Diari de Solsona Diari de Solsona: C.F. SOLSONA - FUTBOL BASE ( CRÒNIQUES 26-27 de Març )\nC.F. SOLSONA - FUTBOL BASE ( CRÒNIQUES 26-27 de Març )\nAVINYÓ 3 – SOLSONA 2\nNil, Remí, Raul, Bajona, Oliva, Cots, Argerich, Andreu (2), Abdellah, Chennoffi, Valero. També.- Marquez, Higón, David i Vidal.\nAtracament en tota regla!\nSembla mentida que corrent els temps que corren encara es vegin coses com aquestes. De vegades valdria més no sortir de casa per anar a jugar i regalar els tres punts a l’altre equip, i Aixa no ens fan perdre el temps ni als uns ni als altres. Les paraules poden sonar molt fortes però, els juvenil del Solsona va ser atracat per l’àrbitre del partit que es va jugar a Avinyó, tant com per dir que cap dels dos entrenadors del Solsona (que fa ja uns quants anys que volten per camps de tot el territori) havia vist mai una cosa similar.\nEls Solsona va començar jugant com últimament venia fent, controlant el partit, descarregant pilotes a les dues bandes, fent circular la pilota amb fluïdesa i fruit d’això va arribar el primer gol visitant, on l’Andreu engaltava un fort xut amb l’esquerra des de fora de l’àrea que entrava per tot l’escaire. Res feia presagiar el festival de xiulet del qual vam ser espectadors de luxe a partir d’aquest moment.\nEn un tres i no res els nostres dos centrals ja tenien una targeta groga cadascun i era la primera falta que feien. Això començava ja a condicionar el partit, ja que es veia que a la següent que fessin n’expulsaria un els dos. Cinc minuts després, un jugador visitant centrava la pilota al centre de l’àrea i aquesta era aturada amb les mans per l’Arnau Bajona dins l’àrea, penal clar, però això li comportava la segona targeta groga l’expulsió. Amb l’empat a un al marcador s’arribava a la mitja part.\nLa segona part començava igual que la primera, amb un Solsona dominant el partit tot i la inferioritat numèrica i, en una altra jugada molt ben trenada pels atacants solsonins l’Andreu tornava a marcar. Això feia tornar l’espectacle arbitral al camp, ja que semblava que no pogués ser que els visitant traguessin res de positiu d’aquest partit, i en una altra aproximació visitant l’àrbitre xiulava un altre penal per mans, aquest cop totalment involuntàries, ja que va ser la pilota la que va impactar amb el braç del jugador i aquest no tenia cap intenció d’aturar-la, això suposava l’empat per part de l’equip local.\nAquest gol, feia decaure els ànims dels solsonins, que veien que tot i ser millors, hi havia un senyor que s’havia proposat no deixar-los treure res de positiu d’aquest partit, i fruit d’una altra jugada arribava el tercer gol local. Aquest gol va fer que els jugadors solsonins es rebel·lessin contra la situació i es decidissin a donar-ho tot fins al final, però el millor de tot el festival estava per arribar. Amb un Solsona totalment abocat a l’atac, Cots feia una internada dins l’àrea rival i era entrat en falta, l’àrbitre la va xiular i davant de la sorpresa de tots els espectadors que hi havia al camp (els locals i tot) treia fora de l’àrea una falta feta més d’un metre dins l’àrea de penal, indignant! I així acabava el partit.\nAPUNT.- S’ha de destacar que en aquesta categoria, hi ha equips de futbol i bandes de jugadors, i el Solsona va demostrar en tot moment ser un equip de futbol on els seus jugadors, tot i ser víctimes d’un atracament no van perdre la compostura en cap moment i van deixar el nom el club ben alt, i això no ho sap fer tothom.\nC.F.AVINYÓ 1 C.F.SOLSONA 1\nAlineació: Adrià, Alex V, Jose Luis, Àngel, Serni, Axel, Mariano, Amir, Gerard, Abde i Aleix. També: Carles, Ossama, Simó, Arnau.\nUn punt de un camp difícil\nEls cadets del Solsona dissabte es van enfrentar al Avinyó, 6è classificat i un equip que a casa es molt fort, equip que només havia perdut 2 partits a casa seva.\nEl partit començava com cada setmana possessiód el Solsona i demostrant bon joc, fruit que el minut 3 Aleix feia una passada cap a Abde que aquest posava la pilota dins la red de la porteria. Seguint atacant i tenin el control del partit, Aleix feia dues centrades a l’area que no eren rematades per ningú. Després de 20 minuts de joc el Solsona començava a flaquejar i els jugadors del Avinyó començaven a posar-hi ganes i comencavena crear alguna ocasió de perill però Adrià i la defensa mantenien la porteria a cero, Aixa arribàvem a la mitja part del partit.\nSegona part comencem adormits i segueixen els ocasions de perill en contra, fet que feia pensar que ens tocaria suar de valent, per endur-nos els tres punts cap a Solsona. Tot seguit, els juagdors dels Solsona tenien alguna ocasió de gol, però no era el dia per acabar de rematar la feina feta a al primera part. Arribàvem als últims 10 minuts de partit i començavem aparèixer els nervis cosa que en cap moment ens va bé. I al minut 32 de joc de la segona part en una jugada aïllada els locals es posaven 1 a 1 al marcador, i així amb alguna ocasió per a cada equip acabava el partit i un punt per a cada equip.\nFelicitar als jugadors per als primers 20 minuts de joc i recordar un punt a casa del avinyó està bé, o sigui, a seguir endavant i, a treballar els partits que quedar de temporada.\nAlineació: David, Carles, Cots, Xavier, Ricard, Ramón, Joan, Víctor, Ivan, Nil, Albert T, Albert C, Gonzalo, Pol, Marcel i Mihai.\nLa Salle de Manresa 4 – C.F. Solsona 0\nEl dissabte al matí ens va tocar viure el pitjor partit de la lliga, esperem-ho. Ens va tocar jugar contra la Salle, equip situat a la penúltima posició de la lliga i que ens va demostrar que en el món del futbol, si no estàs sempre concentrat al 100% i amb ganes de treballar qualsevol equip et pot fer un bany.\nAixò es el que va passa, un rival que en tot moment va sortir al camp amb ganes de jugar, i ho va fer amb sentit. Ja que a la mitja part ja guanyava per 2 a 0. Uns escapolats mai vistos, veien que quan van voler entrar al partit, ja era massa tard.\nLa segona part va seguir la mateixa tònica, ja que canviar el xip costa molt a mig partit. Els blaus van sortir amb més ganes, però com que el cap no el teníem clar, les jugades no arriben a bon fruit.\nD’aquí al final del partit 2 gols més per als locals per arrodonir al partit. En resum, mal partit dels nostres que ens demostrar que si abans del partit ja has guanyat, normalment al partit les coses no van bé. A seguir treballant per anar evolucionant.\nGran treball d’en Joan que cada partit es més líder al mig camp.\nPUIG-REIG 6 – C.F. SOLSONA 1\nEl partit de l’aleví a del passat dissabte era un partit per demostrar la millora de joc aconseguida en el partit davant el líder, i poder sumar algun punt. La millora de joc va estar visible durant tot el partit, llàstima que fallés l’entorn físic. Feia calor i el Solsona es presentava amb sols 8 jugadors davant els 4 canvis del Puig-reig. A part de tot això dos gols molt ràpids del Puig-reig ficaven les coses molt difícils per als nois solsonins. Andrei de tir creuat va escapçar distàncies però altra vegada i després d’un córner el Puig-reig va marcar el tercer.\nLa segona part i la tercera van ser de clar domini solsoní, però sense gens d’efectivitat. Ja en la quarta part els solsonins van sortir a donar-ho el tot per el tot, deixant més desprotegida la porteria de l’agustí i més espais a darrere, i així ho va aprofitar el Puig-reig. En una jugada de banda a prop de l’àrea de l’Agustín un gol i en dos contraatacs dos gols més. Tot i això el C. F. Solsona va seguir tocant la pilota, amb bon joc i fent bones triangulacions però sense punteria de cara a porteria. Van ser pocs jugadors però molt lluitadors.\nÀnims Arnau, el teu equip espera que et recuperis i tornis aviat!\nFC Pirinaica B 2 - 5 CF Solsona\nEls blaus van intentar fer un partit seriós en quant a circulació, recolzaments i altres conceptes treballats. Tot i això, el partit va començar malament degut a un gol dels locals que hagués pogut complicar el partit, no pas per qualitat futbolística, però si moralment parlant. L'empenta de Modes ens va ajudar molt a estirar l'equip endavant, l'elaboració continua costant més. Robles empatava el partit posant la pilota per sobre del porter, i un gol en pròpia porteria posava en el marcador el reflex del que es veia al camp. Després, tres gols de Modes, dos d'escapada i un després d'una bonica elaboració i una passada magnífica de J.M., posaven una distància insalvable al marcador.\nVan jugar: X. Rodríguez, G. Robles, M. Mujal, M. Bajona, J.M. Macías, M. Barcons i P. Serra.\nTambé: A. Camí, P. Barbens, Modes, A. García i G. Estany.\nJugador destacat: J.M. Macías.\nAVINYÓ “A” 6 - SOLSONA “B” 1\nAlineació: Pau, Guillem, Arnau T., Arnau C., Núria, Marc C., Arian. També: Hamza, Marc O., Brian.\nPartit molt competitiu, on es va plantar cara a un dels equips de la zona alta de la classificació! La primera part va ser de domini local on van portar el pes del partit. Es va finalitzar aquesta amb algunes ocasions per part dels visitants i millor col·locació que va permetre fer algun gol!\nA la segona part l’equip Solsoní va posar més orgull per aconseguir escurçar distàncies però aquest bon joc va propiciar que l’equip local es dediques a fer contraatacs molt perillosos. El gol va arribar de falta per l’esquadra per part d’Arian! Cal destacar el debut d’en Brian que va començar amb bon peu! Seguiu així nois! El treball té la seva recompensa!\nBon debut del Brian\nC.F. Solsona ‘B’ 3- Artés ‘B’ 5\nJugadors: Dani, Júnior, David, Alexis, Nil, Aaron, Àlex, Pol, Joel i Carles.\nEls solsonins no es van poden endur els tres punts davant d’un Artés força compacte i equilibrat.\nEn el primer quart, els blaus no van aprofitar les nombroses ocasions de gol i, per contra, els visitants en la primera acció es van avançar en el marcador. Tot i el gol encaixat, el Solsona es va sobreposar i l’Alexis va fer l’empat. Resultat 1 a 1.\nEn el segon quart, els visitants van continuar fent el seu joc i mostrant-se com un equip amb les idees clares. En una contra va arribar el segon gol de l’Artés. Resultat 1 a 2.\nJa en el tercer, els solsonins van encaixar el tercer gol i van reaccionar amb molta contundència pujant el 2 a 3 per mitjà d’una gran jugada materialitzada pel Joel. Resultat 2 a 3.\nEn el darrer quart, l’empenta dels locals va donar el seu fruit amb l’empat a 3, obra del Pol des de fora de l’àrea. Quan semblava que els locals culminarien una gran remuntada l’Artés va fulminar el partit amb dos gols que van caure com una gerra freda tant a jugadors com als assistents al matx.\nTot i el resultat, cal remarcar l’esforç i millora dels jugadors solsonins. Ànims i endavant!!\nCF SOLSONA 0-7 SANT GABRIEL “B”\nDERROTA CONTUNDENT QUE POSA FI A LA COMPETICIÓ OFICIAL\nLes jugadores del Solsona disputaven aquest dissabte el darrer partit de la competició regular. Aquesta vegada rebien a casa el líder de la categoria. Un equip amb un promig golejador per partit de 8 gols i amb només 5 encaixats en tot el campionat.\nLes solsonines sortien al camp amb ganes de posar problemes al Sant Gabriel i demostrar a la afició que va venir al municipal que són un equip lluitador i malgrat la clara superioritat de les visitants serien tractades com un equip més. El Sant Gabriel es va trobar unes locals molt sòlides en defensa, amb les línies molt juntes i sense concessions. A través d’aquest joc, tot i que el domini visitant era més que evident, el marcador es mantenia en taules fins a les acaballes de la primera part quan un petit descuit alhora de realitzar un refús, les del barcelonès enviaven la pilota al fons de la xarxa per posar el 0-1 al lluminari.\nDe moment s’estava veient un grandíssim partit, amb un treball i sacrifici enorme per part del Solsona i una insistència i paciència sense límits per part del Santga. Tot i això el desgast que suposa perseguir la pilota durant el 80% de les accions de joc , va passar factura a les locals que no podrien aguantar l’entramat defensiu a la segona part. El Sant Gabriel sortia apretant des del minut 45 i ràpidament aconseguirien el 0-2. A partir d’aquí la moral de les jugadores solsonines es va veure afectada i va caure una pluja de gols malgrat els intents de les solsonines per evitar-ho. Degut a la fatiga i a la falta de concentració en alguns casos el Solsona quedava desfigurat i a partir d’aquí les visitants van poder desplegar tot el seu potencial ficant fins a 7 gols al marcador.\nEn resum va ser una derrota contundent, merescuda, però a la vegada massa dura per un Solsona que va lluitar fins que no va poder més i que durant 40 minuts va aconseguir mantenir a ratlla un equip capaç de promitjar 8 gols per partit amb més de 160 durant tot el campionat. Per tant felicitar l’equip per la primera part, tant les jugadores que es trobaven en l’onze inicial com les que no ja que al cap i a la fi són totes les que juguen el partit sigui directament o indirectament.\nFelicitats per la temprada que s’ha fet i sobretot per la segona volta on s’ha aconseguit una ratxa de fins a 4 partits sense perdre amb 3 de guanyats i 1 empatat. Comença a madurar la cosa..... Ens veiem als torneig noies i AMUNT!!!


