.\nSi necessiteu atenció mèdica urgent, aneu a l'hospital més proper a Chingola, Zàmbia. Aquí trobareu tot, amb la seva ubicació indicada al mapa, de manera que no tingueu el més mínim dubte d'on es troben i de com arribar.\nEl moment en què algú té un accident és un moment de gran estrès, i més encara si no disposem del número de telèfon d'un hospital proper. Aquí trobareu tots els telèfons i adreces de cada un dels hospitals de Mufulira, a Zàmbia, per assenyalar-los en la vostra agenda i tenir-los sempre amb vosaltres.\nHospitals Públics en Zàmbia per l'estat\nMés destacats Hospitals Públics en Zàmbia


Les estacions d’esquí catalanes inverteixen 19 milions d’euros - Comunicatur\nInici | | Les estacions d’esquí catalanes inverteixen 19 milions d’euros\nLes estacions d’esquí catalanes inverteixen 19 milions d’euros\nLes primeres estacions d’esquí catalanes han obert les portes a la temporada de neu 2009/2010. La inversió anunciada pel sector a Catalunya per millorar les instal•lacions és de 19 milions en una temporada plena d’incògnites per la climatologia i l’efecte de la crisi econòmica sobre els usuaris.\nEl sector s’ha preparat amb una inversió important, només superada per les estacions d’Aragó (21,3 milions d’euros). En 2008 la inversió de les estacions catalanes va ser sensiblement superior, 22 milions d’euros. Després d’un any excel•lent, amb més de 2,2 milions de forfets venuts, la nova conjuntura econòmica ha creat certa incertesa en les estacions. Els esquiadors, cada vegada més, reserven a última hora i fa pràcticament impossible realitzar cap tipus de previsió. Segons diuen des d’Atudem, l’Associació Turística d’Estacions d’Esquí i Muntanya, d’àmbit espanyol, abans, per aquestes dates, molts turistes ja havien realitzat les seves reserves.\nFonts del sector afirmen que les estacions han moderat preus i en alguns casos es produiran descomptes agressius. L’oferta d’esquí catalana la conformen 17 estacions (10 d’esquí alpí i 7 d’esquí nòrdic) que sumen un àrea esquiable de més de 600 quilòmetres (400 d’alpí i 200 de nòrdic). Part de les inversions recau en la instal•lació de nous canons de neu per garantir la pràctica de l’esport blanc en cas de poques precipitacions. A Catalunya prop d’una tercera part de l’àrea esquiable compta amb innivadors.\nLa Ruta del Cister tindrà participació privada\nTarragona batrà el seu rècord de creuers també aquest 2018


Glárima de Sommos Blanc, elaborat amb Chardonnay i Gewürstraminer – El Iris.cat – Digital d'informació i cultura\nGràcies a Vinum Menorca aquesta setmana us recomanam un vi blanc de la DO Somontano que de segur us agradarà. Es tracta del Glárima de Sommos Blanc, elaborat amb Chardonnay i Gewürstraminer, amb feina de mares de 3 mesos que li aporta caràcter i complexitat. Estam davant un vi redó, amb una acidesa vibrant i fresca que ens anirà de meravella aquests dies d’inici d’estiu.\nVista: Groc pàl·lid amb reflexes verdosos.\nNas: Aromes a fruites exòtiques com la pinya tropical i la maracuià. També notes de flor de taronger.\nBoca: Entrada afruitada, redona, amb una acidesa vibrant i fresca. Aromes a fruites tropicals com el litxí i també a fruites de pinyol com l’albercoc.\nPeix blanc i marisc, cuina oriental, arrossos i calderes, carns blanques.\nÉs el vi ideal per a consumir amb peix a la graella o bé al forn amb patates, com també els peixos a la sal. Li va bé tant el peix blanc com el blau. Llobarro a la sal, rap amb salsa d’ametlles, càntera al forn amb patates, serrans o mòllera de roca fregida, orada a la graella o déntol amb salsa biscaïna.\nMarida a la perfecció amb unes gambes vermelles a la planxa o fregides, escopinyes o ostres al natural, ortigues de mar fregides, navalles a la planxa, escopinyes de gallet al vapor, musclos al forn amb pa ratllat o unes cloïsses amb salsa verda.\nLi van molt bé els plats exòtics, tant els de la cuina japonesa, xinesa com els de cuina peruana o mexicana. Tàrtar de salmó, tataki de tonyina, sushi, japo taco, tacos de peix, tiradito de pagre o de llobarro, gambes vermelles al curri verd o unes gyozas de gamba.\nSi apostam per la nostra cuina, ideal per acompanyar calderes de peix i de marisc, arrossos caldosos, arrossos dins es tià de terra o paelles i fideuades mixtes o de mar i muntanya.\nEl guanyador del sorteig ha estat Miquel Pau Fullana, director i actor teatral, que enguany dirigeix la sarsuela santjoanera, Foc i Fum, que es representarà a Calós, que a més dels bòtils de vi s’endú una botella d’oli ecològic d’oliva verge extra de Morvedra Vell, elaborat amb olives arbequines, picual i olivó.\nTrago Largo, un blanc que sembla rosat Un vi blanc ecològic, orgànic i biològic dels Cellers Casa Balaguer\nArticle anterior Entrega de trofeus al Club Nàutic de Ciutadella\nSegüent article Destinen 400.000 euros per lluitar contra la pobresa energètica de les famílies de Balears


La Fiscalia demana al TSJC jutjar l’alcalde d’Agramunt per la celebració de l’1-O – Comarques de Ponent\nLa Fiscalia demana al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) jutjar l’alcalde d’Agramunt, Bernat Solé, per la celebració del referèndum de l’1 d’octubre de 2017. Respon així a la interlocutòria del TSJC en què demanava a les parts que sol·licitessin l’obertura de judici oral o l’arxivament del cas. El ministeri públic demana que se li imposi un any i mig d’inhabilitació per a càrrec públic i una multa de 24.000 euros per un delicte de desobediència.\nFiscalia afirma que Solé va tenir una «participació activa» en la promoció, organització i celebració del referèndum «il·legal» al seu municipi. A més, puntualitza, tot i la prohibició «expressa» del Tribunal Constitucional, Bernat Solé va cedir l’escola municipal perquè es fes la votació, va ser un dels responsables logístics de l’1-O i va prendre decisions com ara amagar les urnes quan venia la policia o acabar la votació una hora abans de l’acordat.\nEn una publicació al seu compte de Twitter, Bernat Solé afirma que «estar al costat de la gent d’Agramunt durant aquell dia és un acte d’obediència al mandat democràtic pel qual la gent em va votar».


