En portada. 100 anys de premsa a Santa Coloma de Gramenet 1919-2019: Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet\n01/10/2019 Jornades Europees de Patrimoni\nAquesta exposició es pot visitar al Museu Torre Balldovina fins al 3 de novembre.\nL'àmbit periodístic de Santa Coloma de Gramenet està d'aniversari: enguany es commemora el centenari de la publicació Democracia, els 50 anys de l’aparició del primer número de la revista Grama, ja desapareguda, i els 40 anys del full municipal l'Ajuntament informa. L'exposició En portada. 100 anys de premsa a Santa Coloma de Gramenet, inaugurada el passat 31 d'agost al Museu Torre Balldovina, fa repàs d'aquests cent anys de premsa local a la ciutat. La mostra, que es podrà visitar fins el proper 3 de novembre, ens proposa tot un seguit d'activitats, com taules rodones i visites guiades, per apropar-nos-hi.\nUn recorregut històric\nEn portada. 100 anys de premsa a Santa Coloma de Gramenet s'inicia amb Democracia, la primera publicació local que hi ha documentada, l'any 1919, i que serveix de punt de partida d'un recorregut per les diferents capçaleres de la premsa local que han aparegut fins a l'actualitat a la ciutat.\nAquesta mostra també recorda els anys de foscor de la guerra i la irrupció de les publicacions clandestines, i s'atura espe- cialment en dues efemèrides: els 50 anys de l'aparició del primer número de la revista Grama, el gener de 1969, publicació que fou reflex dels principals moviments reivindicatius veïnals. I els 40 anys del butlletí municipal l'Ajuntament informa, que des d'aleshores ha continuat sortint puntual i de manera ininterrompuda (1979-2019) cada divendres. L'exposició, per la seva dimensió, se centra en les publicacions periòdiques, amb informacions d'àmbit general i d'estil periodístic (El Mirall, Diari de Santa Coloma, Línia Nord...), i deixa per a una altra ocasió les publicacions temàtiques, butlletins i revistes no periodístiques. Així mateix, s'hi repassen els esdeveniments destacats de la ciutat, en forma de portades, que també són un reflex de l'evolució del periodisme local.\nActivitats per al diàleg i la reflexió\nTal com afirma en el diari de l'exposició el periodista colomenc Pere Ferreres Serrano, comissari d'aquest recorregut històric, «la mostra aposta per un nou diàleg global de totes les parts implicades en el periodisme i explica que no podem renunciar al potencial que tenim». En aquest sentit, s'han programat diverses activitats per debatre sobre el periodisme de proximitat:\n•Presentació literària: Divendres, 20 de setembre (19.30 h) es presentarà al Centre d'Art Can Sisteré el llibre La prensa y otras publicaciones periodísticas en Santa Coloma de Gramenet. Un siglo de historia (1919-2019), d'Àngel Sody, La presentació també anirà a càrrec del poeta Mateo Rello.\n•Visites guiades: els diumenges 29 de setembre, 13 i 27 d'octubre, a les 11 h.\n•Tres taules rodones al Museu: el 29 de setembre (12 h) en tindrà lloc la primera: «Buscar la veritat. Periodisme en temps difícils» i hi intervindran Antonio Franco, primer director d'El Periódico, així com els periodistes Mayka Navarro, Joan Tudela, José Antonio Mourenza i el fotoperiodista Pedro Madueño. El 13 d'octubre (12 h), hi haurà la segona: «Amb ulls de dona, Lliçons de vida periodística». Hi assistiran les periodistes Cristina Puig, Agustina Rico, Èrika Parlon, Anabel Pérez i Alícia Rodríguez. I el 27 d'octubre (12 h) en tindrà lloc la tercera: «Un ofici molt viu. Periodisme a Santa Coloma», amb els periodistes Humbert Roma, Xavier Sitjà, Josep Maria Roca, Dori Morillo, Josep Tordera i José González.


Roquetes acull una emocionant Fase Final juvenil masculina - Competicions Catalanes Menors - Federació Catalana de Voleibol\nAmb el títol de campió de Catalunya en joc i dues places per a participar al Campionat d’Espanya que tindrà lloc a Almería del 27 d’abril a l’1 de maig, arribar aquesta igualada i emocionant Fase Final.\nLa Fase Final a 6 comptarà amb el CV Sant Martí i el CV Sant Pere i Sant Pau com a caps de sèrie després d’haver sigut primers en els seus respectius de la segona fase del campionat. els barcelonins van acabar la Fase Promoció com a líders del Grup A havent guanyat cinc partits i només cedint una derrota, per davant de l’Exclusivas Sarabia Balàfia Vòlei Lleida i l’amfitrió de la fase final, CV Roquetes. Al Grup B, per la seva banda, el CV Sant Pere i Sant Pau va acabar líderant-lo també amb només una victòria, seguit de l’Institut Anna Gironella Mundet i el FC Barcelona.\nEl Play-off pel títol arrencarà dissabte al matí al Pavelló Poliesportiu de Roquetes amb la celebració dels partits corresponents a Quarts de Final i que enfrontaran al CV Roquetes i Institut Anna Gironella Mundet, i Exclusivas Sarabia Balàfia Vòlei Lleida davant el FC Barcelona, en la lluita per una plaça a unes semifinals que es jugaran a la tarda i on esperen CV Sant Martí i CV Sant Pere i Sant Pau.