Guia de les oposicions 2005 - secundària\nTermini: del 23 d'abril al 12 de maig\nVeure convocatòria en pàgina de Conselleria - Codis especialitats - instància\nPlaces - sol·licituds - termini - drets d'examen - començament\nProva de coneixement de valencià i castellà\nPrimera Prova: Prova teòrica i pràctica Segona Prova: Programació Didàctica\nOcupació de llocs en règim d'interinitat\nANNEX III: Programació didàctica\nANNEX VI: Característiques de la Prova pràctica\nANNEX IX. Declaració de mèrits presentats\nInformacions útils sobre continguts oficials dels\nCicles d'Arts Plàstiques i Disseny, Ceràmica\nORDE de 14 d.abril de 2005, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual es convoquen procediments selectius d.ingrés, accessos i adquisició de noves especialitats en els cossos docents de professors d.Ensenyament Secundari, professors d.Escoles Oficials d.Idiomes, professors de Música i Arts Escèniques, professors d.Arts Plàstiques i Disseny i professors tècnics de Formació Professional. (veure)\nEl concurs-oposició està basat en el RD 334/2004 de 27 de febrer (BOE 28-02-2004) (veure)\nEs convoquen procediments selectius per a cobrir, en l’àmbit de gestió de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, 1.003 places del cos de professors d’Ensenyament Secundari, 46 places del cos de professors d’escoles oficials d’Idiomes, 37 places del cos de professors de Música i Arts Escèniques, 46 places del cos de professors d’Arts Plàstiques i Disseny i 160 places del cos de professors tècnics de Formació Professional\nInstància oficial que també podrà ser impresa per internet. l'Exemplar ha de ser original (joc de tres còpies) no poden ser fotocòpies. A més cal acompanyar:\na) Fotocòpia del DNI o passaport\nb) Annex IV degudament emplenat per aquells participants que no tinguen la nacionalitat espanyola.\nc) La declaració, referida en la base 14 (Ocupació de llocs en règim d’interinitat) per a no ser inclosos en les llistes d’aspirants per a ocupar llocs en règim d’interinitat\nd) Fotocòpia compulsada del títol al·legat per a l'exempció de l'examen de valencià. Declaració jurada d'acord amb el model inclòs com a annex XI.\nVint dies naturals comptats a partir de la publicació al DOGV\n28.18 € per al cos de professors d’Ensenyament Secundari, el d’EOI i el Cos de Conservatoris i 19,90 € per al cos de professors tècnics de Formació Professional. Estan exempts del pagament de la taxa els aspirants amb discapacitats igual o superior a 33% sempre que ho justifiquen documentalment, que ingressaran 3,36 €.\nLa realització de la primera prova es realitzarà a partir del dia 17 de juny de 2005, sense perjuí del previst al 7.1 sobre proves prèvies. Les proves de la fase d’oposició es podran realitzar el dies 18, 25, 27, 28, 29 i 30 de juny i 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 11, 12, 13, i 14 de juliol. Els aspirants s'hi han de presentar amb el D.N.I, passaport o permís de conducció on aparega la fotografia del titular.\nLes persones aspirants als procediments d’ingrés i accés hauran d’acreditar el coneixement, tant en expressió oral com escrita, dels dos idiomes oficials, mitjançant una prova de caràcter eliminatori.\nQuedaran exempts de la realització de la prova de coneixements dels dos idiomes oficials de la Comunitat Valenciana, els aspirants que acrediten estar en possessió d’algun dels títols, certificats o diplomes que es relacionen en l’annex X de la convocatòria, i també els aspirants que participen per l’especialitat de Llengua i Literatura Valenciana i Llengua Castellana i Literatura, respectivament de cada idioma oficial, i ho hauran d’indicar en l’espai reservat a dit efecte en l’imprés de sol·licitud.\nAixí mateix, estaran exempts de realitzar la prova de coneixements dels dos idiomes oficials de la Comunitat Valenciana els aspirants que van participar en els procediments selectius convocats de conformitat amb el Decret 62/2002, de 25 d’abril, del Govern Valencià, i obtingueren la qualificació d’apte, i ho hauran de consignar en l’apartat corresponent de la instància de participació.\nSuperada la primera prova de la fase d’oposició, es presentaran els mèrits ordenats en 3 blocs segons l'annex I i hi adjuntaran el model de declaració de mèrits de l’annex IX, que els serà facilitat en el seu moment pel tribunal.\na) Prova teòrica:\nDesenvolupament per escrit d’un tema elegit per l’aspirant entre dos extrets pel tribunal dels corresponents al temari de l’especialitat. Per al seu desenvolupament, els aspirants disposaran de dos hores.\nb) Prova pràctica:\nConsistirà en la realització d’una sèrie d’exercicis i en el seu plantejament els tribunals s’ajustaran a les característiques que s'estableixen en l’annex VI per a cadascuna de les especialitats.\nFinalitzada la prova, els tribunals procediran a la crida dels opositors perquè aquestos efectuen la lectura conjunta i pública dels exercicis realitzats. En aquelles especialitats en què la naturalesa de l’exercici pràctic impedesca la seua lectura, els opositors únicament llegiran la part teòrica.\nEls tribunals valoraran aquesta prova del procés selectiu de zero a deu punts, i distribuiran la puntuació en un 60 per cent per a la part pràctica de l’exercici i un 40 per cent per a la part teòrica. Per a la superació d’aquesta prova, l’opositor haurà d’aconseguir una puntuació mínima en cadascuna de les parts igual al 25 per cent de la puntuació assignada a cadascuna d’elles, i una puntuació total, resultat de sumar les puntuacions corresponents a les dos parts, igual o superior a cinc punts. No obstant això, no seran qualificats en aquesta prova els aspirants que no superen el 25 per cent en alguna de les dos parts de les que es compon aquesta.\nSegona Prova: Programació Didàctica\na) La programació didàctica farà referència al currículum vigent d’una àrea, assignatura o mòdul relacionats amb l’especialitat per la qual es participa, i en què s’haurà d’especificar els objectius, continguts, criteris d’avaluació i metodologia, i també a l’atenció de l’alumnat amb necessitats educatives específiques. Per als aspirants a ingrés al cos de professors d’Ensenyament Secundari, la programació podrà ser referida a l’etapa d’Ensenyament Secundari Obligatori, al Batxillerat o als cicles formatius de Formació Professional. L'esmentada programació haurà de lliurar-se al tribunal junt amb els mèrits, tal com estableix la base 7.2.2, i la seua elaboració s’ajustarà al que s’ha disposat per a cada cos en l’annex III, defensant-se davant d’aquest en el moment que siga convocat a l’efecte.\nb) L’elaboració davant el tribunal i la seua exposició oral d’una unitat didàctica podrà estar relacionada amb la programació presentada per l’aspirant o elaborada a partir del temari oficial de l’especialitat. En el primer cas, l’aspirant elegirà el contingut de la unitat didàctica d’entre tres extretes a l’atzar per ell mateix de la seua pròpia programació. En el segon cas, l’aspirant elegirà el contingut de la unitat didàctica d’un tema d’entre tres extrets a l’atzar per ell mateix del temari oficial de l’especialitat.\nEn l’elaboració de la unitat didàctica hauran de concretar-se els objectius d’aprenentatge que s’hi persegueixen, els seus continguts, les activitats d’ensenyament i aprenentatge que es plantejaran en l’aula i els seus procediments d’avaluació.\nL’aspirant disposarà d’una hora per a la preparació de la unitat didàctica, podent utilitzar el material que considere oportú. Per a la seua exposició, que serà pública, l’aspirant podrà utilitzar el material auxiliar que considere oportú, que ell haurà d’aportar, i també un guió que no excedirà d’un foli i que es lliurarà al tribunal a l'acabament d’aquella.\nL’aspirant disposarà d’un màxim d’una hora i 30 minuts per a la defensa oral de la programació, l’exposició de la unitat didàctica i el posterior debat amb el tribunal. L’aspirant iniciarà la seua exposició amb la defensa de la programació didàctica presentada, que no podrà excedir de 30 minuts, i a continuació realitzarà l’exposició de la unitat didàctica. La durada del debat no podrà excedir de 15 minuts.\nValoració: Els tribunals valoraran esta prova globalment de zero a deu punts, i és necessari per a superar-la obtindre una puntuació igual o superior a cinc punts.\nSuperat el procés selectiu, s'ordenen segons la puntuació global assignada (2/3 fase d'oposició i 1/3 fase de concurs) i es dona la plaça que correspon a un número d'ordre igual o inferior al nombre de places convocades.\nPer a cadascuna de les especialitats objecte d’esta convocatòria, les llistes d’aspirants per a ocupar llocs en règim d’interinitat estaran formades pels participants en el procediment selectiu que, no havent resultat seleccionats, hagen obtingut, almenys, cinc punts en un dels exercicis de la fase d’oposició.\nCos de professors d’Ensenyament Secundari i professors tècnics de Formació Professional\na) La programació didàctica es correspondrà amb les característiques següents:\nEn les especialitats de Filosofia, Grec, Llatí, Llengua Castellana i Literatura, Geografia i Història, Matemàtiques, Física i Química, Biologia i Geologia, Dibuix, Francés, Anglés, Música, Educació Física, Tecnologia i Llengua i Literatura Valenciana la programació estarà referida al desenvolupament del currículum d’una especialitat per a un any acadèmic en relació a un curs d’Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat o cicles formatius de Formació Professional elegit pel candidat i haurà d’organitzar-se en un mínim de 15 unitats didàctiques, que hauran d’estar numerades.\nLa programació didàctica en les especialitats de Francés, Anglés, Llengua i Literatura Valenciana i Llengua Castellana i Literatura haurà de redactar-se en l’idioma corresponent.\nEn les especialitats referides a la formació professional específica, la programació haurà de versar sobre el desenvolupament del currículum en un mòdul de Formació Professional i haurà d’organitzar-se en un mínim de 15 unitats didàctiques, que hauran d’estar numerades.\nb) Les programacions didàctiques hauran de contindre com a mínim els apartats següents:\n- Metodologia: orientacions didàctiques.\n- Criteris d’avaluació.\n- Recursos materials.\nLa programació didàctica tindrà, sense incloure annexos, una extensió màxima de 60 folis, format DIN A4, escrits a una sola cara i doble espai, amb una lletra tipus Arial o semblant de 12 punts de grandària.\nLa programació estarà referida al desenvolupament del currículum d’una especialitat i haurà d’organitzar-se com a mínim en 6 unitats del cicle elemental, 6 unitats del cicle superior i 3 unitats de continguts progressius entre ambdós cicles, que hauran d’estar numerades.\nLa programació didàctica haurà de redactar-se en l’idioma corresponent.\n- Introducció al tema corresponent.\n- Temps aproximat de desenvolupament.\n- Cicle o curs al qual va dirigit essencialment. Perfil de l’alumnat. Valoració inicial del grup d’alumnat.\n- Contingut lingüístic.\n- Tòpic: vocabulari.\n- Activitats organitzades per destreses per a desenvolupar en l’aula.\n- Objectius comunicatius: generals i específics.\n- Procediments i mètodes de treball.\n- Aptituds de l’alumnat.\n- Mesures i activitats per a l’avaluació.\n- Altres activitats per a desenvolupar fora de l’aula.\na) La programació didàctica es correspondrà amb el grau mitjà de Música o de Dansa de l’especialitat per la qual s’hi participa. En la dita programació s’especificaran els objectius, continguts, criteris d’avaluació i metodologia i haurà d’organitzar-se en un mínim de 15 unitats didàctiques, que hauran d’estar numerades.\nb) Els elements que es tindran en compte per a l’elaboració de la unitat didàctica, seran els següents:\n- Referència al curs o cursos que es programa.\n- Objectius generals i específics que es pretenen aconseguir.\n- Seqüenciació de continguts.\n- Adequació del procés d’ensenyament-aprenentatge a les aptituds de l’alumne.\n- Procediments d’avaluació.\n- Activitats a desenvolupar fora de l’aula, necessàries per a la superació dels objectius programats.\na) La programació didàctica en les especialitats de Disseny d’Interiors; Disseny Gràfic; Fotografia; Materials i Tecnologia: Ceràmica i Vidre; Materials i Tecnologia: Disseny; Mitjans Audiovisuals; Mitjans Informàtics, i Organització Industrial i Legislació hauran de versar sobre el desenvolupament del currículum d’una especialitat, els seus continguts terminals distribuïts per cursos per a un any, i haurà d’organitzar-se per a estudis superiors de disseny en 7 unitats didàctiques i per als cicles formatius de formació específica en 8 unitats didàctiques, que hauran d’estar numerades.\n- Cicle o curs a què va dirigit essencialment. Perfil de l’alumne.\n- Activitats per a desenvolupar fora de l’aula.