Eurodiputats catalans pressionen per incloure a l’informe de l’Ebre la retirada del pla de conca\npublicat el 21/6/2016\nEls eurodiputats catalans d’ERC-NeCat, CDC, ICV, PSC i l’exmembre d’Unió Francesc Gambús han presentat una esmena conjunta a l’informe de la missió del Parlament Europeu al Delta de l’Ebre perquè el text, que ja consideren positiu, inclogui una “afirmació molt més contundent” per la retirada del pla de conca de l’Ebre. Coincidint amb la presentació oficial de l’esborrany de l’informe al comitè de Peticions, l’eurodiputada del PP, Rosa Estaràs, també ha dit a l’ACN que el seu partit exigirà la “supressió” del punt que demana a Espanya que canviï “completament” la seva gestió de l’aigua. El cap de la missió, el popular eslovac Pál Csáky, ha demanat evitar “els jocs polítics”.\nL’esmena promoguda pels eurodiputats catalans assegura que els plans de conca del govern espanyol “encara no inclouen totes les deficiències identificades per la Comissió Europea el març del 2015 en el marc dels plans de primer cicle i que per tant encara no compleixen amb la Directiva Marc de l’Aigua”. En aquest sentit, els eurodiputats Javi López (PSC), Ernest Urtasun (ICV), Ernest Maragall (ERC-NeCat), Josep Maria Terricabras (ERC-NeCat), Ramon Tremosa (CDC) i Francesc Gambús (Independent) demanen que “la Comissió rebutgi els plans de conca presentats pel govern espanyol”.\n“Volem que el Parlament Europeu demani al govern espanyol la retirada del pla de conca, una afirmació molt més contundent que acompanyaria el que ja recull l’informe, que és que la política hidràulica del govern del PP és un desastre”, ha explicat a l’ACN l’eurodiputat d’ICV, Ernest Urtasun, que ha admès que en tot cas els eurodiputats estan “bastant satisfets” amb el text perquè ja és “molt crític”.\n“L’informe inicial ja és molt crític perquè més enllà de les posicions polítiques és bastant objectivable que la política hidràulica és un desastre i que els rius i el Delta estan en perill, i això ha quedat molt ben plasmat”, ha indicat Urtasun. L’eurodiputat d’ICV és “bastant optimista” sobre la possibilitat que s’aprovin les esmenes en la votació del 13 de juliol tot i que ha admès que hi ha “eurodiputats de molts països”. “El que és evident és que en el context de l’Estat el PP està aïllat en això”, ha remarcat.\nL’eurodiputat Francesc Gambús, membre del comitè de Medi Ambient, ha indicat que si bé l’informe ja va “prou en la bona direcció” es pot anar més enllà i que per això els parlamentaris han demanat “més negre sobre blanc” a favor de la retirada del pla de conca. Gambús ha destacat el paper del ponent del text i cap de la missió a l’Ebre, Pál Csáky perquè, segons ha dit, ha sabut “pilotar, i molt bé, l’elaboració de l’esborrany”. “Podem veure que a Brussel·les el que importa és el compliment de les directives”, ha remarcat. En tot cas, Gambús ha confiat que, si les esmenes no prosperen, s’aprovarà “com a mínim el que avui es presenta”. En la mateixa línia, l’eurodiputat d’ERC, Josep Maria Terricabras, ha explicat que l’informe ja és “francament satisfactori” perquè demana canviar “completament la política hidrològica” del govern espanyol. Amb tot, ha reiterat que es podria “precisar més” amb elements més “ferms”.\nDes del PP, l’eurodiputada balear Rosa Estaràs ha dit que el PP espanyol presentarà una “esmena de supressió” per la primera recomanació de l’informe, que assegura que cal replantejar “completament el model de gestió dels recursos hídrics”. Segons ha explicat Estaràs a l’ACN, el PP vol eliminar aquest punt per “una qüestió de subsidiarietat”. “Com decidir la gestió dels recursos hídrics és competència de l’estat membre, Catalunya ho entendria molt bé, no deixaria fer a Espanya el que li correspon a ella”, ha dit, remarcant que la UE no pot “envair competències” restringides a l’Estat.\nA més, el PP també posa en qüestió altres punts de l’informe perquè, segons Estaràs, són “evidents” com el que “diu que s’ha de prioritzar l’objectiu mediambiental sobre l’econòmic”. “Això ja està clar, si ho diu la llei espanyola”, ha remarcat, defensant que el pla de conca “compleix de manera escrupolosa totes les directives” europees.\nCsáky demana menys politització\nEl ponent de l’informe i cap de la missió que va visitar l’Ebre, l’eslovac Pál Csáky, ha admès a l’ACN que la qüestió és “realment molt política” a Catalunya i Espanya. “Ara mateix el document està equilibrat i va ser acceptat per tots els grups polítics, i seria bo continuar amb la base d’una discussió equilibrada en el futur”, ha indicat. “Accepto els jocs polítics dels diversos partits, però tinc l’ambició d’expulsar les ambicions polítiques d’aquest procés i intentar ser concret, i crec que és el cas amb l’esborrany” , ha dit.\nCsáky, del grup del PP europeu, ha dit que el pla de conca de l’Ebre és un “tema seriós” i que la situació dels recursos hídrics és un “problema gran a tota la Península”. “Fer jocs polítics no portarà a l’èxit en aquest tema, per això demano ser concret i complir amb les recomanacions professionals, és el camí que prefereixo pel futur”, ha dit.\nL’eurodiputat ha dit que “cada posicionament té la seva lògica” però que cal una solució “conjunta i no per un determinat grup polític”. “La meva recomanació pel comitè és continuar amb el mètode equilibrat”, ha dit, recordant, però, que en tot cas l’Eurocambra només podrà fer “recomanacions a Madrid”, que és qui té la darrera paraula.\nEl rol de la Comissió\nDes de la Comissió Europea, un representant ha participat en el debat d’aquest dimarts al Parlament Europeu i ha indicat que actualment està analitzant els plans de conca. “No els puc avançar molt més en aquest moment, només garantir-los que la Comissió, en la seva valoració, tindrà en compte les recomanacions i observacions que faci el comitè en l’informe final de la visita efectuada”, ha assegurat.


Tres nous casos de Covid-19 | BonDia Diari digital d'Andorra.\nXavier Espot i Joan Martínez Benazet moments abans d’iniciar la roda de premsa d’aquesta tarda.\nDl., 13/07/2020 - 22:48\nEl Govern ha confirmat avui a la tarda que hi ha tres casos nous de Covid-19 al Principat. Segons han detallat el ministre de Salut, Joan Martínez Benazet, i el cap de Govern, Xavier Espot, en una compareixença, es tracta de tres treballadors de la construcció de dues empreses diferents que treballen en una mateixa obra. Tots ells presenten símptomes lleus i es troben aïllats als seus domicilis. Fins avui a la tarda també es trobaven en quarantena 55 persones que formen part del cercle de contactes dels diagnosticats. Espot ha remarcat que era una situació “previsible” i que per tant “no ha de ser motiu d’alarma”, però tot i així des de l’executiu s'ha anunciat noves mesures de prevenció, entre les quals es planteja fer obligatori l’ús de la mascareta.\nL’anunci del rebrot de la malaltia ha arribat quan tan sols feia quatre dies que s’havia anunciat que no quedava cap cas actiu de coronavirus al país. D’aquesta manera, el nombre total d’afectats per la malaltia s’eleva fins als 858.\nDes del Govern s'ha detallat que els tres diagnosticats tenien símptomes i van acudir a l’hospital Nostra Senyora de Meritxell. A hores d’ara se segueix treballant en l’estudi epidemiològic i la realització de proves diagnòstiques per determinar si hi ha més afectats. Fins al moment ja s’han fet més d’una quarantena de proves, si bé el titular de Salut ha deixat clar que encara no s’ha pogut determinar la causa de la infecció. Un d’ells ha explicat que havia sortit del país, però es tractaria d’un viatge sense risc. “Cap d’ells ens preocupa”, ha deixat clar Benazet.