100% Experiencies: Viatge als Alps...\nViatge al UTMB 2010\nTrail Montsiá III\nViatge als Alps...\nTrail Montsiá III (Flustrat)\nI cursa nocturna Tivissa-Ametlla de mar.\nTrail Montsiá II\nTrail Aneto 2010.\nCORRE ES DE COVARDS, no hullas, covarde!!!!\nCERVINO, MATTERHORN, HORU, tres definicions per dir lo mateix!!!\nLo 14 de juliol de 1865, Edwart Whymper, Michel Auguste Croz, Rovert Douglas Hadow, Charles Hudsòn, Lord Francis Douglas Peter Taugwalder, pare i fill, van fer la primera ascensió per la via Hörnli (Hirli), desprès de molts d'intents. A la baixada, anava Michel Auguste Croz, un del millor guies del moment, darrera, Robert Douglas Hadow de 19 anys. Este patina i cau demunt de Croz i l´arrossega. Los dos de detras també cauen, lo capella Charles Hudsòn i Lord Francis Douglas, de 18 anys. Miraculosament, lo guia quels segueix, Peter Taugwalder, llensa la corda a un sortin de roca i aconsegueix parar-se, la corda es va trencar i els quatre del davant cauen i moren. Los tres supervivents, Ewduard Hhymper, en 25 anys, Peter Taugwalder, pare i fill, aconsegueixen baixar. D´esta historia hi han moltes versions i contradiccions, la corda ancara es pot veure a un museu de Zermatt, Suisa, que es don surt la via Hörnli.\nTres dies despues, lo 17 de juliol, Jean-Antonie Carrel, va aconseguir pujar per la part Italiana, per Beuil, Cervinia, esta via s´anomena Laion, mes tar, a l´any 1868, Julio Eliot va aconseguir la segona ascensió i poc despues Juan Tyndall.\nTambé cal destaca la primer ascensió per la cara nord, al 1931, els germans Schmid, despues de viatja en bici de Munich, van coronar la cara nord.\nCRONICA;Vicen Chimeno Biel.\nTot va començar fa uns 12 anys, un viatge als alps, lo temps no ens va respecta i vam fer cap a Zermat, un poblet encantador, però els núvols es van obrir i va aparèixer ell , lo Matterhorn, la seva forma imposa a qualsevol que li agrade la montanya i aixo em va passar.\nEste estiu pujava de les Cases i vaig trobar a un amic, un bon amic!! Mos vam posar a xarrar i es va començar a gestar la sortideta.\nJa es divendres, 16 de juliol, plego de treballar, tar, per cert. Faig la motxilla, agafo lo cotxe i cap a Vielha, allí passo la nit, a casa Guillem.\nLo dissabte, mos aixequem dematinet i mos apropem a la vall de Benasc. Allí, anem al poble d´Eriste, agafem la pista que porta al refugi Angel Orus, d´alli seguim per amunt en direcció al collado de Eriste, aui vam fer dos pics en la pedra molt descomposta i poc transitats. Ara ja podríem dir que estàvem a la cresta, pugem al Diente Royo 3.010m, seguim cap al Pavots (Tucón Royo) 3.121m, la cosa s´anima, Tuca del Forao de la Neu 3.080m, es un no parar, Las Espadas (Llardaneta) 3.332m, ara ja portàvem altura, Tuc de la Llardaneta 3.311m, baixem una mica, Tuqueta Roya 3.275m, per a tornar a pujar, hi ha gent que l´anomena lo Cervino del Pirineu, per les quatre arestes que te, lo Posets (Llardana) 3.375m i per ultim lo Diente de Llardana 3.085m. Ara domes faltava la baixada cap al cotxe, que la vam fer trotant. Una bona aclimatació per a una bona sortida. Lo cotxe lo vam deixar a les 10 del mati i vam acudir a les 6 de la tarde. Dallí vam anar a l´Hotel Valliberna a fer unes volldametes, com asta manat!!!\nTornem a Vielha a dormir, que mos quedava un bon trajecte. Lo domenge mos vam aixecar de matinet per a comensar lo viatge en direcció a Breuil o Cervinia, que vam arribar cap al tar, a sopar i a dormí!!!