\nLa programació didàctica tindrà, sense incloure annexos, una extensió màxima de 60 folis, format A4, escrits a una sola cara i doble espai, amb una lletra tipus Arial o semblant grandària de 12 punts.\nL’exercici pràctic constarà de tres parts:\nAnàlisi historico-semàntica d’un terme filosòfic.\nComentari d’un text filosòfic.\nResolució d’un problema ètic o lògic.\nLa qualificació serà la mitjana aritmètica dels tres exercicis.\nPer a la realització d’aquesta prova, els opositors disposaran d’un temps de quatre hores.\nL’exercici pràctic constarà de tres exercicis de traducció:\nUn text en prosa per a traduir-lo sense diccionari.\nUn text en prosa per a traduir-lo amb diccionari i comentari sintacticoestilístic, sociocultural o històric, segons les característiques de l’autor.\nUn text en vers per a traduir-lo amb diccionari i comentari foneticomorfològic i mètric.\nEls texts proposats hauran de ser dels autors que figuren en el qüestionari que regix per al concurs oposició.\nLa nota serà la mitjana aritmètica dels tres exercicis realitzats.\nPer a la realització d’esta prova, els opositors disposaran d’un temps de quatre hores.\nL’exercici pràctic constarà de dos parts:\nComentari filològic i literari d’un text anterior al segle XVIII.\nAnàlisi d’un text contemporani en els diferents nivells (pragmàtic, semàntic, morfosintàctic i fonològic), en funció de la importància d’estos per al significat global del text.\nValoració de cada exercici: 50 per cent de la prova.\nPer a la realització d’esta prova, els opositors disposaran d’un temps màxim de quatre hores.\nInterpretació i comentari d’un mapa geogràfic, d’una gràfica o una estadística que supose el maneig de diverses variables espacials i/o temporals.\nInterpretació i comentari d’un text històric o historiogràfic. No interessa el reconeixement sinó la seua situació en l’entorn d’una època i d’una societat determinades.\nAnàlisi i comentari d’un diapositiva o imatge en color d’entre tres que s’han d’identificar. Cadascuna d’estes correspondrà a un dels àmbits artístics tradicionals: arquitectura, escultura i pintura.\nL’exercici pràctic constarà de la resolució i estratègies de resolució de qüestions i problemes proposats pel tribunal relatius als conceptes, procediments i aplicacions dels continguts que figuren en el temari A que regix per al concurs oposició.\nLa qualificació serà la mitjana aritmètica de les qüestions i problemes proposats.\nIdentificació visual d’espècies animals i vegetals mediterranis i de minerals i roques. (Un 20% de la qualificació total).\nAnàlisi i interpretació de mapes o talls geològics. Identificació de la influència dels factors climàtics, tectònics i litològics en la gènesi d’un paisatge (mitjançant fotografies o diapositives) i/o anàlisi i interpretació d’imatges citològiques (mitjançant fotografies, diapositives o preparacions microscòpiques). (Un 30% de la qualificació total).\nResolució de problemes oberts en els quals es plantejaran qüestions sobre l’aplicació de conceptes, lleis i teories científiques i la utilització de procediments de treball científic. Dites qüestions podran exigir el disseny d’una experiència, realitzable amb els recursos habituals d’un centre docent, destinada a posar a prova una hipòtesi prèviament plantejada pel tribunal. (Un 50% de la qualificació total).\nResolució de tres exercici de diferents sistemes de representació.\nRealització d’una composició plana d’expressió plàstica o color sobre suport de paper, en relació amb la impartició del currículum de les matèries assignades a l’especialitat en l’Educació Secundària.\nEls aspirants hauran de dur els instruments de dibuix i mesura que consideren adequats, i hauran de tindre en compte que el procediment pictòric de la composició podrà ser llapis, ceres, tintes o qualsevol altre, exclosos els aglutinants líquids o viscosos (pintura a l’aigua, a l’oli, etc.).\nLa qualificació serà la mitjana aritmètica de les dos parts de la prova.\nPer a la realització d’esta prova, els opositors disposaran d’un temps superior a quatre hores.\nTraducció al francés sense diccionari d’un text d’una extensió aproximada de 300 a 400 paraules.\nResposta en francés a qüestions concordes amb els procediments de l’àrea sobre aspectes gramaticals, lèxics i d’anàlisi del discurs, a partir d’un text d’un autor rellevant.\nValoració de cada exercici: 50% de la prova.\nTraducció a l’anglés sense diccionari d’un text d’una extensió aproximada de 300 a 400 paraules.\nResposta en anglés a qüestions concordes amb els procediments de l’àrea sobre aspectes gramaticals, lèxics i d’anàlisi del discurs, a partir d’un text d’un autor rellevant.\nAudició i anàlisi d’una peça musical (melòdica, agogicodinàmica, tímbrica, harmònicocontrapuntística, formal i estilística) i la seua aplicació pedagògica. L’obra serà proposada pel tribunal.\nComentari, anàlisi i solfeig a primera vista d’un fragment musical que tinga entre 16 i 24 compassos, proposat pel tribunal.\nInterpretació d’una obra musical (o d’un fragment d’una obra, segons la seua extensió), elegida pel tribunal entre cinc proposades per l’opositor en l’acte de la presentació, amb l’instrument que hi aporte o bé al piano. En el cas dels opositors que trien cant, interpretaran l’obra a capella o acompanyant-se a sí mateix d’instrument. Es valorarà el nivell de dificultat de la partitura, de la tècnica de l’instrument i de la qualitat de la interpretació.\nLa puntuació serà la mitjana aritmètica dels tres exercicis.\nPer a la realització d’esta prova, els opositors disposaran d’un temps mínim de quatre hores.\nL’exercici pràctic constarà de tres exercicis:\nDisseny i explicació d’una sessió de treball o demostració pràctica d’escalfament o similar.\nPreparació i exposició de dos modalitats esportives elegides per l’opositor d’entre una llista elaborada i proposada pel tribunal, que haurà d’incloure l’execució pràctica de les tècniques bàsiques o exercicis específics de dites modalitats esportives.\nA partir d’un motiu musical, elegit a l’atzar pel tribunal, elaboració d’un muntatge d’expressió corporal i representació d’este.\nPer a la realització d’esta prova, els opositors disposaran d’un temps màxim de quatre hores, reservant almenys 30 minuts per a la preparació i exposició de la tercera part.\nL’exercici pràctic constarà de:\nResolució de problemes i/o exercicis d’aplicació en relació amb la part A del temari. El tribunal decidirà sobre l’execució d’exercicis en l’aula-taller o en l’aula d’informàtica.\nExplotació didàctica d’un projecte (com a resposta a un problema) o de l’anàlisi d’un objecte o sistema tècnic plantejat pel tribunal. El seu desenrotllament haurà de contindre, entre altres aspectes, els objectius didàctics que es pretenen, els continguts que van a estudiar-se, el mètode de treball i les activitats d’aula en què es desenrotllen i la forma d’avaluar l’aprenentatge dels alumnes.\nPer a la realització d’esta prova, els opositors disposaran, almenys, d’un temps de quatre hores.\nResolució de qüestions i exercicis en relació amb el temari vigent.\nResolució d’un cas pràctic, entre tres proposats pel tribunal, que pose en relació les qüestions específiques que constituïxen la part A del temari, analitzant les seues causes i determinant les possibles solucions alternatives.\nEl tribunal valorarà el procés seguit fins a adoptar la solució, les fonts d’informació utilitzades i el domini dels procediments, tècniques i legislació aplicables al supòsit.\nLa resolució del cas pràctic tindrà una valoració del 60% del total de la prova.\nLa durada màxima de la prova serà de quatre hores.\nPlanificació i organització d’una actuació de control de qualitat en un procés industrial, aplicant tècniques de control i analitzant els resultats obtinguts sobre la qualitat d’un producte.\nElaboració d’un projecte per a fabricació mecànica, a partir de les especificacions tècniques i/o el pla d’un subconjunt adequat per a ser produït en gran sèrie i format per dos tipus de peces, de les quals una és comercial i l’altre tipus de peça s’obté per mecanitzat seguint un procés de fabricació conegut.\nProgramació de la producció en fabricació mecànica amb la finalitat de planificar una producció de fabricació mecànica, aplicant tècniques de control i veient millores amb la finalitat d’augmentar la qualitat del producte.\nEl tribunal donarà a conéixer oportunament als opositors els mitjans tècnics i la documentació que requerix la prova pràctica.\nEl tribunal valorarà, a més del resultat correcte, si els opositors posseïxen les capacitats de tipus instrumental necessàries i tindrà en compte el procediment seguit per l’opositor en la realització de les proves pràctiques.\nLa resolució de l’elaboració del projecte tindrà una valoració del 60% del total de la prova.\nLa durada màxima de la prova serà de cinc hores.\nAnàlisi funcional i elèctrica de circuits i aplicacions electròniques de caràcter general.\nDiagnòstic i localització d’avaries en circuits i aplicacions electròniques de caràcter general i/o en sistemes informàtics i telemàtics.\nDisseny i muntatge de maquetes de circuits electrònics, utilitzant les ferramentes informàtiques necessàries.\nElaboració de programes per al control de dispositius microprogramables en llenguatges de baix nivell i alt nivell i de programes informàtics d’aplicació general.\nRealització de posada al punt d’una xàrcia local d’ordinadors, i la seua configuració física, d’acord amb el tipus d’aplicacions que s’hagen d’implantar.\nEl tribunal oportunament informarà els opositors dels mitjans tècnics i la documentació necessària per al desenrotllament de la pràctica.\nLa nota final serà la mitjana aritmètica de les obtingudes en els supòsits proposats.\nMesurament i comprovació de paràmetres habitualment utilitzats en els processos de manteniment de vehicles.\nRealització d’operacions de muntatge i desmuntatge habituals en el manteniment de vehicles autopropulsats.\nEl tribunal decidirà la conveniència de realitzar una prova pràctica que integre les realitzacions anteriors, o bé, comprovar les capacitats de l’opositor mitjançant proves independents.\nEl tribunal valorarà el procediment seguit per l’opositor en la realització de la prova pràctica sobre els resultats obtinguts.\nAssessoria i Processos d’Imatge Personal\nResolució de problemes i exercicis o supòsits pràctics en relació amb la part A del temari.\nExecució, o simulació d’execució, de procediments o fases de procediments relacionats amb el temari. En esta part de la prova, l’opositor posarà de manifest la seua competència en l’aplicació de les tècniques i en el maneig dels mitjans necessaris.\nEn l’avaluació, el tribunal tindrà en compte tant el resultat final dels problemes, exercicis o supòsits pràctics, i de l’execució de procediments, com també el modus operandi. Així mateix, es tindrà en compte el compliment durant tot el procés de les condicions òptimes de seguretat i d’higiene.\nPer a l’execució dels procediments, el tribunal decidirà sobre la necessitat que l’opositor haja de comptar amb una persona que siga subjecte passiu dels procediments que s’hi han d’aplicar.\nLa resolució del supòsit d’execució o simulació d’execució tindrà una valoració del 70% del total de la prova.\nLa durada total de la prova serà de quatre hores.\nEl tribunal elegirà dos o més proves entre les següents:\nEstudi de diverses solucions alternatives a un problema constructiu donat.\nCàlcul i dimensionament d’elements d’obra, com per exemple, donades unes determinades càrregues, dimensionar una cimentació superficial.\nDesenrotllament complet d’un detall constructiu determinat.\nMesurament i valoració d’un projecte de construcció i edificació.\nEl tribunal valorarà el procés seguit fins a adoptar la solució, les fonts d’informació utilitzades i el domini dels procediments, càlculs i normes tècniques aplicables al supòsit.\nA partir del plantejament de distints supòsits pràctics relacionats amb el temari vigent, l’opositor ha de realitzar: definició d’objectius, selecció de recursos humans i materials, identificació d’estratègies d’intervenció, seqüència d’activitats i establiment de criteris d’avaluació.\nEl tribunal valorarà la solució proposada als problemes plantejats en el supòsit pràctic i les pautes adoptades per a arribar a la seua obtenció.\nRealització d’un supòsit pràctic d’administració d’un establiment del sector d’hoteleria o d’un pla de màrqueting turístic.\nA partir d’un supòsit pràctic d’elaboracions culinàries, descriure les tècniques més significatives, les fases del procés d’elaboració i de servici més importants i els resultats que s’hi han d’obtindre.\nEl tribunal valorarà el domini de l’aplicació de sistemes, normes, mètodes, tècniques i procediments específics.\nLa resolució del supòsit pràctic d’administració tindrà una valoració del 60% del total de la prova.