\nEl ministre s'ha referit a la situació epidemiològica que viu Europa, apuntant que tot i que hi ha diversos repunts “no tenen res a veure amb el que es va viure al febrer o al març, però hem d’estar alerta”. També el cap de Govern ha volgut enviar un missatge tranquil·litzador, indicant que si bé “no pensem que hi hagi d’haver un increment exponencial”, veient la situació a l’entorn més immediat “ens veiem obligats a anticipar-nos”. “Fins ara l’anticipació ha estat la clau d’una bona gestió de la crisi i tot i ser només tres contagis veiem un motiu suficient per anticipar-nos amb mesures no excessivament coercitives”.\nEntre aquestes mesures es planteja la possibilitat d’establir l’obligatorietat de l’ús de la mascareta tant a l’interior dels locals com al carrer. Amb tot, el cap de l’executiu ha deixat clar que la reunió d’avui ha acabat sense una decisió presa ja que s’està a l’espera dels informes jurídics sobre la qüestió. Així, la previsió és que dimecres es pugui comunicar la decisió final.“Cal acabar-ho d’afinar i analitzar quin és l’instrument jurídic que pot donar una cobertura adequada i quin és el règim sancionador que s’ha d’aplicar”, ha exposat, recordant que la Llei general de sanitat es considera “un paraigua més que suficient”. D’altra banda, en tractar-se d’una decisió “transcendent”, ha afirmat que es vol consensuar amb la resta d’institucions que es puguin sentir concernides, començant per exemple pels grups parlamentaris tant de la majoria com de l’oposició. “El Govern no actua de forma imposada, sinó que en decisions transcendents li agrada prendre-les amb el màxim consens possible”, ha destacat.\nD’altra banda també s’aposta per una intensificació de les proves PCR o TMA. Actualment se’n fa unes 800 setmanals i l’objectiu és arribar a les 2.000. Si es veiés que al CAP del Fener, on es fan actualment, no hi ha prou capacitat, no es descarta habilitat algun Stop Lab. Igualment, es mantenen els cribatges sectorials. A finals d’aquesta setmana es començaran a tots els treballadors de la restauració, el comerç i l’hostaleria; i la setmana que ve es repetiran els controls als geriàtrics i al centre penitenciari. De la mateixa manera s'ha encoratjat tots els ciutadans que puguin tenir dubtes sobre si han contret la malaltia i, sobretot, si han estat en una zona de risc, que truquin al seu metge referent que serà qui els indicarà el procediment a seguir. També es fan controls al personal sanitari que torna de vacances i a totes les persones que acudeixen a Urgències, sigui pel motiu que sigui.\nEn tercer lloc s’ha decidit que tots aquells actes en què es concentrin més de 50 persones, hauran de tenir un protocol validat per Salut que inclourà les mesures bàsiques –distància, higiene de mans i mascareta– a més de mesures concretes per a cada cas específic.\nFinalment, s’intensificaran els controls a l’exterior de bars, restaurants o pubs, ja que s’ha detectat que sovint es generen aglomeracions. En aquest sentit, els propietaris dels locals tindran l’obligació de garantir que es respectin les distàncies de seguretat i que en cas de no poder ser, que s’utilitzi la mascareta. A més, s’intensificaran els controls per verificar que es compleixen les mesures i també es manté l’obligació de tancar els locals a la una de la matinada. Horari que també han de complir les festes majors.\nEl Cedre es reorganitza per fer front a un rebrot\nEl director general del SAAS, Josep Maria Piqué, ha explicat que se segueix treballant en la readequació del Cedre per estar preparats si es produeix un rebrot. Ha indicat que es vol dividir el centre en dues funcions: d’una banda continuar amb el model residencial centrat en la persona i, de l’altra, posar més recursos sanitaris per poder oferir una millor atenció psicogeriàtrica, amb ingressos més curts que es poden compensar a casa. “Són models que volíem fer i que si en un moment determinat necessitem reconduir una part del Cedre a centre hospitalari, ens ho permetria”, ha explicat. De moment s’està acabant de dissenyar quina planta acolliria aquest nou espai dedicat a l’hospitalització.\nOrdino indulta els 'contrabandistes' en plena pandèmia de la Covid-19\nL'hospital detecta dos positius i tanca l'ala de cirurgia de la tercera planta\nMenys casos diaris però igual pressió a l'UCI


temps perdut: de febrer 2014\nEncara estic meravellada per l'emoció que vaig sentir ahir veient Seuls de Wajdi Mouawad al Lliure.\nSí, jo vaig ser de les poques (!) persones que es va aixecar per aplaudir, típic de les estrenes, tot i que els aplaudiments van ser vibrants i intensos. Però al sortir vaig sentir comentaris de decepció…No ho puc entendre i encara hi dóno voltes. Per a mi Seuls és una immensa obra d'art, del principi a la fi. És una reflexió brutal sobre la vida. És un muntatge que juga en una altra lliga i que ens aboca a la pròpia petitesa. No és fàcil veure obres així, i que consti, només cal llegir el blog, que jo tendeixo a ser molt entusiasta i valorar molt positivament la creació d'aquí, la que m'envolta. Però Mouawad és poesia pura.\nUn altre nivell. Pell de gallina. Text poètic, també cal dir que el francès juga a favor meu, i imatges impactants, tot d'una gran bellesa, bellesa en el dolor, en l'exili, en la nostàlgia pels cels blaus del Mediterrani, en el record d'aquell jardí de la infantesa, en l'àrab…\nM'hagués agradat anar-hi un altre dia, ja no suporto les nits d'estrena, els egos dels artistes que no s'asseuen ni a la de tres, les personalitats que detesto, em reafirmo en la idea que vull passar pel món de puntetes i anar-me'n sense fer soroll.\nWajdi Mouawad ens va obrir els ulls, ens va col.locar a tots al nostre lloc, hi ha persones dotades, per escriure, per interpretar, per plasmar els sentiments. Ell sí que ha arribat a ser l'estel fugaç que volia ser de petit.\nI per cert, aquests dies m'estic llegint el seu llibre Ànima i,de moment, m'està agradant moltíssim.\nPublicat per Mònica a 11:10 1 comentari:\nHumboldt Current. Max Ernst, 1051-52.\nEm va sorprendre, molt gratament, la darrera exposició de la Fundació Miró, Davant l'horitzó. No m'esperava unes obres tan bones, artistes tan grans, una proposta tan interessant com la de fer dialogar al voltant de l'horitzó quadres que em van fascinar.\nGran horitzó blau. Anna-Eva Bergman, 1969.\nUna reunió anacrònica d'horitzons pintats i fotografiats. La representació de l'horitzó com un tema recurrent, el meravellós horitzó nordeuropeu, en aquest cas d´Anna-Eva Bergman, que em va captivar.\nNúvols d'estiu. Emil Nolde, 1913.\nO els horitzons expressionistes. L'horitzó és el lloc de la pintura? La línia on es concentren els reptes? I els horitzons francesos, marines, contrasts, land art…que vaig poder admirar.\nEl castell dels Pirineus. René Magritte, 1959.\nI l'oportunitat de veure, finalment, aquesta obra que no va ser present en la gran retrospectiva de Magritte de fa uns anys. Imponent, fantàstica!\nPaisatge prop de Hubbelrath. Gerhard Richter, 1969.\nI no podia oblidar Richter, un autor que em fascina, i que dóna sentit a qualsevol mostra. Immens, com sempre. Una exposició sorprenent i que valia molt la pena.\nI vaig anar amb S. a veure El lobo de Wall Street de Martin Scorsese. Una pel.lícula molt masculina, però he de reconèixer que brillant. Potser un pèl massa llarga, tres hores trepidants, però massa diners, massa droga i massa dones pel meu gust, no em calia tanta repetició. Tot en excés. Brutal Leonardo di Caprio en aquesta orgia de capitalisme salvatge, manca d'ètica i de valors, luxe horteríssim, incultura…\nSegueixo pensant que el millor de Scorsese va ser casar-se (no va durar gaire em sembla) amb la dona més guapa del món, la Isabella Rossellini.