\nLo dilluns 19, vam sortir de Breuil - Cervinia, per allà les 10:30 i uns 2.000m, d´allí mos vam anfilar cap al ref Duca dagi Abrazi all Orionde, 2.802m, per aquí anàvem alternant pista i sendera, la sendera mes espinadella. Entre lo ref i la Croce Carrel, 2.920m, va ser lo trosset mes planet, uns 50m pel costat dun llac alimentat dels neveros que hi han. Allí vaig dixar les deportives per a calsar-me les botes de plàstic i aprofitem per a minjar algo. Ara ja comensa lo bo, anem en direcció al Col Tourmanche, 3.580m i ara ja estem a la Testa del Leone, de moment l´aresta mes dura que ai fet, que no vol dir que siga la mes dura, al cap d´un rato ja estàvem al Ref. jJ. A. Carrel. Si algú te que anar, seria convenient que domes agafe lo minjar i una fundeta o llansolet per a dormir, ja que al Ref. hi han fogons, plats, cuberts i mantes. Natros u vam pujar tot, tambe es interesant saver que si ni hi ha cap guarda te pots lliurar de pagar los 15 eurets que fan pagar. Un cop allí vam minjar i preparem lo del dia següent.\nDimarts 20, mos aixequem a les 03:30, asmorsem be i sobre les 04:30 comencem a grimpar, perquè de caminar per aquí poc s´acamina, una mica mes amunt, ens vam confondre, i vam desviar mos per a pujar per un altre lloc i vam perdre més d´una hora, no passa res, tornem cap a la cresta i seguim. Ara ja teníem lo primer cim a vistes, Pic Tyndall, 4221m, a partir d´aquí l´aresta comensa a fer-se mes exigent, no se si per l´altura o la pedra mes descomposta, es pujen unes escales fetes en cordes i ja queda poc per al gran MATTERHORN, quel vam coronar sobre les 11:30. Aquí va ser aon vaig passar mes temo, quant vam passar del Cervino Italia al Matterhorn Suis, quant passaves pel costat de la creu, a la dreta teníem 1.100m de caiguda lliure, impressionava!!!\nAra ja domes queda la baixada, que va ser complicadeta, es mes faci'l grimpar que des grimpar i mes a tanta altura. Anem baixant i al puesto que a la pujada mos vam desviar, trobem unes inscripcions picades a la pedra, E. W. MDCCCVIV, indicaven que Edward Whymper, un any abans de coronar-lo per la via Hörnli , ja intentava pujar-lo per la Laion, ja ques pensaven que seria mes fàcil, aquí vam tindre uns moments de reflexió i admiració a la vegada, pensar que aquella gent en lo material que disposaven en aquella època pugessen asta allí, allavontes si que estaven preparats.\nJa estem al Refugi i son les 17:00, vam minjar algo i cap avall, ara ja domes ens quedaven unes maromes a unes parets i ja s´acabava lo de grimpar o des grimpar, millor dit. Ja estem al Col Tourmanche, seguim per un tros que diràs questava la serra desfeta i ja comencem a baixar los neveros de dalt de la Croce Carrel, allí me torno a ficar los quets, que diuen a la Cala, mingem algo i capavall. Al cotxe vam arribar a les 21:00 i mentres mos cambiavem es va ficar a ploure, menos mal que ens va respectar. Esta nit vam anar a sopar a una pizzeria, ja que plovia i despues a buscar un puesto per a passar la nit.\nLo dimecres 21 va ser un dia de domingueros, vam fer una mica de cultura i mos vam fer unes risetes per Aosta, es veu que es la segona població d´Itàlia que te mes romànic, despues de Roma, claro. Despue vam anar a Bionas, que esta a una vall encantadora, aquí vam passar la nit.\nDijous 22, encara estàvem trinxadets, este dia mol vam dedica a distraure la vista i estirar les cames, mos vam apropar al ref que hi ha vaix del pic Dents d´Hérens, esta vall estava encarada al oest i era mes vonica que la vall de Breuill , agafem lo cotxe i mos se torna a ficar a ploure, ara si que ja vam ficar proa a casa.\nLo divendres 23 a les 23:00 ja estava al poble.\nVull donar les GRACIES a un guia i amic, ja que en moments difícils teu fa tan fàcil que fa bore duna atra manera, moltes GRACIES Guillem!!!!!!!!!!!!!!!!\nSi algú esta interessat en fer una sortideta i vol un guia, aquí dixo lo correu de Guillem, torne20@hotmail.com\nPublicat per Unknown a 22:58\nEtiquetes de comentaris: Alpinisme.