\nResolució d’un cas pràctic, proposat pel tribunal, que pose en relació diferents qüestions específiques que constituïxen el temari de la part A.\nEl seu desenvolupament haurà de contindre, entre altres aspectes, tècniques i estils; tècniques aplicades; organització dels recursos humans, tècnics i materials; procediments adequats als requeriments; aplicació de normes d’ús i manteniment preventiu i de qualitat.\nDisseny d’aplicacions informàtiques que complisquen certs requisits donats sobre estructures de dades, descripció de programes, interfícies d’E/E, comportament i procediments d’ús.\nDesenrotllament, manteniment i verificació de programes en llenguatges estructurats.\nUtilització de llenguatges i utilitats de sistemes gestors de base de dades relacionals per a la definició, manipulació o administració de dades.\nManeig d’utilitats per a verificar o configurar sistemes informàtics.\nManeig de funcions primitives del programari de base. Implementació de procediments per a la configuració o explotació del sistema.\nL’exercici pràctic constarà de dos exercicis:\nAnàlisi d’un text contemporani en els diferents nivells (pragmàtic, semàntic, morfosintàctic i fonològic), en funció de la importància dels mateixos per al significat global del text.\nLa qualificació serà la mitjana aritmètica d’estos dos exercicis.\nLa durada màxima serà de quatre hores.\nResolució de problemes d’anàlisi química o instrumental i interpretació de gràfiques.\nInstrumentació i/o interpretació d’un diagrama de fluxos o d’una operació d’un procés industrial.\nA partir d’una mostra subministrada, realització d’una prova experimental en què es puga calcular: algun paràmetre físic, algun paràmetre per anàlisi instrumental i algun paràmetre microbiològic. L’opositor realitzarà la presentació de l’esquema del procés seguit, càlculs i anàlisi de resultats utilitzant suport estadístic i informàtic.\nEl tribunal per a la realització de la prova experimental posarà a disposició dels opositors instruccions de maneig dels instruments i documentació o bibliografia apropiada.\nEl tribunal valorarà, a més de l’obtenció d’un resultat correcte, el procediment seguit en l’anàlisi, el maneig correcte i acurat de tots els instruments del laboratori, la justificació dels resultats obtinguts i la utilització de ferramentes informàtiques.\n- Desenvolupament de diferents apartats del projecte d’una instal·lació típica d’edifici i/o de procés (com per exemple: diagrames de principi dels diferents sistemes, càlculs de les xarxes, selecció d’equips, plans generals i de detall en suport paper o CAD, planificació de muntatges, pla de manteniment, etc.), a partir de condicions establides.\n- Realització d’un conjunt d’intervencions sobre un sistema, equips o màquines d’una instal·lació d’edifici o de procés, real o simulada, relacionades amb la seua regulació i posada al punt, diagnòstic d’avaries i d’estat, i el manteniment i reparació.\nEl tribunal tindrà en compte el procediment emprat en la definició, configuració i desenvolupament dels projectes de muntatge i plans de manteniment d’instal·lacions i en les intervencions realitzades sobre les mateixes, així com el resultat final obtingut.\nEl tribunal triarà dos o més proves entre les següents:\n- Resolució de problemes i exercicis o supòsits pràctics en relació amb la part A del temari.\n- Resolució i estratègies de resolució d’un cas pràctic, que pose en relació diferents conceptes, procediments i aplicacions de continguts que constituïxen la part A del temari.\nEn esta part de la prova, l’opositor posarà de manifest la seua competència en l’aplicació de les tècniques i en el maneig dels mitjans necessaris per a això.\nEn l’avaluació, el tribunal tindrà en compte tant el resultat final dels exercicis o supòsits pràctics, com el procediment emprat.\nEl tribunal, oportunament, informarà els opositors dels mitjans tècnics i la documentació necessària per al desenvolupament de la pràctica.\nProcessos de Diagnòstic Clínic i Procediments Ortoprotètics\nDesenrotllament de diferents apartats del projecte d’una instal·lació típica d’edifici i/o de procés (com per exemple: diagrames de principi dels diferents sistemes, càlculs de les xàrcies, selecció d’equips, plànols generals i de detall en suport paper o CAD, planificació de muntatges, pla de manteniment, etc.), a partir de condicions establides.\nRealització d’un conjunt d’intervencions sobre un sistema, equips o màquines d’una instal·lació d’edifici o de procés, real o simulada, relacionades amb la seua regulació i posada al punt, diagnòstic d’avaries i d’estat, i el manteniment i reparació.\nEl tribunal tindrà en compte el procediment emprat en la definició, configuració i desenrotllament dels projectes de muntatge i plans de manteniment d’instal·lacions i en les intervencions realitzades sobre estes, i també el resultat final obtingut.\nMuntatge, connexió i posada al punt d’una instal·lació elèctrica domèstica i/o industrial.\nRealització del muntatge d’automatismes simples amb tecnologies pneumàtica i electropneumàtica i/o hidràulica i electrohidràulica.\nRealització i posada en marxa d’un automatisme simple, governat per un autòmat programable, elaborant el programa de control adequat.\nDiagnòstic i localització d’avaries en instal·lacions amb l’equip de mesura adequat, i restablir-ne el funcionament.\nAlemany, Francés, Anglés i Italià\n1. Traducció inversa.\n2. Traducció directa.\n3. Anàlisi d’un text contemporani (màxim 25 línies) en els diferents nivells (pragmàtic, semàntic, morfosintàctic i fonològic), en funció de la seua importància per al significat global del text.\nLa valoració serà del 40 per cent per a la traducció inversa i del 30 per cent per a cadascuna de les restants parts.\n1. Comentari lingüístic d’un text literari contemporani en els seus diferents aspectes (pragmàtics, semàntics, morfosintàctics i foneticofonològics), en funció de la seua importància per al significat global del text. La durada màxima serà de dos hores. Valor: 40 per cent de l’exercici pràctic.\n2. Comentari dirigit d’un text d’actualitat amb qüestions plantejades pel tribunal sobre qualsevol aspecte del temari oficial d’espanyol per a estrangers (fins a un màxim de 10 qüestions). La durada màxima serà de dos hores. Valor: 60 per cent de l’exercici pràctic.\nLa durada total d’este exercici pràctic (incloent-hi ambdós proves) no excedirà de les quatre hores.\nContrabaix, Violí, Tuba i Viola\nAnàlisi per escrit, estructural, tècnica i estètica d’una obra o fragment proposats pel tribunal. L’aspirant disposarà d’un màxim de quatre hores per al desenrotllament d’este exercici.\nAnàlisi per escrit, tècnica i didàctica, d’una obra o fragment escrits per a l’instrument i propis del grau mitjà, proposats pel tribunal. Amb independència d’altres aspectes que estime procedents, l’opositor haurà d’assenyalar tots aquells elements que considere necessari tindre en compte per a treballar la dita obra amb un alumne (digitació, fraseig, dinàmica, tipus d’atac, etc.). L’opositor haurà d’indicar els objectius i continguts del currículum a què cal referir l’obra o fragment que se li propose, el curs en què podria incloure’s, propostes metodològiques sobre el seu ensenyament, criteris i elements per a la seua avaluació i mínims exigibles a l’alumne en la seua realització. Per al desenrotllament d’este exercici l’opositor disposarà de dos hores.\nInterpretació, durant un mínim de 30 minuts i un màxim de 40, de dos obres de períodes diferents elegides pel tribunal d’una llista presentada per l’opositor que incloga obres completes, almenys, de quatre estils i autors diferents. Les obres hauran d’estar publicades. El tribunal podrà indicar que s’interpreten únicament moviments concrets d’una o de les dos obres, quan la durada conjunta d’estes obres excedisca el límit de temps assenyalat. És responsabilitat dels opositors aportar l’acompanyament que necessiten.\nEl tribunal valorarà l’exercici c) amb el 60%, i amb el 40% els exercicis a) i b).\nLa prova consta de quatre exercicis:\nInterpretació, durant un mínim de 30 minuts i un màxim de 40, de no menys de dos obres elegides pel tribunal d’una llista presentada per l’opositor que incloga obres (completes), almenys, de quatre estils i autors diferents. Les obres hauran d’estar publicades. El tribunal podrà indicar que s’interpreten únicament moviments concrets d’una o de les dos obres, quan la durada conjunta d’estes excedisca el límit de temps assenyalat.\nRepentització d’un acompanyament per a una obra instrumental o de cant que seran proporcionats pel tribunal. L’opositor disposarà de mitja hora per a preparar l’exercici.\nRealització a quatre veus reals d’un baix triple proposat pel tribunal.\nHarmonització per a piano d’una melodia instrumental proposada pel tribunal.\nCompondre un treball per a quartet d’arc l’arrancada del qual serà proposada pel tribunal, usant preferentment procediments contrapuntístics.\nComposició d’un primer temps de sonada clàssica per a piano sobre un tema proposat pel tribunal.\nOrquestrar un fragment d’una obra de piano per a un grup instrumental que determine el tribunal.\nAnàlisi harmònica estructural, tècnica i estètica, per escrit, d’una obra o temps proposats pel tribunal.\nEl tribunal assenyalarà el temps màxim per a la realització de cada exercici.\nLa qualificació final serà la mitjana aritmètica de cadascun dels exercicis.\n1-Anàlisi estructural, tècnica i estètica, per escrit, d’una obra coral proposada pel tribunal. L’aspirant disposarà d’un màxim de quatre hores per al desenvolupament d’este exercici.\n2-A partir d’una melodia amb text proposada pel tribunal, els aspirants elaboraran la partitura per a dos tipus diferents d’agrupacions vocals. Este exercici es realitzarà en clausura durant un temps màxim de dotze hores.\nImpartirà una classe de dansa espanyola d’un nivell mitjà-avançat, acompanyada al piano, i la part de flamenc a la guitarra, que podrà aportar l’opositor, a alumnes que es posaran a la seua disposició.\nLa classe permetrà comprovar la pràctica docent de l’opositor, i també el coneixement de la matèria que impartirà, (folklore, escola bolera, flamenca o dansa estilitzada) l’ús de la música en els exercicis que presente i la seua capacitat per a transmetre els seus coneixements als alumnes.\nImpartició d’una classe de dansa clàssica d’un nivell mitjà-avançat acompanyada al piano, que podrà aportar l’opositor, a alumnes que es posaran a la seua disposició.\nLa classe permetrà comprovar la pràctica docent de l’opositor, i també el coneixement de la matèria que impartirà, l’ús de la música en els exercicis que presente i la seua capacitat per a transmetre els coneixements als alumnes.\nImpartirà una classe de dansa contemporània, d’un nivell mitjà avançat, acompanyada al piano, que podrà aporta l’opositor, amb els exercicis característics de cada un d’estos estils, a alumnes que es posaran a la seua disposició.\nLa classe permetrà comprovar la pràctica docent de l’opositor, i també el coneixement de la matèria que impartirà, l’ús de la música en els exercicis que presente i la seua capacitat per a transmetre els seus coneixements de dansa contemporània als alumnes.\nEls estils característics de la dansa contemporània a tindre en compte són: Merce Cuninham, José Limón o Marta Graham.\nEl tribunal elegirà dos o més exercicis entre els següents:\nMuntatge de canonades: realització, davall mesures, d’un entramat de tubs que comprenga corbats, derivacions, eixamplaments, unions soldades i unions esbocades, muntant en un dels trams una vàlvula obús per a presa de pressió.\nEn una instal·lació frigorífica: substitució d’un element, recuperació del gas refrigerant, inspecció de les vàlvules del compressor i regulació de termòstats i pressòstats. Càlcul i dimensió d’un condensador o un evaporador.\nEn una instal·lació de calor: regulació del cremador i anàlisi de combustió, regulació i ajust d’un grup de pressió de combustible.\nEn instal·lacions frigorífiques de calor o de condicionament d’aire: realització de balanços tèrmics d’instal·lacions i anàlisis de rendiments, realització de la regulació de la instal·lació, disseny i mecanització dels elements d’un quadre elèctric.\nDavant un esquema o pla d’una instal·lació frigorífica: selecció dels diàmetres de canonades i càlcul de les caigudes de pressió en cada tram.\nLocalització d’avaries: trucatge de la instal·lació per a aconseguir els símptomes de l’avaria que s’ha de localitzar, identificació dels símptomes de l’avaria, explicació de les possibles causes, realització d’un pla d’intervenció per a la reparació i posada en marxa de la instal·lació.\nUna vegada finalitzada la prova, l’opositor realitzarà la justificació del treball des del punt de vista tècnic i didàctic.\nEl tribunal donarà a conéixer oportunament als opositors els mitjans tècnics i la documentació necessària per al desenrotllament de la prova pràctica.