\nPublicat per Mònica a 14:09 2 comentaris:\nÚltimament m'ho passo molt bé al cinema. He vist tres pel.lícules esplèndides. Le weekend de Roger Mitchell, escrita per Hanif Kureishi de qui sóc molt fan, està repleta de diàlegs intel.ligents, sentit de l'humor, tendresa, moltes subtileses, uns intèrprets magnífics, que guapíssima que és Lindsay Duncan, demostrant que maduresa i bellesa poden ser sinònims, i molta exquisitesa. Quin mirall aquesta parella de professors que tornen a París a la recerca de per què es van enamorar. I em va encantar l'homenatge a Bande à part de Godard, a la Nouvelle vague, a la nostàlgia...\nEl meu racó Kureishi amb el nostre petit Buda dels suburbis.\nLa veritat és que l'escriptor em va portar a veure Le weekend, recordant les mítiques Mi hermosa lavandería i sobretot Sammy and Rosie get laid, la pel.lícula que em va fer entrar en el món Kureishi.\nEm solen agradar molt els seus llibres.\nInside Llewyn Davis dels germans Coen també em va agradar molt. Malgrat que per als coenians de la meva família no és la millor, a mi em va semblar encantadora. L'estètica, el sentit de l'humor, el Village bohemi, el fracàs, les sensacions d'un loser, la música, el folk, la interpretació magnífica d'Oscar Isaac, el(s) gat(s) sensual, una sensació de tristesa positiva...\nI em va fer pensar en el llibre que vaig llegir aquest Nadal de malaltia, una biografia de Leonard Cohen de Sylvie Simmons on trobem aquest món folk, la creació, el fracàs…tot i que en aquest cas va acabar amb el gran reconeixement. I el meravellós disc Fleurs de Battiato conté una versió preciosa, de J'entends siffler le train, la coneguda versió francesa de Five hundred miles que canten a la pel.lícula dels Coen.\nPerò poster la pel.lícula que més fascinant m'ha semblat ha sigut Oslo, 31 de agosto de Joachim Trier. Tensa i angoixant, plena de bellesa, Oslo, un viatge vital de dolor, abandonament, desesperació, la certesa d'haver malgastat la vida, el buit…Molt suggerent, basada en el llibre Le feu follet de Pierre Drieu la Rochelle (de qui Louis Malle ja n'havia fet una pel.lícula), que vaig anar a comprar-me al sortir de la sala.\nPublicat per Mònica a 21:26 3 comentaris:\nPublicat per Mònica a 22:30 Cap comentari:


Domènech reivindica un model de finançament mixt per a Catalunya | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nDomènech reivindica un model de finançament mixt per a Catalunya\nEl candidat dels comuns reitera que no investiran Puigdemont ni Arrimadas\nBarcelona 5 DES 2017 - 15:00\tCET\nXavier Domènech, aquest dilluns, al míting de la Farga de L'Hospitalet. ALEJANDRO GARCÍA EFE\nXavier Domènech, candidat de Catalunya en Comú-Podem, ha reivindicat aquest migdia un sistema de finançament mixt per a Catalunya, a mig camí entre el concert basc i el model de règim comú de la LOFCA. El cap de llista, que reclama una hisenda pròpia per a Catalunya, considera que és urgent renovar el sistema no només perquè ja és "insostenible" per a Catalunya sinó perquè també ho és per a altres comunitats de la resta d'Espanya, com València o Balears.\nDomènech afirma que els comuns no faran presidenta Arrimadas\nEn una conferència al Cercle d'Economia, en la qual ha subratllat en to amable el paper d'avantguarda de la institució, Domènech ha assenyalat que volen que el nou model de finançament incorpori conceptes clau com l'ordinalitat (no descendir en el rànquing de riquesa després de fer una aportació a la caixa comuna) i el de la solidaritat interterritorial. "El sistema deu ser mixt. I el debat s'ha de fer ja", ha assenyalat, recordant que el nou model hauria d'haver-se actualitzat el 2014 i que, fins ara, només s'ha avançat en una comissió que ha conclòs sense acords. "Entre altres coses perquè Catalunya no hi era", ha sintetitzat.\nL'exdiputat al Congrés ha sostingut que la crisi sobiranista sobre l'encaix de Catalunya a Espanya ha acabat generant una crisi en el sistema autonòmic en conjunt. Model territorial clarament esgotat en el conjunt d'Espanya. "El model autonòmic està esgotat. La temptació és que la proposta sigui només l'ordre. Però això no és una solució", ha reiterat. Paral·lelament, ha exposat la seva proposta prioritària de forjar un gran consens polític, social i econòmic que moduli el sistema de producció i que acabi amb la desigualtat cada vegada més gran amb indiferència que millorin els índexs econòmics.\nDurant el col·loqui, conduït per Juan José Brugera, president de la institució, una de les assistents ha plantejat a Domènech com se sentiria "menys incòmode": si investint Carles Puigdemont, Inés Arrimadas o convocant-se noves eleccions. Després de fer broma assenyalant que se sentiria millor investint-se a si mateix, el líder dels comuns ha reiterat que no pensen investir en cap cas els qui propugnin la via unilateral o la líder de Ciutadans. "Volem noves majories socials en aquest país", ha assenyalat en al·lusió al seu objectiu de trencar la política de blocs i obrir una nova etapa a Catalunya.


juny 4, 2022 juny 13, 2022 Oscar Milla\nEl primer equip no ha pogut superar aquest divendres el segon partit del Play Out contra el Malgrat (6-2) i ha sentenciat la temporada amb el descens de categoria.\nmaig 27, 2022 juny 2, 2022 Oscar Milla\nLa permanència a Nacional Catalana passarà aquest divendres per Malgrat de Mar en caure en el primer partit del Play Out decisiu per 3-4, després d’una tanda de llançaments de faltes directes.\nmaig 21, 2022 juny 2, 2022 Oscar Milla\nTocarà salvar la categoria en el Play Out de Nacional Catalana, en una definitiva sèrie que ens enfrontarà al CP Malgrat, amb el factor pista a favor. La segona derrota contra el Tona condemna al conjunt de Xavi Nicolàs a jugar-se la permanència a cara o creu.\nmaig 16, 2022 maig 27, 2022 Oscar Milla\nEl primer equip de l’HC Piera ha començat perdent la sèrie del Play Out a Nacional Catalana davant el Tona. Derrota en pista osonenca (6-5), en un duel que s’ha decidit a la pròrroga.\nmaig 13, 2022 maig 18, 2022 Oscar Milla\nEl primer equip no ha pogut superar l’eliminatòria davant el CE Noia, en caure en el partit de tornada del Play Off de repesca per 6-4. El Tona serà el rival del conjunt de Xavi Nicolàs en el Play Out de permanència, en una eliminatòria al millor de tres partits, i amb el factor pista en contra.\nabril 24, 2022 abril 26, 2022 Oscar Milla\nEl play off de repesca entre l’HC Piera i el CE Noia segueix obert de cara al partit de tornada, tot i la lleugera avantatge que ha agafat el conjunt sadurninenc, després del seu triomf per 4-7.\nabril 4, 2022 abril 7, 2022 Oscar Milla\nLa victòria d’aquest dissabte davant el Capellades HC (5-3) situa l’equip de Xavi Nicolàs entre els quatre primers classificats del grup 2 de Nacional Catalana, posició que ens donaria accés a la repesca per entrar al Play Off pel títol.\nmarç 28, 2022 abril 7, 2022 Oscar Milla\nGran victòria del primer equip a la pista del SHUM Maçanet, que permet a l’equip de Xavi Nicolàs poder seguir amb l’opció d’estar a la repesca del Play Off pel títol.\n#OKNCat | Superats davant el filial del Reus (4-12)\nmarç 19, 2022 abril 7, 2022 Oscar Milla\nEl primer equip del club ha caigut aquest dissabte davant el Reus Deportiu per un contundent 4-12, en un partit on en cap moment l’equip de Xavi Nicolàs ha tingut opcions de victòria.