\nEl tribunal valorarà, a més del resultat correcte, si l’opositor posseïx les capacitats de tipus instrumental necessàries i tindrà en compte el procediment seguit en la realització de les pràctiques.\nEl tribunal elegirà dos o més pràctiques entre les següents:\nConfiguració i càlcul d’instal·lacions electrotècniques, documentant-ne el procés.\nConstrucció, a partir dels plànols del projecte, d’instal·lacions electrotècniques.\nDiagnòstic i localització d’avaries en instal·lacions electrotècniques i en sistemes de regulació de motors de corrent continu i corrent altern, identificació dels símptomes, explicació de les possibles causes, realització d’un pla d’intervenció per a la reparació i posada en marxa de la instal·lació.\nManteniment de màquines rotatives i construcció de màquines estàtiques.\nProgramació d’autòmats programables.\nInstal·lació d’entorns microinformàtics amb els seus perifèrics bàsics.\nOperació del sistema operatiu i programes d’un equip informàtic.\nUna vegada finalitzada la prova, cal que l’opositor realitze la justificació del treball des del punt de vista tècnic i didàctic.\nEl tribunal ha de donar a conéixer oportunament als opositors els mitjans tècnics i la documentació necessària per al desenrotllament de la pràctica.\nEl tribunal ha de valorar, a més del resultat correcte, si l’opositor posseïx les capacitats de tipus instrumental necessàries i ha de tindre en compte el procediment seguit en la realització de pràctiques.\nSelecció i interpretació de documentació tècnica relacionada amb la constitució i el funcionament dels productes, elements, conjunts o sistemes implicats.\nMesura i comprovació de paràmetres i el seu contrast amb els valors determinats pel fabricant.\nRealització d’operacions de desmuntatge i/o muntatge d’elements o conjunts pertanyents al vehicle.\nPosada al punt i ajust de sistemes de vehicle.\nDetecció i reparació d’avaries o desperfectes provocats en el vehicle.\nResolució per escrit de problemes de caràcter científic/tecnològic relacionats amb el temari.\nEl tribunal donarà a conéixer oportunament als opositors els mitjans tècnics per al desenrotllament de la pràctica.\nEl tribunal valorarà, a més del resultat correcte, si l’opositor posseïx les capacitats de tipus instrumental necessàries i tindrà en compte el procediment seguit i el temps emprat en la realització de les pràctiques.\nMecanitzat en torn i fresadora de les parts que componguen un conjunt a partir d’un plànol, en el qual s’especifiquen les característiques necessàries per a la seua fabricació.\nRealització del programa de control numèric (CNC) a partir d’un plànol de fabricació d’una peça per a mecanitzar en torn o fresadora.\nRealització del muntatge dels distints elements necessaris perquè es produïsca una seqüència de moviments produïts per uns actuadors pneumàtics o hidràulics partint de la seua descripció.\nEl tribunal donarà a conéixer oportunament als opositors els mitjans tècnics i la documentació necessària per al desenrotllament de la pràctica.\nRealització del pla de producció de cultius d’una finca.\nOrganització del parc agrícola d’una explotació agrària.\nCàlcul de la càrrega ramadera d’una explotació i definició de les races que s’han d’explotar.\nPlanificació de la implantació i conservació d’un jardí d’una zona periurbana.\nEl Tribunal triarà dos o més pràctiques entre les següents:\n- Recollits històrics amb col·locació d’adorns i postissos.\n- Canvis de forma del cabell temporals i permanents.\n- Pentinats, acabats i recollits.\n- Realització de manicura i ungles de fantasia.\n- Tractaments de mans (hidratació, nutrició, exfoliació).\n- Aplicació de pròtesi d’ungles (porcellana, fibra de vidre, gel).\n- Realització de maquillatge.\nEl Tribunal donarà a conéixer oportunament als opositors els mitjans tècnics per al desenvolupament de la pràctica.\nProcediments Diagnòstic Clínic i Ortoprotètic\nResolució i estratègies de resolució d’un cas pràctic, proposat pel tribunal, que pose en relació diferents conceptes, procediments i aplicacions de continguts que constituïxen el temari referents a la comunicació, informació, gestió administrativa de compravenda, gestió administrativa de persona, comptabilitat general i tresoreria i aplicacions informàtiques.\nEl desenrotllament haurà de contindre els aspectes didàctics que es pretenen, els continguts i el mètode de treball.\nEl tribunal valorarà el procediment emprat, i també el resultat final obtingut.\nProducció d’Arts Gràfiques\nEl Tribunal plantejarà dos o més pràctiques entre les següents:\n- Elaboració d’una forma impresa, realitzant unes primeres proves d’ajust.\n- Configuració d’una pàgina a partir d’un original fotogràfic i uns texts, amb pautes o sense de maquetació.\n- Resolució de casos d’integració de text-imatge.\n- Identificació del procés de producció utilitzat en la realització d’un producte imprés.\n- Valoració econòmica de projectes de producció gràfica, tenint en compte el material i l’equip humà que es va a utilitzar.\n- Comprovació de la qualitat dels productes gràfics fent mesuraments i resolent desviacions de la norma.\n- Elaboració d’un producte de postimpressió.\n- Establiment de criteris de recepció de materials i d’ubicació en un xicotet magatzem, tenint en compte condicions d’humitat relativa i temperatura.\nEl Tribunal donarà a conéixer oportunament els opositors els mitjans tècnics i la documentació necessària per al desenvolupament de la pràctica.\nServicis a la Comunitat\n- Interpretació d’informació continguda en documentació tècnica relativa a equips i les seues característiques. Configuració de components maquinari. Elecció de components per la seua compatibilitat.\n- Maneig i interpretació d’informació continguda en la documentació d’aplicacions i entorns de desenvolupament.\n- Instal·lació, configuració, maneig de funcions i gestió de recursos en un sistema operatiu monousuari.\n- Instal·lació, configuració, administració i explotació d’un sistema operatiu multiusuari.\n- Instal·lació, configuració, administració i explotació d’un sistema de xarxa d’àrea local.\n- Desenvolupament, manteniment i verificació de programes en llenguatges amb programació estructurada. Gestió d’estructures de dades internes. Fitxers. Bases de dades relacionals.\n- Disseny i realització d’interfícies d’usuari. Ferramentes multimèdia.\nEl Tribunal donarà a conéixer oportunament als opositors els mitjans tècnics i la documentació necessària per al desenvolupament de la pràctica.\nEl Tribunal plantejarà les següent pràctiques:\nPrimera. Construcció de caldereria o estructura metàl·lica, efectuant alguna de les operacions següents:\n- Elaboració del procés de treball.\n- Desenvolupament i/o traçat dels elements estructurals o de caldereria especificats en pla.\n- Tallat i/o conformat.\n- Muntatge dels elements.\n- Realització de les unions d’acord amb les especificacions indicades en el pla.\nSegona. Aplicació de tècniques d’unió per soldadura.\n- Especificació del procediment de soldadura d’acord amb el codi de fabricació indicat en la documentació entregada.\n- Realització d’una unió per soldadura, aplicant el procediment especificat.\nTècniques i Procediments d’Imatge i So\nEl tribunal, oportunament, informarà els opositors dels mitjans tècnics i de la documentació necessària per al desenvolupament de la pràctica.\nPer les especialitats de Disseny d’Interiors i Disseny Gràfic\nEl Tribunal plantejarà un projecte professional, en què establirà els criteris d’avaluació per a cada una de les fases que s’haurà de desenvolupar.\nL’opositor desenvoluparà el projecte seguint l’estructura per fases:\nFase A: Memòria\nA.1. Memòria d’intencions: recollirà els objectius de l’opositor en el projecte per ell seleccionat i els condicionants que marcaran el seu desenvolupament.\nA.2. Memòria explicativa: l’opositor farà una explicació descriptiva de les parts del projecte.\nA.3. Memòria justificativa: l’opositor haurà de demostrar el compliment dels aspectes reflectits en la seua memòria d’intencions.\nFase B: Desenvolupament\nB.1. Formalització de projecte: consistirà en l’elaboració de tots els documents en el suport adequat per a una correcta expressió del mateix, incloent els adequats aspectes conceptuals, geomètrics, estètics etc.\nB.2. Tecnologia del projecte: haurà d’incloure’s aspectes tècnics necessaris per a aconseguir la materialització del projecte.\nB.3. Aspectes jurídics del projecte; legalitat del projecte. Haurà d’incloure’s justificació del compliment de la normativa vigent.\nFase C: Sostenibilitat\nHaurà de garantir-se la viabilitat del disseny en clau del desenvolupament sostenible atenent a aspectes mediambientals, econòmics, de confort, socials, humans i legals.\nLa durada màxima de la prova serà de huit hores.\nEl Tribunal informarà oportunament els opositors dels mitjans tècnics i la documentació necessària per al desenvolupament de les fases plantejades.\nPer les especialitats de Fotografia, Materials i Tecnologia: Ceràmica i Vidre, Materials i Tecnologia: Disseny, Mitjans Audiovisuals, Mitjans Informàtics i Organització Industrial i Legislació\nLa durada màxima de la prova serà de sis hores.\nTITULACIÓ AL·LEGADA PER A L’INGRÉS EN EL COS\nI. Experiencia Docent prèvia (fins un màxim de cinc punts)\nPer cada any d'experiència docent en especialitats del cos al qual opta, en centres públics: 1,00\nPer cada mes: 0,083\nPer cada any d'experiència docent en especialitats de distints cossos al qual opta, en centres públics: 0,500\nPer cada mes: 0,0416\nPer cada any d'experiència docent en especialitats del mateix nivell educatiu que l'impartit pel cos al qual opta, en altres centres: 0,500\nPer cada més: 0,0416\nPer cada any d'experiència docent en especialitats de distint nivell educatiu que l'impartit pel cos al qual opta l'aspirant, en altres centres: 0,250\nPer cada més: 0,0208\nII Formació Acadèmica (Fins un màxim de cinc punts)\nExpedient acadèmic en el títol al·legat:\nDes de 5,01 a 5,99: 0,500 punts.\nDes de 6 a 7,5: 1,000 punts.\nDes de 7,51 a 10: 1,5000 punts\nMatrícula d'honor 10,000\nPer posseir el títol de Doctor: 1,000\nPer haver obtenit premi extraordinari en el doctorat: 0,500\nTitulacions de Primer Cicle: 1,000\nTitulacions de Segon Cicle: 1,000\nPer cada títol de Música i dansa, grau mitjà: 0,500\nPer cada certificat d'aptitud d'EOI: 0,500\nPer cada títolde Tècnic superior d'Arts Plàstiques I Disseny: 0,200\nPer cada títol Superior de Formació Professional: 0,200\nIII. Altres Mèrits (Fins un màxim de dos punts)\nPer cada curs de formació o perfeccionament, convocats per les Administracions educatives, per institucions sense ànim de lucre, quan siguen homologades o reconegudes per les administracions, o per les Universitats. Fins un màxim 1,500\nDurada no inferior a trenta hores: 0,200\nDurada no inferior a cent hores: 0,500\nPer cada curs que no reunesca els requisits de l'apartat 3.1, seminari, grup de treball i proyectes de formació en centres que siguen convocats per les Administracions educatives, per institucions sense ànim de lucre, quan siguen homologades o reconegudes per les administracions, o per les Universitats. Fins un màxim de 0,500\nExclusivament per a l'especialitat d'Ed. Física\nPer figurar o haver figuat en la relació d'Esportistes d'Alt Nivell segons el RD 146/97, de Nivell A. 2,000\nPer figurar o haver figuat en la relació d'Esportistes d'Èlit de la CV de nivell B segons la llei 4/93. 1,000\nSignatura de l’interesat\nContenidos oficiales de los Ciclos de Artes Plásticas y Diseño:\nFamilia Profesional de Cerámica Artística:\nCiclos Formativo Superior de Pavimentos y Revestimientos Cerámicos\nCiclos Formativo Superior de Cerámica Artística\nCiclos Formativo Superior de Modelismo y Matricería Cerámica\nReal Decreto 385/1998, BOE del 8 de abril de 1998.\nCiclos Formativo Superior de Gráfica Publicitaria\nCiclos Formativo Superior de Ilustración\nCiclos Formativo Superior de Fotografía Artística\nReal Decreto 340/1998, BOE del 26 de marzo de 1998.\nFamilia Profesional de Diseño de Interiores:\nCiclos Formativo Superior de Amueblamiento\nCiclos Formativo Superior de Arquitectura Efímera\nCiclos Formativo Superior de Escaparatismo\nCiclos Formativo Superior de Proyectos y Dirección de Obras de Decoración\nCiclos Formativo Superior de Elementos de Jardín\nFamilia Profesional de Diseño Industrial:\nCiclos Formativo Superior de Modelismo y Maquetismo\nCiclos Formativo Superior de Mobiliario\nReal Decreto 346/1998, BOE del 28 de abril de 1998.\nFamilia Profesional de Textiles Artísticos:\nCiclos Formativo Superior de Arte Textil\nReal Decreto 2284/1998, BOE del 17 de noviembre de 1998.\nContenidos oficiales Estudios Superiores de Diseño\nDecreto 133/2001, DOGV del 6 de agosto del 2001.\nContenidos oficiales Estudios Superiores de Cerámica\nDecreto 100/200, DOGV del 6 de julio del 2000.


La Marató de TV3 desplega la campanya de sensibilització i difusió sobre les lesions medul·lars i cerebrals adquirides\nAvui s'ha presentat la campanya de sensibilització i difusió social sobre les lesions medul·lars i cerebrals adquirides que precedirà l'edició 2010 de "La Marató de TV3". L'acte, celebrat a l'Auditori de TV3, ha estat conduït pel president de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA) i de la Fundació, Enric Marín, que ha estat acompanyat per la directora de RSC i de la Fundació La Marató de TV3, Carme Basté, el director de "La Marató de TV3", Xavier Abad, el director creatiu de Màrqueting de TVC, Carles Checa, i els experts en lesions medul·lars Dr. Miquel Ángel González Viejo, de l'Hospital Vall d'Hebron, i en lesions cerebrals adquirides, Dra. Montserrat Bernabeu, de l'Institut Guttmann.\n26/10/2010 - 18.03 Actualitzat 27/10/2010 - 10.26\nEn la seva intervenció, Enric Marín ha qualificat "La Marató de TV3" com un "fet insòlit que només pot posar en marxa un grup de comunicació amb vocació de servei públic com la CCMA". L'èxit de "recaptació i de penetració social de "La Marató" és d'un mèrit extraordinari", ha destacat Marín, que també ha recordat l'important volum de recursos econòmics, prop de 90 milions d'euros, que aquest projecte ha recaptat en 19 edicions. La directora de la Fundació, Carme Basté, ha presentat la campanya de difusió i sensibilització social sobre les lesions medul·lars i cerebrals adquirides, que es difondrà pel territori català mitjançant diversos suports gràfics (díptics, cartells i banderoles) i un potent acció divulgativa als centres educatius. En el marc d'aquesta acció s'impartiran més de 3.000 conferències, que acostaran la realitat de les lesions als joves, un públic "especialment permeable a les patologies que tractem aquest any", segons ha explicat la directora de la Fundació. Basté també ha destacat el protagonisme de la societat civil catalana en "La Marató", que organitzarà "més de 1.200 activitats populars" per donar suport a aquest projecte. La directora de la Fundació ha presentat la Fira de Barcelona com a nova seu telefònica i centre d'operacions de "La Marató de TV3", i el nou telèfon del programa, 905 11 50 50. Carles Checa, director creatiu de Màrqueting de TV3, ha estat l'encarregat de presentar la campanya gràfica de "La Marató 2010" i ha avançat alguns detalls de l'espot, que s'estrenarà el 15 de novembre. Amb una imatge "molt bàsica i de gran potència visual", la campanya d'enguany pretén traslladar a la societat la "sensació d'immobilitat que pateixen les persones que tenen una lesió medul·lar o cerebral", segons ha explicat Checa. Sobre l'espot, peça clau de la campanya de difusió, Checa ha avançat que incidirà novament en els valors de solidaritat i altruisme i que en aquesta ocasió es basarà en una història verídica, la de l'equip Hoyt, format per un pare i un fill que, tot i patir una lesió cerebral, participa en competicions atlètiques. El director de "La Marató de TV3", Xavier Abad, ha presentat un nou recurs tecnològic i didàctic, la realitat augmentada, que "La Marató" emprarà aquest any per primera vegada per fer més entenedores les patologies tractades. Mitjançant imatges reals i virtuals, aquest dispositiu, disponible al web de la marató, permetrà projectar un cervell i una medul·la espinal en 3D, que ajudaran a entendre el funcionament del sistema nerviós i com les lesions el poden afectar. Finalment, el Dr. Miquel Àngel González Viejo, cap clínic de la Unitat de lesions medul·lars de l'Hospital Vall d'Hebron i a la Dra. Montserrat Bernabeu, cap de la Unitat de lesions cerebrals adquirides de l'Institut Guttmann, han exposat a l'auditori les línies bàsiques d'aquestes lesions i cap on s'encamina la recerca en aquest àmbit. La projecció del vídeo divulgatiu que servirà com a suport a les conferències divulgatives als centres educatius i el making of de la campanya gràfica han completat l'acte d'avui. Podeu ampliar la informació sobre la campanya de difusió i sensibilització consultant el dossier adjunt o posant-vos en contacte amb el Departament de Comunicació de la Fundació La Marató de TV3. Podeu consultar el dossier de premsa a l'àrea restringida de la sala de premsa. Si no en sou usuaris, registreu-vos aquí.


Erasmus pràctiques | UManresa\nUna mobilitat Erasmus+ per a pràctiques és una estada de formació en una entitat d’un altre país participant en el programa Erasmus, que té per finalitat que els estudiants adquireixin aptituds específiques i millorin la seva comprensió de l’entorn econòmic social del país d’acollida, al mateix temps que adquireixin una experiència laboral i millorin competències comunicatives i lingüístiques.\nCondicions generals Convocatòria i sol·licitud Ajuts i beques Gestió documental i tràmits Necessitats especials OLS - Online Linguistic Support\nPer participar en una estada de pràctiques en el marc del programa Erasmus cal complir els següents requisits generals:\nSer ciutadà/na d'un estat membre de la Unió Europea o estar en possessió d'un permís vàlid per residir a Espanya durant el període de realització de la mobilitat. Acreditar estar en possessió d’un DNI Espanyol o NIE Espanyol.\nEstar matriculat/da en un ensenyament oficial (Grau o Màster) del Campus Manresa de la UVic-UCC en el moment de realitzar la sol·licitud, i durant el període d’estada Erasmus pràctiques.\nHaver superat, en el moment de l’estada de pràctiques, com a mínim el nombre equivalent al primer curs de grau (60 ECTS). En cas de Màster no s’aplica aquesta condició.\nFer una estada de pràctiques no inferior a 2 mesos.\nEn cas d’haver realitzat prèviament una mobilitat Erasmus dins el mateix cicle d’estudis, no superar els 12 mesos amb la suma total dels períodes de mobilitat Erasmus (estudi o pràctiques). Per cicle d’estudis s’entén cada nivell d’estudis definit en el Marc Europeu de Qualificacions (1r cicle – grau o equivalent, 2n cicle – Màster o equivalent).\nNo participar durant el curs 2021-2022 en cap altre programa de mobilitat en el mateix període de realització de l’estada de pràctiques. La realització d’una estada Erasmus+ estudi i d’una estada Erasmus+ pràctiques durant el mateix curs acadèmic és possible sempre i quan es duguin a terme en períodes diferents.\nEstar degudament matriculat de l’/les assignatura/es de pràctiques i haver liquidat l’import de la matrícula i les taxes corresponents en el moment d’iniciar la mobilitat.\nComplir els requeriments específics del Reglament de mobilitat de la Facultat de l’estudiant i de l’entitat d’acollida, si s’escau.\nTenir coneixement suficient de la llengua vehicular de l’entitat d’acollida.\nLliurar tota la documentació obligatòria dins els terminis establerts (per a més informació relativa a la documentació i terminis, veure l’apartat "Documentació").\nPeriodicitat i durada de l'estada Erasmus+\nLes pràctiques es podran dur a terme en qualsevol període comprès entre mitjans de juliol del curs actual i el 30 d’agost de l’any següent.\nPràctiques: de 2 a 12 mesos\nNombre de mobilitats i beques Erasmus\nCada estudiant podrà gaudir de diverses mobilitats Erasmus fins a un màxim de 12 mesos per cada un dels tres cicles d’estudis:\nGrau o equivalent, incloent-hi estudis de formació professional de grau superior. Els estudis de grau que donin accés directe a estudis de doctorat (Arquitectura, Farmàcia, Medicina, Odontologia i Veterinària), tindran fins a un màxim de 24 mesos.\nAixí doncs, al llarg de la seva vida acadèmica un estudiant pot acumular fins a 36 mesos de Mobilitat Erasmus.\nEl proyecto "Erasmus Prácticas" está cofinanciado por el programa Erasmus+ de la Unión Europea. El contenido de página web es responsabilidad exclusiva de la Universidat de Vic-Universitat Central de Catalunya (UVic-UCC) y ni la Comisión Europea, ni el Servicio Español para la Internacionalización de la Educación (SEPIE) son responsables del uso que pueda hacerse de la información aquí difundida.\nSi vols més informació sobre el programa pots consultar: Bases del programa Erasmus Pràctiques 2021 - 2022\nPeríodes de sol·licituds curs 2021/22\nConvocatòria I: Del 16 d’abril al 3 de maig de 2021\nConvocatòria II: Del 22 d’octubre al 8 de novembre de 2021\nPer tal de realitzar pràctiques a l'estranger cal que completis la sol·licitud d’Erasmus Pràctiques. El departament de Gestió Acadèmica et farà arribar el formulari per poder fer la sol·licitud. El Campus Manresa de la UVic-UCC ha de donar el vistiplau a la teva proposta d’estada internacional.\nLa concessió dels ajuts Erasmus només serà efectiva si el o la participant es desplaça al país de destí per realitzar l’estada.\nProjectes: 2020-1-ES01-KA103-078128 i 2019-1-ES01-KA103-060559\nL'import dels ajuts ve determinat pel Grup del país de destí:\nPaís de destí\nAjut Erasmus *\nGrup 1 - Països considerats amb cost de vida alt\nDinamarca, Finlàndia, Irlanda, Islàndia, Liechtenstein, Luxemburg, Noruega, Regne Unit i Suècia\nGrup 2 - Països considerats amb cost de vida mitjà\nAlemanya, Àustria, Bèlgica, Xipre, França, Grècia, Itàlia, Malta, Països Baixos i Portugal\nGrup 3 - Països considerats amb cost de vida baix\nBulgària, Croàcia, Eslovàquia, Eslovènia, Estònia, Hongria, Letònia, Lituània, República de Macedònia del Nord, Polònia, República Txeca, Romania, Sèrbia i Turquia\n*Amb caràcter general es pagarà un màxim de 3 mesos per estada de pràctiques. En el supòsit que el pressupost assignat a la UVic-UCC per part del SEPIE ho permeti, es pagarà l’estada real.