CENTRO MUNICIPAL DE FORMACIÓN DE PERSONAS ADULTAS DE YÁTOVA: noviembre 2017\nSol·licitud d'inscripció per a realitzar la prova perquè les persones majors de 18 anys puguen obtindre directament el títol de Graduat en Educació Secundària.\nLes persones participants que superen els mòduls formatius de la prova obtindran de forma directa el títol de Graduat en Educació Secundària.\nPodran inscriure's aquelles persones que complisquen, com a mínim, 18 anys durant l'any 2018.\nConvocatòries i terminis d'inscripció.\nDurant l'any 2018 hi ha previstes dues convocatòries: una primera, a realitzar el dia 26 de gener de 2018, i una segona, el dia 8 de juny de 2018.\nEls tràmits associats a la sol·licitud d'inscripció en aquestes proves s'han de formalitzar:\n- 1a convocatòria: del 2 de novembre a l'1 de desembre de 2017, ambdós inclosos.\n- 2a convocatòria: del 12 de març al 20 d'abril de 2018, ambdós inclosos.\nLa sol·licitud d'inscripció en la prova, dins la qual estan incloses les caselles d'adaptacions necessàries per a la realització de la prova per raó de discapacitat, de convalidació de mòduls de la prova i de declaració responsable per a la sol·licitud de l'exempció del mòdul de Valencià, s'ha de lliurar, junt a tota aquella altra documentació a aportar, dins el termini en què estiga obert el període d'inscripció.\n1) La inscripció preveu dues fases: una primera de caràcter electrònic, en què cal reomplir la sol·licitud d'inscripció, fer-ne una còpia, imprimir-la i enviar-la, procediment que es realitza des de la pestanya Tramitar telemàticament, que apareix a la part superior d'aquesta pàgina; i una segona de presentació de la documentació, d'acord amb les instruccions que es descriuen a l'apartat següent.\nEnllaç per a l'accés a la sol·licitud d'inscripció electrònica:\nA fi que que les persones interessades que no disposen de la connexió necessària puguen efectuar la part electrònica de la inscripció, els centres públics de formació de persones adultes de la Generalitat Valenciana tenen a l'abast, dins l'horari general de funcionament, un espai proveït d'ordinador amb connexió a Internet.\nCas de tindre problemes en la generació telemàtica del tràmit, la persona sol·licitant ha de remetre un correu a l'adreça electrònica següent: generalitat_en_red@gva.es.\n- En el cas que la sol·licitud es presente en una oficina de Correus, s'ha de fer en sobre obert perquè la instància siga datada i segellada pel personal laboral de Correus abans de ser certificada. Si no es procedeix així, la instància es considerarà presentada amb data d'entrada del registre a què vaja dirigit.\n- Les sol·licituds han de ser signades per les persones sol·licitants, les quals es responsabilitzen d'aquesta manera que compleixen els requisits establerts per a participar en la convocatòria, que les dades contingudes en la sol·licitud són certes i que són conscients que la seua falsedat pot comportar la pèrdua del dret de realització de la prova o l'anul·lació de les qualificacions obtingudes.\n- Finalitzat el termini d'inscripció, les persones aspirants han de revisar en el mateix portal de la ciutadania des del qual han tramitat la inscripció electrònica les llistes provisionals de persones admeses i excloses a fi que aquelles que hagen resultat excloses puguen al·legar i esmenar, si s'escau, amb aportació de la documentació necessària, dins el termini de cinc dies naturals a partir de la seua publicació, els motius pels quals han resultat excloses. Amb posterioritat, es faran públics per aquest mateix mitjà les llistes definitives de participació, organitzades per demarcació territorial, enumerades per ordre alfabètic i amb indicació del tribunal i el lloc assignats a cada persona participant.\nLlocs de presentació\n· Registre de la Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport d'Alacant\n· Registre de la Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport de Castelló\n· Registre de la Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport de València\n· Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport\nAvinguda de Campanar, 32\nPer a qualsevol consulta relativa a aquesta convocatòria la persona interessada pot telefonar al 012, o bé escriure un correu al Servei d'Ordenació Acadèmica per mitjà de l'adreça electrònica: proveslliures@gva.es\n1. Les persones que es presenten a aquestes proves poden obtindre l'exempció del mòdul de Valencià en els casos següents:\n- Les persones que han nascut l'any 1972 o després, que no han cursat mai l'assignatura de Valencià o n'han obtingut l'exempció en els últims tres cursos del seu expedient.\nTan sols en els casos en què el domilici de la persona interessada no conste en el Sistema de Verificació de Dades de Residència o en els quals allò que conste siga diferent a l'indicat, la persona interessada està obligada a aportar el certificat d'empadronament adjunt a la sol·licitud d'inscripció.\nDocumentació oficial acreditativa de discapacitat\nLes persones amb necessitats educatives especials derivades de discapacitats físiques o sensorials, que tinguen el reconeixement oficial de la situació de discapacitat i que sol·liciten una adaptació de les condicions de realització de la prova, han marcar la casella corresponent i han d'adjuntar a la sol·licitud d'inscripció un certificat acreditatiu del grau de discapacitat, expedit per l'administració competent.\nA més, ho han de notificar a la direcció general competent en matèria d'ordenació acadèmica a través de la remissió d'una còpia escanejada d'aquest certificat a l'adreça electrònica: proveslliures@gva.es\n2) Realització de les proves, tal com s'indica a l'apartat Informació complementària.\n4) Revisió i reclamació justificada, si s'escau, dels resultats:\nLa tramitació electrònica de la sol·licitud d'inscripció en la prova es pot realitzar bé des de la pestanya Tramitar telemàticament que hi ha la part superior d'aquesta mateixa pàgina, o bé clicant en l'enllaç següent:\n- Les persones admeses han de concórrer a la prova proveïdes de l'original del DNI o passaport, en el cas de nacionalitat espanyola, i, si són estrangers residents, amb la targeta de residència del número d'identificació d'estranger (NIE), tots aquests documents en vigor.\n- La prova conté continguts relatius als mòduls següents: Valencià; Castellà; Llengua Estrangera; Processos i Instruments Matemàtics; Natura, Ecologia i Salut; Ciències i Tecnologia; El Món del Treball i Societats, Territori i Processos Historicoculturals.\n- Els continguts i criteris d'avaluació de referència de cadascun d'aquests mòduls són els determinats en l'annex I del Decret 220/1999, de 23 de novembre, del Govern Valencià (DOGV de 18 de febrer), en què s'estableix el currículum de la Formació Bàsica de les Persones Adultes fins a l'obtenció del títol de Graduat en Educació Secundària.\n- La prova se celebra, en sessions de matí i vesprada, d'acord amb aquesta distribució horària:\na) 9 hores: crida de les persones participants.\nb) 9.30-11.30 hores: primera part corresponent als mòduls Processos i Instruments Matemàtics; Natura, Ecologia i Salut; i Ciències i Tecnologia.\nc) 11.30-12.00 hores: descans.\nd) 12.00-14.00 hores: segona part corresponent als mòduls El Món del Treball i Societats, Territori i Processos Historicoculturals.\ne) 16.00-19.00 hores: tercera part corresponent als mòduls Valencià, Castellà i Llengua Estrangera (Alemany, Anglés, Francés o Italià), d'acord amb la tria assenyalada per la persona sol·licitant en la casella corresponent de la sol·licitud d'inscripció.\nCERTIFICACIÓ DE QUALIFICACIONS I OBTENCIÓ DEL TÍTOL DE GRADUAT EN EDUCACIÓ SECUNDÀRIA\n1) Totes les persones participants han de rebre una acreditació en què consten les qualificacions obtingudes en els diferents mòduls formatius.\n2) A més, a aquelles persones que aconseguesquen globalment, per mitjà de la prova realitzada, els objectius de la Formació Bàsica de les Persones Adultes, se'ls ha d'expedir el títol de Graduat en Educació Secundària i se'ls ha de lliurar un certificat d'obtenció del títol adés esmentat.\n3) Les persones aspirants a qui el tribunal determine que no procedeix proposar per a l'expedició del títol de Graduat en Educació Secundària poden conservar per a convocatòries successives les qualificacions positives obtingudes en cada mòdul formatiu, llevat de la consignació d'exempció del mòdul de Valencià, que només té validesa per a les dues convocatòries previstes en cada curs acadèmic.\nMaterials didàctics d'autoaprenentatge\n- Decret 83/2000 de 30 de maig del Govern Valencià, pel que s'establix la prova perquè les persones majors de 18 anys d'edat puguen obtindre directament el títol de Graduat en Educació Secundària, a la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 3765, de 06/06/2000).\n- Ordre 20/2017, de 29 de maig, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es dicten normes per a la regulació i l'organització de la prova\nperquè les persones majors de díhuit anys puguen obtindre directament el títol de Graduat en Educació Secundària a la Comunitat Valenciana (DOGV d'1 de juny).\n- Resolució de 22 de setembre de 2017, de la Direcció General de Política Educativa, per la qual es convoquen les proves del curs acadèmic 2017-2018 i es dicten les\ninstruccions que regulen el procediment administratiu per a la inscripció i gestió de la prova perque? les persones majors de di?huit anys puguen obtindre directament el\nti?tol de Graduat en Educacio? Secunda?ria a la Comunitat Valenciana (DOGV de 5 d'octubre).\nVegeu el Decret 83/2000 de 30 de maig\nVegeu l'Ordre 20/2017, de 29 de maig\nVegeu la Resolució de 22 de setembre de 2017\non noviembre 12, 2017


ibers – Orgull de Baix\nLa costa de Castelldefels conformava un port natural ja en l’època dels ibers (s IV aC.). En aquest port s’han intercanviat tot tipus de productes amb comerciants que venien d’ultramar fins ben entrat el segle XIX ( productes agrícoles, metalls, orfebreria o teixits).\nEl segle XVI es caracteritza per ser una època de gran inseguretat per les incursions dels pirates a les costes de Castelldefels i Gavà. Aquest eren majoritàriament d’origen barbaresc (musulmans del nord d’Àfrica), desembarcaven per sorpresa, tot atacant els masos i les cases aïllades, emportant-se tot allò que consideraven de valor i capturant els seus habitants per convertir-los en esclaus.\nLa por dels habitants era tal que es va proposar fortificar la costa mitjançant castells i torres de defensa, aquesta decisió va originar algunes de les masies amb torres defensives que encara avui dia conformen el paisatge de Castelldefels.\nD’aquí el nom que alguns barcelonins donen a les segones residències que es van construir en aquesta zona, la torre.\nEl catàleg del patrimoni històric local n’inclou dotze torres: torre Barona o torre de la guarda, torre de Can Gomar, torre Gabriel Folcher, torre d’Antoni Janer, torre d’en Climent Savall, torre de la Muntanyeta, torre de la plaça Major, torre de Cal Tivalla, torre de Cal Moliner, i torre de ca n’Armand, Torre del General Manso i torre dels senyors Llopart al barri del Poal.\nFotografies: Arxiu Històric de Castelldefels.\nTorre de ca’n Janer. Foto: Arxiu de Castelldefels.\nEnderroc de la masia de ca n’Armand. Foto: Arxiu de Castelldefels.\nMasia de ca n’Armand enderrocada i la Torre d’Antoni Janer. Foto: Arxiu de Castelldefels.\nPosted in Blog, General\tTagged Castelldefels, esclaus, Gavà, ibers, pirates, torres de defensa\tLeave a comment


El 92% de les llars de Barcelona tenen connexió a internet\nL’edat i no la renda econòmica marca la fractura digital, tot i així un 1% dels domicilis de la ciutat segueixen sense accés a la xarxa per problemes econòmics\n21 de de gener del 2021. 21:51\nEl 92% de les llars de Barcelona tenen connexió a internet, fet que suposa un augment respecte al 2016, data de l’última radiografia de l’accés i ús de les TIC a Barcelona. Fa quatre anys els domicilis amb connectivitat representaven només el 84% del total. Les xifres surten de l’enquesta realitzada a 2.542 ciutadans per a l’informe ‘La bretxa digital a la ciutat de Barcelona’ que ha portat a terme l’Ajuntament en col·laboració amb Mobile World Capital Barcelona.\nLes dades també revelen que la diferència entre llars de rendes baixes i altes s’ha reduït a només sis punts, ja que els primers han incrementat la seva connexió del 75,7% al 91,8%. I els segons arriben a un 97,5%. Així, avui dia, el factor principal que influeix en la bretxa de connectivitat no és el nivell econòmic de les llars sinó l’edat dels seus ocupants, ja que el 55% del 8% de domicilis sense accés a internet estan formats per persones més grans de 74 anys. Però tot i que l’impacte de la renda ha disminuït, hi continua havent un 1% de llars que no estan connectades perquè econòmicament no s’ho poden permetre.\nL’enquesta no només mesura la connectivitat sinó que també es fixa en el nombre de dispositius per llar i l’ús que es fa d’internet. En aquests punts la radiografia ja no és tan similar entre rendes. Com més poder adquisitiu més aparells tecnològics, la diferència és de 6 a 4,7 dispositius per llar. A més, aquí les tipologies dels aparells també canvien en funció de la renda: mentre l’ús de ‘smartphones’ és general no passa el mateix amb els ordinadors portàtils i les tauletes, amb molta més presència a les llars de renda alta. La dada és rellevant perquè ha condicionat el teletreball i l’educació a distància durant el confinament. En aquest sentit, l’informe conclou que el 59% dels ocupats van poder continuar amb la seva activitat des de la distància: un 43,7% a les llars de renda baixa per un 76% als domicilis de més poder adquisitiu. En relació amb l’educació ‘online’, un 73,2% dels menors de 16 anys escolaritzats va poder seguir les classes telemàticament.\nTràmits a distància\nAixí mateix, l’ús d’internet ha canviat durant els últims quatre anys: han crescut els cursos de formació ‘online’ (s’ha passat del 13,5% al 48%); les cites i consultes mèdiques per internet (del 35% al 70%), els tràmits electrònics amb l’Administració (del 42% al 75%) i la compra o venda de productes (del 53% al 76%). En aquest aspecte, a més de l’edat, el nivell d’educació i la situació laboral són determinants.


lopezad90 – Pàgina 2 – Cruïlla Cultural\nJosep Juanbaró, info@sdrca.barcelona – SDRCA, Assoc. – Les Corts – 16 de juliol de 2021\nQuan era petit, volia ser metge de gran. Era conseqüència d’una malaltia greu que va agafar la meva mare. Els metges no hi trobaven quina era la raó. La van advertir que es quedaria en una cadira de rodes\nLa meva mare va recórrer cel i terra fins que la van diagnosticar exactament. Les medicines la van guarir. Al cap del temps vaig considerar que possiblement no arribaria a ser un bon metge. Els meus interessos es van decantar cap a la farmàcia, també de ciéncies de la salut\nEm vaig decantar finalment cap a química orgànica, molt relacionada amb farmàcia, però finalment vaig fer química física, molt més fonamental\nEn els anys precdents a estudiar a la universitat vaig pensar en dues matèries molt especials: matemàtiques i filosofia, les meves assignatures predilectes, però ho vaig deixar córrer sobretot pel temps que necessitaria per fer-les i també perquè les sortides eren escasses, professor d’institut o d’universitat\nAfegeixo una ressenya sobre medicina. Valoro molt els pediatres perquè s’han d’entendre amb personetes que de bon començament no parlen. El pediatre ha de saber determinar quines malalties poden arribar a tenir els nadons\nUn exemple clar és el de la meva filla acabada de néixer, Quan érem a casa no hi havia manera que dormís, plorava contínuament. Nosaltres la bressàvem drets, amunt i avall del corredor. Veient com anava la cosa, la vam dur a l’Hospital de Sant Joan de Déu, on la van diagnosticar de seguida. Encara no tenia ben formats els budells…\nEl diagnòstic és sempre determinant per guarir\nJosep Juanbaró, info@sdrca.barcelona – SDRCA, Assoc. – Les Corts – 15 de juliol de 2021\nNo sóc un client habitual del servei del taxi, però he de confessar que l’utilitzo en trajectes curts o mitjans segons sé quant costa una carrera. En aquesta mena de trajectes el servei del taxi permet desplaçar-se d’un punt a un altre de Barcelona amb tota celeritat. Un es pot estalviar força temps\nHi ha un altre aspecte a l’hora d’agafar un taxi. És la conversa que puc mantenir amb el taxista. Parlar amb aquesta persona et permet d’estar al corrent de com està la ciutat. Hi va haver una temporada amb què preguntava per les virtuts i defectes de Barcelona\nEncara recordo algunes converses com ara quins problemes té la ciutat. Segons vaig entendre bé un problema greu de Barcelona és que no té prou personal per fer front a l’habitatge. Es veu que donar l’alta a un habitatge és una cosa molt aconseguida, però no ho és fer el seguiment de la vida d’un habitatge\nLes converses amb els taxistes es podrien escriure en una enciclopèdia, com a mínim. Un temps recorrent que utilitzo és: “quan desapareixeran els cotxes dels carrers ?”