\nAjut addicional per a estudiants Erasmus+ Pràctiques:\nLes quantitats detallades en el quadre anterior s'incrementaran en 100€ mensuals, o part proporcional, per a participants en el programa Erasmus+ Pràctiques.\nAquest ajut addicional és incompatible amb l'ajut addicional per a estudiants d'entorns desfavorables.\nAjut addicional per a estudiants Erasmus+ d'entorns desfavorables:\nLes quanties detallades en el quadre anterior s'incrementaran amb 200€ mensuals, o part proporcional, per a estudiants d'entorns desfavorables, és a dir, per a estudiants que es troben en algunes de les situacions següents:\nHaver estat beneficiari o beneficiària d’una beca d’estudis de caràcter general del Ministerio de Educación, Cultura y Deporte per realitzar estudis universitaris i altres estudis superiors o d’una beca del Departamento de Educación, Política Lingüística y Cultura del País Vasco, o d’una beca per l’escolarització d’estudiants de nivells no universitaris concedit per el Departamento de Educación, Política Lingüística y Cultura del País Vasco en el curs immediatament anterior al que es realitzi la mobilitat o l’estada de pràctiques.\nTenir la condició de refugiat o refugiada o dret a protecció subsidiària o haver presentat sol·licitud de protecció internacional a Espanya.\nAquest ajut addicional és incompatible amb l’ajut addicional per a estudiants Erasmus pràctiques, descrita en l’apartat anterior.\nLes persones beneficiàries de l’ajut Erasmus Pràctiques cobraran en dos terminis:\nEl primer, després d’haver carregat tota la documentació, degudament emplenada i signada digitalment, al primer Formulari de Seguiment de MoveOn, un cop s’hagin incorporat a l’organització d’acollida. L’import del primer pagament serà aproximadament del 70% del total adjudicat.\nEl segon, amb la quantitat restant, s’abonarà quan el o la participant hagi lliurat la documentació degudament emplenada i signada.\nEs gestionaran pagaments Erasmus pràctiques cada dia 15 i 30 de cada mes (a excepció del mes d’agost).\nEn cas que l’estudiant no carregui tota la documentació requerida en els terminis establerts, la Universitat pot revocar l’ajut atorgat per incompliment de les obligacions del participant.\nEstudiants amb beca 0:\nTotes les mobilitats Erasmus+ que, per motius pressupostaris, no es puguin finançar amb l'ajut Erasmus+ SEPIE es consideraran mobilitats Erasmus+ amb beca 0. Tanmateix, els participants hauran de complir amb tots els requisits i obligacions descrites a les bases de la convocatòria.\nRealitzar una mobilitat amb beca 0 significa també que els mesos que l’estudiant faci un Erasmus+ es restaran automàticament del còmput total (12 mesos) dels quals disposa l’estudiant durant el grau (malgrat no haver obtingut cap tipus de beca).\nLa tramitació de tota la documentació es farà a través de DOS Formularis de Seguiment (Follow Up Forms) del portal Moveon i serà responsabilitat de l’estudiant que els documents estiguin degudament emplenats, signats digitalment i carregats al Formulari de Seguiment corresponent dins dels terminis establerts.\nHauràs de firmar els documents que et corresponguin mitjançant la signatura digital. Si no disposes d’aquest certificat, cal que el tramitis necessàriament a l’IDCat o bé a la Fábrica Nacional de Moneda y Timbre.\nAjuts per a estudiants amb necessitats especials\nEls estudiants amb necessitats especials tindran prioritat a l'hora de l'adjudicació de places, per tal que puguin optar a organitzacions col·laboradores en les quals tinguin garantits els mitjans adequats a les seves necessitats.\nA més, els estudiants que, en funció de la discapacitat específica que presentin, requereixin ajuts superiors a les establertes en els apartats anteriors, podran sol·licitar ajuts addicionals, derivats de les despeses complementàries directes en què puguin incórrer durant el seu període de mobilitat. Els sol·licitants d'aquests ajuts hauran de tenir reconegut un grau de discapacitat mínima del 65%.\nL'import dels ajuts dependrà del grau de discapacitat del o de la participant, del país de destinació, la durada de l'estada i de les despeses complementàries directes previstes.\nEs podran finançar totalment o parcialment els conceptes següents:\nIntèrprets de llengua i signes\nPer a més informació consulta la web Erasmus+ inclusión\nOLS és una eina d'aprenentatge de llengües en línia per als estudiants Erasmus que permet i et dóna accés a:\nAvaluació inicial (abans de començar la mobilitat): determina la teva competència lingüística.\nCurs en línia: podràs realitzar voluntàriament i gratuïta un curs en línia durant la teva mobilitat.\nLa realització d’aquesta avaluació inicial és un requisit indispensable per dur a terme la mobilitat Erasmus. El resultat que obtinguis en aquesta avaluació seran dades informatives i estadístiques per al Programa Erasmus+ i no condicionaran la teva mobilitat.\nEls idiomes disponibles són els següents: alemany, anglès, búlgar, txec, croat, danès, eslovac, espanyol, finès, grec, hongarès, italià, neerlandès, polonès, portuguès, romanès, suec i txec.\n1. Aproximadament un mes abans d'iniciar la mobilitat rebràs un correu electrònic amb un usuari i contrasenya i amb una data límit per realitzar la prova OLS.\n2. Un cop rebis el resultat d'aquesta avaluació, podràs decidir si fas el curs en línia i gratuït que pots cursar abans d'iniciar i durant la mobilitat (data límit: pendent de confirmació).


La Lliga es juga a Sant Adrià | Futfem.cat\nLa Lliga es juga a Sant Adrià\nEl Sant Gabriel B rep de forma consecutiva el Fontsanta-Fatjó i el Sabadell en dues jornades clau per determinar el títol de Preferent\nJornada 27 - 23/04 - 19:00h - Ruiz Casado\nSant Gabriel B-Fontsanta Fatjó\nEl Fontsanta-Fatjó, sense voler, està sent el jutge que pot decidir el títol de Lliga. El conjunt de Cornellà ha demostrat estar en forma davant el líder, el Sabadell, després d'aconseguir treure un empat en l'última jornada. En total, el Fontsanta ha fet perdre 5 punts al Sabadell durant la temporada, uns resultats que han ajudat a què el Sant Gabriel B encara mantingui opcions d'aconseguir el títol de Lliga –tot i que no l'ascens per la seva condició de filial-. Sense jugar-s'hi res, l'equip de Javi Bascuñana està demostrant ser un os d'ur i que cal tenir en compte. "Sempre que juguem un partit contra els equips de dalt tenim ganes", comenta el tècnic del Fontsanta. "Tenim present que, per calendari, podem condicionar la Lliga cap a un costat o altre", afegeix l'entrenador del Llobregat.\nEl Sant Gabriel B, per la seva banda, arriba també en un gran estat de forma. Les noies de Pedro Martin acumulen victòria rere victòria des de fa 6 jornades i amb grans sensacions pel que fa al joc. "No ens podem confiar davant el Fontsanta-Fatjó. Sabem que davant el Sabadell ha estat un rival molt perillós i estarem en alerta", assegura el tècnic blau.\nLes baixes seran un punt que jugarà en contra de l'equip de Cornellà. Ani, Paula i Montse són les jugadores que hauran de ser substituïdes per futbolistes del juvenil. Al filial adrianenc, Pera estarà fora de combat tota la temporada per una lesió al turmell i Lara tampoc hi serà aquest vespre per precaució.


Sis precedents contra equips NBA - FC Barcelona\nHomeSeccionsBàsquetPrimer EquipNotíciesSis precedents contra equips NBA\nSis precedents contra equips NBA\nEl partit contra els Dallas Mavericks serà el setè enfrontament del Barça Regal contra un equip de l’NBA. L’últim precedent és la victòria blaugrana contra els Lakers al Palau Sant Jordi, l’octubre del 2010\nEls Dallas Mavericks aterraran a Barcelona tot just dos anys després del magnífic triomf del Barça Regal contra els Lakers en un duel que es va decidir als últims minuts. En aquella ocasió es van enfrontar els vigents campions de l’NBA i de l’Eurolliga. Els de Pascual, més rodats que el seu rival, van demostrar el seu potencial en un Palau Sant Jordi ple a vessar que va gaudir d’un gran espectacle (92-88).\nMickeal (26) i Navarro (25) van ser els màxims anotadors blaugrana. A la franquícia de Los Angeles van destacar Pau Gasol (24), Bryant (15) i Odom (12). El Barça Regal va aconseguir una victòria de prestigi i de gran ressò mundial que segur que tindran present els jugadors de l’equip texà el proper 9 d’octubre.\nEl Barça Regal pot presumir d’haver guanyat dos equips de l’anomenada millor Lliga del món. A l’esmentada victòria del 2010 contra els Lakers cal sumar-hi el triomf de l’any 2006 contra els Sixers de Philadelphia (104-99). Un resultat que va permetre al conjunt blaugrana passar a la història com el primer equip del continent europeu que derrotava un conjunt de l'NBA. Els americans comptaven amb jugadors de primer nivell com Allen Iverson i Cris Webber.\nDenver Nuggets i Memphis Grizzlies, els primers rivals\nEl primer partit del Barça contra un equip de l’NBA data del 1989. A Roma, el conjunt blaugrana es va enfrontar als Denver Nuggets a les semifinals del desaparegut Open McDonalds i va perdre amb claredat, 137 a 103.\nAmb el pas dels anys, les diferències s’han escurçat. L’any 2003, a Barcelona, el Barça de Bodiroga, Fucka i Jasikevicius va caure davant els Grizzlies de Memphis de Pau Gasol, autor de 18 punts.\nDos partits a Los Angeles\nL’any 2008 el Barça Regal va disputar un torneig a Los Angeles contra els dos equips de la ciutat de Califòrnia. En el primer partit, els Lakers van guanyar 108 a 104 tot i els 34 punts de Navarro. I l’endemà, van ser els Clippers els qui van aconseguir una ajustada victòria (114-109) davant un Barça que, a excepció del primer duel contra els Nuggets, sempre ha donat la cara contra equips teòricament superiors.