. Tècnicament és una cosa totalment viable. És la tecnologia de pas en les autopistes de peatge, Enginyers de camins ho poden resoldre d’una forma pràctica\nÉs el que comento a taxistes. Multiplicaria els mitjans de transport públic mantenint els ingressos de les companyies de pàrquings. Els accessos a Barcelona s’haurien d’optimitzar. En aquestes circumstàncies els desplaçaments a Barcelona s’haurien de fer amb vehicles de tota mena amb accés al públic\nJuan de Dios Ramírez-Heredia Montoya – Abogado y periodista – UNION ROMANI, 12 de julio de 2021\nSin embargo, que Carmen Calvo no siga ocupando el puesto de tan alta responsabilidad como el que tenía no alcanzo a entenderlo. Por lo que me veo obligado a recurrir a la conocida sentencia del pensador francés Blaise Pascal: “El corazón tiene razones que la razón no entiende”. Carmen Calvo ha sido una gran ministra, comprensiva y comprometida con el Pueblo Gitano. Siempre estuvo a nuestro lado cuando se le pidió, y no le faltaron prendas para decir públicamente que, aunque no fuera de etnia gitana, se consideraba de corazón como una gitana auténtica. “Mis primas” decía Carmen Calvo cuando se dirigía a nuestras mujeres en cualquier sitio o circunstancia. De todas formas, su mayor contribución y posiblemente la más trascendente para nosotros, ha sido su voluntad de crear el Instituto de Cultura Gitana y que desde 2007 dirige con gran acierto Diego Luis Fernández Jiménez.\nJosep Juanbaró, info@sdrca.barcelona – SDRCA, Assoc. – Les Corts – 4 de juliol de 2021\nPobresa és un mot que té vàries entrades en el Diccionari normatiu valencià. La que ens ocupa segons el Dret és: Condició de la persona que es troba en un estat de misèria relatiu o es veu privat, no ja del sosteniment, sinó dels mitjans necessaris en certes eventualitats, com ara la malaltia.\nLa pobresa és un estat que es troba des de la major negror dels temps. La història de la Humanitat sempre ha conegut pobres. Pobre és el que està desproveït de recursos econòmics, de béns, de riqueses. La pobresa també pot ser una virtut moral que ordena la conducta humana en relació amb els béns del món i que pot exigir fins i tot el despreniment material voluntari.\nEs pot viure voluntàriament en pobresa, però la pobresa pot ser conseqüència de la manca involuntària de recursos. Missioners de diverses religions intenten mitigar la pobresa involuntària. La ment està molt condicionada per la pobresa, però la pobresa està també condicionada per la ment. És un cercle viciós.\nLa pobresa és un mal estès arreu del món, ara i sempre. La pobresa és com una plaga bíblica. És difícil comparar la pobresa entre països, però això és tema d’especialistes com ara els que dominen les estadístiques. Hi ha algun país que reivindica haver eliminat la pobresa\nUna forma d’allunyar-se de la pobresa pot ser estudiar acadèmicament perquè afavoreix l’ordre de la ment. Saber més també pot ajudar\nJosep Juanbaró, info@sdrca.barcelona – SDRCA, Assoc. – Les Corts – 1 de juliol de 2021\nSi els Drets a la Propietat i a l’Habitatge estan recollits en un únic document, la Constitució, crec que el problema ha de tenir solució. Els experts en Dret Constitucional hi poden dir la seva\nTanmateix, en aquests dos Drets fonamentals hi intervenen els diners, que no són altra que nombres. Potser aquest problema el podrien resoldre matemàtics de primera fila\nA tall anecdòtic s’hi poden definir molts exemples. La transmissió patrimonial entre avis, pares, i fills pot considerar-se un cas. En aquesta situació els avis poden transmetre mitjançant herència el seu pis a un nét o néta.\nEn l’interregne, la propietat es pot llogar a una sèrie d’inquilins. Que ningú pensi que un avi es pot folrar llogant un pis. Només es fa perquè no hi entri ningú aliè a la propietat. Un propetari ha de fer front a nombroses despeses que no paguen els inquilins- Una família que llogui un pis té uns guanys molt minsos, serveixen per al manteniment d’aquesta llar\nUna persona que vulgui viure dels seus pisos de lloguer, només té l’opció de tenir molts pisos de lloguer. N’hi ha de persones com aquestes, que ho fan per viure\nSembla ser que hi ha molts pisos buits i moltes persones que els necessitin. Al meu entendre, per copsar la situació general cal que persones expertes defineixin el problema a nivell matemàtic i a nivell de Dret Constitucional\nJuan de Dios Ramírez-Heredia Montoya – Abogado y periodista – UNION ROMANI, 23 de junio de 2021\nY la saga sigue. De Paca y Manuela, mis primas ―ya solo queda una. La otra se nos fue hace unos años― me queda el recuerdo de que yo canté con ellas en la grabación de su primer disco en Barcelona, cuya letra es de otro genio gitano de la pluma: Antonio Gallardo Molina.\nPero yo faltaría al recuerdo de una de las facetas más importante de la cultura gitana si no dijera que mi abuela María consiguió una acrisolada fama en la provincia de Cádiz como “ajuntaora” ―en otros sitios le llaman de otra forma―. Decían las gitanas que tenía unas manos de algodón. La llamaban de todos los pueblos de la provincia para que diera legitimidad a los matrimonios gitanos. Luego, cuando volvía a su casa con los bolsillos del delantal llenos de peladillas, nosotros la esperábamos para paliar el hambre comiéndonos aquellas almendras causantes de la maltratada dentadura que ahora padezco.\nAndalucía ……………… 30 Aragón ………………………. 2\nAsturias ………………… 3 Baleares …………………….. 4\nCastilla La Mancha …….. 3 Castilla León ………………..11\nCataluña …………………13 Comunidad Valenciana ..… 9\nExtremadura …………….. 1 Galicia ……………………… 7\nMelilla …………………… 1 Murcia ……………………. 4\nNavarra ……………………2 País Vasco ……………….. 4\nJosep Juanbaró, info@sdrca.barcelona – SDRCA, Assoc. – Les Corts – 21 de juny de 2021\nBarcelona és un gra d’arròs al mapa. Aquest municipi acull uns 1,6 milions de veïns, molt lluny dels cinc milions de la província\nLa Ciutat comtal s’ha de concentrar en la productivitat dels seus recursos humans i materials. A Barcelona hi ha de tot. De tot el necessari per esdevenir perla de la Mediterrània\nAconseguir aquesta fita depèn de la voluntat dels seus veïns, que s’ho han de creure. Barcelona pot ser una entitat única en el món\nCal combinar bonhomia amb excel·lència\njuny 07, 2021\nJosep Juanbaró, info@sdrca.es – SDRCA, Assoc. – Les Corts – 7 de juny de 2021\nL’Aran és avui dia una entitat territorial singular de Catalunya, considerada realitat nacional occitana (comarca fins 2015). Catalunya té unes 42 comarques (s’hi suma el Lluçanès, encara sota consideració)- Les comarques en temps dels anys 80 eren 40: Barcelona (11), Girona (7), Lleida (12), i Tarragona (10)\nEl Parlament de Catalunya té sempre 135 escons, per sempre\nUn dia que anava en tren, estava avorrit. Em va venir al cap determinar com s’escollien aquest 135 escons. Sense tenir en compte els canvis demogràfics, agafem les poblacions de 2020 (Idescat) encara que hi hagin hagut diferències des de 1980. Els escons es reparteixen avui dia segons Barcelona (85), Girona (17), Lleida (15), i Tarragona (18).\nLa proporció demogràfica d’escons seria: Barcelona (100), Girona (13), Lleida (8), i Tarragona (14). S’ha augmentat Girona, Lleida, i Tarragona a canvi de Barcelona. Es pot dir que s’ha primat per comarques\nProposo un altre càlcul. La suma d’Aran i 42 comarques donen 43 diputats titulars comarcals (oficines comarcals). La resta de diputats ve de 135-43 = 92 escollits arreu de Catalunya mitjançant llistes partidàries. La llista comarcal pot escollir escollr el seu diputat, representant del Parlament a comarques\nAixò no obstant, la innovació més important és per als de la comarca del Barcelonès: L’Hospitalet de Llobregat (1), Sant Adrià de Besòs (1), Santa Coloma de Gramenet (1), Badalona (1), Barcelona (10, un per cada Districte). Per tant la suma de diputats d’arreu de Catalunya passa a ser de 79 diputats no comarcals (sense límits provincials)\nM’he inspirat per aquest sistema en països que consideren una representació més acostada als electors