Freud, Nietzsche, Schnitzler i el professor Bernhardi | Griselda Oliver i Alabau\n“Arthur Schnitzler va copsar amb una lucidesa insòlita el significat d’aquella mort de Déu proclamada per Nietzsche, que no era altra cosa que el col·lapse de les certeses que havien proporcionat seguretat —no sense violència— a la societat occidental: un cop hem vist com s’anaven esfondrant tots els dogmes religiosos i polítics, l’únic gest vàlid que probablement ens queda és enfrontar-nos contra la perplexitat per acostar-nos a la realitat des de la màxima honestedat, i assumir així la nostra responsabilitat sobre la pròpia existència”. Això és el que escriu Xavier Albertí, director del TNC i que en aquesta ocasió dirigeix El professor Bernhardi, que s’estrena per primera vegada a Catalunya, des del 10 de febrer fins al 20 de març a la Sala Gran del TNC.\nLluís Homar, interpretant el professor Bernhardi al Teatre Nacional | Foto: ©MAY/ZIRCUS\nArthur Schnitzler, nascut a Viena el 1862, va ser un neuròleg, descendent d’una família jueva de metges. En aquells moments, la medicina a Àustria era un dels grans referents a Europa, ja que va establir un canvi de paradigma de la medicina, especialment de la neurociència i investigacions de l’escola psicoanalítica, i es va vincular molt a les teories de Freud. Com a escriptor, Schnitzler no sols va ser capaç d’anticipar alguns dels fantasmes als quals s’hauria d’afrontar més endavant la cultura europea, com el nazisme, sinó també, a partir de la mort de Déu que havia proclamat Nietzsche, va buscar els valors de l’ètica humana a través de la restauració dels elements biològics.\n“Schnitzler va ser un home fonamental en les estratègies i teatre del segle XX, va ser company i creador d’uns paràmetres d’un nou teatre, i en la seva producció va recollir els treballs d’autors com Ibsen i Txèkhov, si bé, a diferència d’aquests autors, en la seva obra la idea de la culpa és absent”, aclareix Albertí. A la Viena del 1900 es va produir una nova estructuració de les arts i es van posar sobre la taula els principis renovats de la Revolució Francesa: igualtat, fraternitat i llibertat, especialment igualtat, cosa que va donar carta d’igualtat a ciutadans jueus. “La Viena del canvi de segle, sense la presència de la cultura jueva, no seria la que és”, afegeix Albertí.\nDes d’on articulem els pensaments ideològics contemporanis?\nEl professor Bernhardi, escrita el 1912 però que no es va estrenar fins després de la Primera Guerra Mundial per la censura, és una obra teatral en cinc actes, que segueix la mateixa estructura que la tragèdia clàssica —“la parodia” però sense caure necessàriament en la sàtira, segons Albertí— i “parafraseja —no sense ironia— el relat religiós de la purificació col·lectiva a través d’un sacrifici redemptor”, continua el director del TNC. L’obra està relacionada amb un incident que va tenir el seu pare, fundador d’una policlínica general, ja que un dels seus comptables es va veure immers en una causa judicial i va ser culpat. “El seu pare tenia por de no haver-lo defensat prou, en un moment en què l’antisemitisme anava en augment”, explica Albertí. Es tracta, doncs, d’una obra amb elements autobiogràfics i amb moltes ganes de fer justícia a la memòria del pare.\nL’obra —molt aristotèlica, ja que s’hi percep el principi de causa-efecte— se situa a Viena, però està ambientada en l’actualitat, no al 1900: “Tot i això, l’espectador percebrà alguns anacronismes que comprendrà, perquè amb la invenció de la penicilina hi ha coses que avui ja han estat superades”, afegeix Albertí. El professor Bernhardi comença amb l’ingrés d’una pacient de 18 anys que li queden pocs moments de vida, a causa d’una infecció per un avortament clandestí, per la qual cosa s’avisa un sacerdot cristià perquè li faci l’extremunció. Els metges, però, li havien subministrat una injecció de càmfora que li proporciona una felicitat absoluta i el doctor Bernhardi demana al sacerdot que no hi entri, perquè la jove aleshores s’adonarà que està a punt de morir. S’estableix, per tant, un conflicte de caràcter mèdic, que persistirà al llarg dels actes de l’obra i que s’articula de manera molt diferents.\nPep Cruz i Lluís Homar a ‘El professor Bernhardi’ | Foto: ©MAY/ZIRCUS\nSegons Albertí, “em va semblar un moment excepcional per fer-la, no sols perquè parla de medicina i religió, sinó perquè se’n desprèn una qüestió més profunda: des d’on articulem els pensaments ideològics contemporanis?” La ideologia no s’ha d’entendre simplement com una herència cultural, sinó com una manera de reflexionar perquè som com som, perquè pensem com pensem, què posem a la balança i què som capaços d’articular col·lectivament. “Un dels grans reptes que tindrà el professor Bernhardi és si la seva recerca obsessiva pot arribar a ser una veritat col·lectiva o individual, però no es farà sobre l’escenari, perquè el teatre no ha de ser mai moralitzant sinó que ha de crear espais de reflexió”, ha puntualitzat Albertí.\nEl professor Bernhardi ha estat traduït per Feliu Formosa, i és la quarta obra que tradueix de l’autor. “A diferència de les altres obres, m’ha semblat molt diferent perquè hi aboca tota una sèrie d’experiències personals”, explica Formosa. L’obra és complexa, densa i amb llargs discursos —l’obra original durava cinc hores, però amb l’adaptació de Lluïsa Cunillé en dura tres, però Albertí ha assegurat que respecta els continguts de l’obra. A partir d’un episodi inicial molt mínim, el de la noia moribunda, s’arriba a una gran complexitat: “La complexitat ideològica fa que les frases siguin denses, que hi hagi molta subordinació i argumentació, i per això cal estar molt atent a l’estructura de la frase”, assegura Formosa, que considera que no és una obra difícil per l’estil, sinó pel contingut.\nSi tens conflicte, tens teatre\nLluís Homar, que va tenir l’oportunitat d’actuar en una obra d’Arthur Schnitzler el 1977, en aquesta ocasió es posarà a la pell del professor Bernhardi. “El fet de tenir la possibilitat d’encarnar aquesta figura cristològica em torna boig”, explica Homar, que assegura que Schnitzler, cent anys enrere, va tenir la clarividiència de plantejar que Déu havia mort des d’un punt de vista humanista. “És un text d’una gran densitat però —oh, sorpresa!— va acompanyada d’una enorme teatralitat, i penso que de la mateixa manera que ha estat una experiència per a nosaltres també ho serà per al públic”, afegeix l’actor.\nPep Cruz, que interpreta el doctor Cyprian, assegura que és una obra teatral en tots els sentits, perquè a cada escena hi ha un conflicte i “si tens conflicte tens teatre”: “L’escena sempre està en tensió i això manté viu l’interès de l’espectador fins al final”, afegeix. Per a Cruz, aquesta obra, d’una banda, fa una defensa de la llibertat de consciència i, de l’altra, no té valor moralitzant —com passa sobretot amb el teatre francès—, però a més recorda el Nou Testament: “Hi ha tots els personatges que apareixen a la Passió”, assegura.\nLa relació entre Bernhardi i el doctor Flint —interpretat per Manel Barceló—, un antic amic de joventut i que ara és el nou ministre de Culte i Educació. La seva cartera, doncs, “inclou la responsabilitat de l’educació, però també la cura dels interessos religiosos”, explica Barceló. Bernhardi i Flint es van distanciar fins a l’enemistat més acarnissada durant la creació de l’Elisabethinum. “Quan esclata el conflicte i pren dimensió política, al principi el professor Bernhardi i Flint estan confrontats, però al final s’acabaran entenent perquè el seu projecte no és tan diferent”, explica Barceló. Tanmateix, Flint trairà Bernhardi, que serà empresonat per un delicte d’obstrucció a la pràctica religiosa. Aquest escàndol li esclatarà a les mans, però trobarà la manera de solucionar-lo prenent partit per la rehabilitació pública de Bernhardi, “en un exercici de cinisme descomunal”, aclareix Barceló.\nJoel Joan, a ‘El professor Bernhardi’ | Foto: ©MAY/ZIRCUS\nJoel Joan, interpreta el doctor Ebenwald, el cirurgià eficient. “És el trepa, l’arrogant, el que vol accedir al cim al preu que sigui, i com que veu que l’antisemitisme pot ser un bon vehicle per a les seves ambicions personals, no dubta a servir-se’n”, assegura l’actor, que ha qualificat el seu personatge com el Darth Vader de la funció. Joan també ha destacat que l’obra no conté escenes grogues, sinó que és “d’una contenció absoluta, molt germànica”. “És un plat molt digerible gràcies a la bona feina que hem fet tots”, conclou.\nL’únic personatge femení que apareix a l’obra és Ludmilla, interpretada per Sílvia Ricart. Tot i que la voluntat era incorporar personatges femenins, amb l’adaptació de Cunillé alguns dels personatges que podien haver estat caracteritzats per dones van desaparèixer del repartiment —de 23 personatges que apareixen a l’obra original, a la versió del TNC en surten 14: “Volíem buscar la presència de personatges femenins però sense que n’alterés el significat”, ha aclarit Albertí, que ha assegurat li hauria agradat equilibrar el repartiment.\nArthur Schnitzler Joel Joan Lluís Homar Pep Cruz Teatre Nacional\nRespon a Manel Barceló Cancel·la les respostes\nManel Barceló el 19 febrer 2016 a les 13:16 ha dit:\nNomés una rectificació. L’actor Joan Negrié interpreta el doctor Filitz a l’obra El professor Bernhardi, però de fet l’antic amic de carrera (sic) i nou ministre de culte i educació, doctor Flint, l’interpreta l’humil actor que subscriu aquest comentari, Manel Barceló. Sisplau, enteneu aquest comentari com un desig que els vostres lectors estiguin ben informats.\nGriselda el 19 febrer 2016 a les 13:31 ha dit:\nEsclar, disculpa. Ara ho esmenaré al text. Gràcies per la teva aportació.


Manifesta Comunicació | Formació en comunicació\nLa importància creixent de la imatge i la reputació en l’àmbit de la gestió està provocant que els equips directius d’empreses i institucions necessitin rebre formació accelerada sobre algunes matèries específiques de la comunicació corporativa.\nEls consultors de Manifesta, amb àmplia experiència acadèmica en diferents universitats en temes de comunicació, convertim les sessions de formació en reunions eminentment pràctiques i adaptades a la realitat diferenciada de cada client.\nFormació de portaveus. Sessió orientada a l’optimització de la interlocució amb els mitjans de comunicació i els seus professionals. Simulació de sets de TV i ràdio per a la realització de pràctiques.\nFormació en gestió de crisi. Sessió específicament concebuda per a la familiarització amb les actuacions, tècniques i eines habituals en la gestió comunicativa de situacions de crisi o de conflicte.\nEls mitjans de comunicació a Espanya. Sessió que té per objectiu aprofundir en el coneixement del complex entramat dels mitjans de comunicació a Catalunya i a Espanya i en les eines principals per conèixer-ne el funcionament intern.\nFormació en la utilització estratègica de les eines socials en l’àmbit corporatiu.\nFormació d’equips comercials en comunicació de perfil corporatiu.\nFormació en comunicació ad hoc.


Hoquei Veterans Mollet: F.C.Barcelona 3 - 5 Mollet B\nF.C.Barcelona 3 - 5 Mollet B\nAixeco la mirada cap a la gran cúpula del Palau Blaugrana i crec en Déu.\nEl 0 – 4 del marcador (miracle!) s’afegeix als exactament 1272 rombes que formen els paraboloides hiperbòlics de l’impressionant cúpula de formigó armat, que ens acull i aixopluga. S’està fent vell el Palau, penso, tan gran com nosaltres, que l’hem vist néixer, créixer, canviar.\nLa seva planta octogonal hem recorda aquelles basíliques bizantines o els baptisteris dels temples cristians, sens dubte el bateig de jugar aquí ha estat i és, un autèntic ritual en tota vida esportiva. L’eco peculiar d’aquesta cúpula hem remet a la idea d’infinit, d’etern. Infinit, etern, 8, 8, 8,... repeteix el Palau.\nOctogonal, vuit costats, el 8. Tres i cinc (el resultat) sumen vuit, com Escorpí és el 8è símbol astrològic, el meu,... tindrà alguna cosa a veure amb el resultat o que m’hi trobi tan a gust avui aquí?\nEl Palau s’ha fet gran, i algun dia, segurament molt aviat, serà enderrocat i substituït per alguna altre “catedral” més gran, més moderna, més freda, però la seva història, la seva mística, la seva aura, continuaran vigents, sempre eterns.\nEnviat per Miquel Roura López a 5:19


Les deixalles perilloses de covid-19 s'han de desinfectar abans d'abocar-les; a Catalunya només hi ha tres plantes per tractar-les - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLes deixalles perilloses de covid-19 s'han de desinfectar abans d'abocar-les; a Catalunya només hi ha tres plantes per tractar-les\nroger junyent. manresa 12.01.2021 | 22:59\nL'abocador de Manresa és gestionat pel Consorci del Bages per a la Gestió de Residus\nAl grup 3, al qual pertanyen els residus que el fiscal considera que s'haurien abocat de manera irregular a Bufalvent, inclou els residus infecciosos i capaços de transmetre malalties com el còlera, la diftèria o la tuberculosi, i també la covid. A més, inclou la sang i hemoderivats en forma líquida, agulles i material punxant i tallant que hagi estat usat, i vacunes vives i atenuades, i també cultius d'agents infecciosos. Aquests residus, abans de ser de dipositats a l'abocador, han de passar un procés anomenat autoclau (vegeu gràfic) que elimina tots els organismes vius i les espores sotmetent-los a una elevada temperatura i pressió. Posteriorment es trituren i són assimilables als residus municipals.\nFinalment, hi ha el grup 4, que inclou residus que tenen normatives singulars per al seu tractament. Entre aquests destaquen els medicaments caducats, restes de substàncies químiques o residus radioactius com ara la radiografies, entre d'altres.\nLa normativa especifica que les empreses que transporten residus sanitaris dels grups 3 i 4 han d'estar autoritzades per la Junta de Residus. A més, detalla que la càrrega dels vehicles ha de ser impermeable a l'aigua, delimitat per superfícies llises i rentables i fàcilment desinfectables. També han de tenir uns estructura que impedeixi vessaments.\nAquesta classificació i tractament estan regulats pel decret 27/1999, de 9 de febrer, de la gestió dels residus sanitaris, pel decret 92/1999, de 6 d'abril, de modificació del decret 34/1996, de 9 de gener, i pel decret 93/1999 de 6 d'abril, sobre procediments de gestió de residus.\nEn el cas que afecta les dues empreses del Bages, segons el ministeri fiscal, ambdues no haurien seguit els protocols i haurien transportat i abocat irregularment material sanitari contaminat. Acusa el Consorci de Gestió de Residus del Bages i l'empresa Vilà Vila de Sant Joan de Vilatorrada i els seus responsables de presumptes delictes contra el medi ambient i la salut publica per "irregularitats" durant la gestió, transport i eliminació dels residus sanitaris generats per la covid-19. Demana al jutjat en funcions de guàrdia de Manresa que obri un procediment contra els acusats per incomplir les mesures de seguretat que fixa la normativa. D'entre les irregularitats que enumera, denuncia que els residus es dipositen a l'abocador de Manresa sense desinfectar i que moltes de les bosses on es guarden els residus es trenquen a dins dels camions, de manera que es vessen líquids infecciosos durant el trajecte. La investigació s'emmarca en l'operatiu Retrovirus, coordinada per l'Europol.