16 de setembre — Ajuntament de Tarragona\n9 h, Escola Sant Rafael.L’Aligueta a les Escoles.\n9 h, Escola Bonavista. La Colla Jove a les Escoles.\n9 h, Escola Mediterrani. Els Xiquets del Serrallo a les Escoles.\n9 h, Col·legi Sagrat Cor. El Drac de Sant Roc a les Escoles.\n9 h, Col·legi Sant Domènec de Guzmán. El Griu a les Escoles.\n9 h, Escola de Pràctiques. El Lleó a les Escoles.\n9.15 h, Llar d’Infants El Ninot. El Nano Capità a les Escoles.\n10 h, Llar d’Infants La Taronja. El Nano Capità a les Escoles.\n10.45 h, Llar d’Infants Sant Salvador. El Nano Capità a les Escoles.\n11.30 h, Llar d’Infants Sant Pere i Sant Pau. El Nano Capità a les Escoles.\n11.30 h, Col·legi d’Educació Especial Estela. L’Aligueta a les Escoles.\n15 h, Escola L’Arrabassada. El Ball d’en Serrallonga a les Escoles.\n15 h, Escola Cèsar August. El Ball dels Set Pecats Capitals a les Escoles.\nPlural femení. Dones artistes de les comarques de Tarragona\n16/09/2016 a 10:00 a 30/09/2016 a 14:00 Pertany a\nUna aproximació a la tasca desenvolupada en l’àmbit de la fotografia i l’audiovisual per artistes que treballen a les nostres comarques.\nXXVII Exposició de Bonsais a Tarragona\n“Souls & Colours”, d’Anna Julián\n16/09/2016 a 10:00 a 16/10/2016 a 23:30 Pertany a\nDe 10 a 23.30 h.\nTast de llonganissa de Mamadeta\nOrganitzat per Associació de Venedors del Mercat Central\nInauguració del torneig. Un cop més per Santa Tecla, equips infantils, cadets i júniors femenins i masculins participaran en aquest torneig. Partits de 17.30 a 22 h.\nImago lapideus: una aproximació a la iconografia de la Catedral\nAdults, 10 €; + 65 anys, 9 € (grups limitats, màxim 25/30 persones)\nVisita guiada: Imago lapideus: una aproximació a la iconografia de la Catedral. Un passeig per la Catedral a través d’alguns exemples de la seva iconografia, amb diverses referències a la vida de santa Tecla.\nPregó de les festes de la residència Què\nXiquets de Tarragona i Aula de Música Tradicional i Popular El Tecler.\nPregó de les festes de la residència a càrrec de Xavier Sabat, president de la colla castellera Xiquets de Tarragona. Tot seguit, actuació dels alumnes de l’Aula de Música Tradicional i Popular El Tecler.\nDescobrim la Catedral, els secrets de la imponent seu de Tarragona\n9,5 €; reduït: 7 €; nens (de 6 a 12 anys): 4 €. Places limitades\nitinere@turismedetarragona.com - 977 239 657\nUna visita per conèixer en profunditat aquest tresor medieval endinsant-nos en la història, les llegendes i els detalls de l’església, les capelles i el claustre. Després de l’última restauració, la Catedral torna a tenir l’esplendor original que la fa única.\nEspectacle infantil amb Pallapupas\nOrganitzat per Hospital Universitari Joan XXIII, ICS Camp de Tarragona\nEspectacle infantil amb Pallapupas, grup de pallassos hospitalaris. Tot i ser festa a la ciutat, l’Hospital Joan XXIII segueix amb la seva ingent tasca sanitària. Avui els Pallapupas hi posaran el toc festiu. Tothom hi està convidat!\nArrencada del Mercat de Santa Teca\nArrencada del Mercat de Santa Teca: producte local de qualitat, cuina d’autor i cultura contemporània. Amb la participació de les cerveses artesanes de Tarragona i voltants, restaurants de territori amb producte de temporada, cellers d’agricultura ecològica de la zona. Aliments saludables i ecològics, degustacions, conferències, tallers, concerts i mostres d’art visual. Menjar, beure, aprendre i gaudir.\nCada maleta un conte. Els contes del Donyet\nEl Donyet és un caçador de contes, i cada conte que aconsegueix caçar el guarda ben guardat dins una de les seves maletes, per poder després portar-lo als nens que el vulguin escoltar. Enguany el Donyet porta les seves maletes a la caravana PlayTruck: t’animes a descobrir què s’hi amaga dins?\nUn reportatge que tracta de mostrar la realitat del barri, com viu, l’ambient de les places i les diferents formes de sentir la cultura.\nBerenar amb coca, música i xocolata. També tallers i espectacle.\nPresentació del Mousse de la col·lecció Els Contes del Seguici de Tarragona\nc. Comte de Rius\nOrganitzat per Associació d’Amics de la Colla Jove i Pastisseria Conde\nPresentació del Mousse de la col·lecció Els Contes del Seguici de Tarragona. La dolça versió d’aquesta ja clàssica col·lecció de contes. La podeu degustar durant totes les festes.\nTàrraco en festes\nEntrada gratuïta amb reserva prèvia a reservas@argostarragona.com o al telèfon 977 101 800.\nFestival Tarraco Viva i Argos Tarragona\nDe quan els romans tenien més festes que dies feiners. Visita comentada per parlar de quines celebracions festives tenien lloc en aquests espais monumentals de l’antiga Tàrraco. Fa dos mil anys els magistrats de la ciutat no només gestionaven els mercats, les voreres i els edificis públics sinó que per llei estaven obligats a organitzar i pagar de la seva butxaca un seguit d’activitats festives, religioses i polítiques per a tots els ciutadans.\nEntrada gratuïta amb reserva prèvia a reservas@argostarragona.com o al telèfon 977 101 800. Visita en català.\nBerenar amb coca, música i xocolata. També tallers i espectacle\nConcert de la Tecla Simfònica\nOrganitzat per Escola i Conservatori de Música de la Diputació a Tarragona\nConcert de la Tecla Simfònica, a càrrec de la Banda de Grau Professional del Conservatori de la Diputació de Tarragona. Música de Jacob de Haan, Holst i Pina.\nDirecció de Jordi Masip i Rogeli Rodríguez.\nEntrada gratuïta amb invitació. Recollida d’entrades al mateix Auditori a partir del 12 de setembre, de 10 a 20 h i 1 hora abans del concert.


Els importadors recorden que la llei els obliga a repercutir la taxa carboni | BonDia Diari digital d'Andorra.\nArran de les últimes declaracions del ministre de Finances i portaveu, Eric Jover, l’Associació d’Importadors i Distribuïdors de Carburants d’Andorra (Asidca) ha deixat clar que “nosaltres no estem en el joc de les desqualificacions” però ha volgut precisar un seguit de consideracions a l’entorn de la taxa de carboni que el Govern ha impulsat. Una d’aquestes fa referència a qui ha d’assumir aquest nou impost. En aquest sentit, l’Asidca recorda que l’article 25 de la Llei 27/2008 d’impostos especials assenyala que “són obligats tributaris de l’impost especial sobre els hidrocarburs els importadors i els refinadors”. Així mateix, l’article 35 de la mateixa llei indica que “l’obligat tributari [és a dir l’importador] ha de traslladar l’import de les quotes suportades als adquirents dels béns sotmesos a impostos especials”. És davant d’això que l’Asidca afirma que “els importadors l’única cosa que fem és complir i aplicar la llei vigent”, que assenyala que l’impost especial s’ha de traslladar als consumidors, contràriament al que ara espera el Govern que facin quan insisteix que han d’assumir tota o una part de la taxa de carboni.\nA banda, l’Asidca ha volgut aclarir que ha mantingut dues reunions amb el Govern i no pas infinitats, com diu Jover. Aquestes van ser amb la ministra de Medi Ambient, Agricultura i Sostenibilitat, Sílvia Calvó, i el mateix Jover i van consistir en la presentació del primer esborrany del projecte de llei, que va conèixer primer la premsa que l’Asidca.\nQuant a les aportacions que l’executiu assegura que els importadors van fer al text, l’entitat explica que es van limitar a comentar que si l’esperit de la llei era que qui contamina paga trobaven “fora de lloc” que el gas natural no fos gravat amb aquesta taxa ¬–un fet que atribueixen a la voluntat del Govern de beneficiar FEDA i la seva xarxa de calor- i que tampoc ho fos l’electricitat, encara que faci emissions de CO2. Cal recordar que el projecte de llei que ha de permetre la creació de la taxa de carboni preveu que el gas pagui només el 50% del que paga el gasoil mentre que l’electricitat continua sense pagar. Així doncs els importadors de gas i electricitat no pagaran el mateix que els importadors de carburant.\nEls importadors de carburants també han reiterat que la seva voluntat no és que no es creï el fons verd i que defensen una reducció del preu del transport públic. Amb tot, insisteixen que aquest fons verd es pot nodrir de l’aportació de la part d’impostos especials que ha promès el Govern i d’una part important de la taxa de tinença de vehicles, que ja grava les emissions de CO2.\nL’Asidca manté l’oposició a apujar impostos en l’actual moment de crisi, fet que farà perdre competitivitat amb els països veïns. Així mateix rebutja pagar dos cops la taxa de CO2, que és el que succeirà si es fa efectiu el nou impost sobre els carburants tenint en compte que això ja es paga a través de la taxa de tinença de vehicles.