territoris.cat 15:44 07/04/20\nsalut pla d'urgell Coronavirus covid-19\nL'avinguda del Canal de Mollerussa durant l'estat d'alarma @ACN\nEls alcaldes del Pla d'Urgell demanen que el Departament de Salut els faciliti informació concreta sobre els casos de coronavirus que hi ha als diferents municipis de la comarca. Així ho ha manifestat el president del consell comarcal, Rafel Panadés, que va mantenir dilluns una reunió telemàtica amb tots els alcaldes i ha afegit que traslladarà per carta aquesta petició. Panadés ha justificat la necessitat de saber més sobre els casos que hi ha per poder prendre mesures de prevenció de la pandèmia i ha assegurat que ara se senten abandonats i impotents. L'alcalde de Mollerussa, Marc Solsona, ha afegit que la informació serviria per combatre la rumorologia. A la comarca hi ha prop de 60 casos positius, la majoria a la capital.\nPanadés ha volgut posar de manifest que entre els alcaldes hi ha un cert descontent en com està gestionant informativament la crisi sanitària el Departament de Salut. Ara es reben les notificacions diàriament sobre els nous casos positius de covid-19 a través del CAP però no es facilita ni la identitat ni el lloc de residència de les persones infectades. En aquest sentit, han hagut de signar un document sobre la Llei de protecció de dades sobre els pacients.\nSegons Panadés, els alcaldes són els qui han de vetllar per la seguretat als municipis i el fet de no saber amb nom i cognoms les persones que estan infectades, pot provocar situacions com que no es puguin controlar les zones on viuen pel risc de contagi o fins i tot que els malalts no respectin l'aïllament i surtin al carrer\nPer la seva banda, l'alcalde de Mollerussa, Marc Solsona, ha assegurat que ell també ha demanat a Salut per escrit més informació sobre els casos de covid-19. Ha afegit que en l'estat actual d'alarma, ells com alcaldes són els caps de Protecció Civil del municipi i necessiten saber tots els detalls. Per això, ha remarcat que si no se'ls vol facilitar la informació, no els haurien de donar aquesta responsabilitat. Solsona ha reconegut que els darrers dies hi ha hagut un canvi i que Salut els està facilitant més informació però encara els falten dades per poder garantir condicions com per exemple als serveis de voluntariat que porten menjar a domicili.\nEntre els 15 municipis que hi ha al Pla d'Urgell hi ha prop d'una seixantena de casos confirmats de covid-19. La majoria són a Mollerussa, un total de 29, on també s'han registrat 7 víctimes mortals, mentre que el segon municipi de la comarca on n'hi ha més és Bell-lloc d'Urgell, amb 10


Web Conference — Serveis TIC — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nQue necessito per a poder accedir a una videoconferencia?\nEm vull connectar a una videoconferencia en mode “Listen Only” i em dona un error de reconnexió. Que puc fer?\nQuins son els mètodes d’accés a la videoconferencia?\nEs poden realitzar enregistraments de les videoconferencies?\nCom puc instal·lar el plugin de freshplayer-pepperflash?\nCom puc compartir el meu escriptori si sóc el propietari de la sala?\nRequisits hardware i de connexió de xarxa.\nEl servei de WebConference - https://webconference.upc.edu - és l’eina de videoconferència de UPC. Permet la comunicació mitjançant àudio, vídeo i compartició de fitxers entre dos o més persones remotes a través d'un navegador.\nWebConference permet disposar d’un únic punt d’entrada a les sales de videoconferències ja siguin personals o de grup. D’aquesta manera una persona pot disposar sempre de la seva pròpia sala de conferència on pot convidar a les persones que desitgi (com si fos un despatx físic). A més un grup de treball pot disposar d’un espai comú en el que gestionar les seves videoconferències.\nUns possibles casos d'ús podrien ser:\nDos professors de diferents departaments que no es troben en el mateix campus volen fer una reunió per compartir opinions sobre un projecte comú. El professor 1 invitaria a la seva sala virtual al professor 2. Podrien treballar sobre una pissarra virtual i treballar cooperativament.\nUn PAS vol explicar un nou projecte al seu departament on els membres es troben en diverses localitzacions. Convocaria al seu equip a l'espai comú del seu departament. En aquesta reunió ell actuaria com a moderador. Em aquest cas, com moderador podria donar pas a la resta en cas de preguntes.\nHi ha alguna possibilitat per fer-lo servir amb algú que no tingui compte UPC? Pensant en la col·laboració en projectes amb altres universitats...\nLa creació de sales i espais és només accessible per al PDI/PAS de UPC però, els convidats poden ser persones externes. Un cop creada la sala cal anar a la pestanya "Conferència Web" i prémer el botó "Convidar a altres persones". La cerca automàtica està restringida als usuaris UPC però escrivint l'adreça externa de la persona que volem convidar i prement ENTER l'afegeix a la llista de convidats.\nSembla una bona alternativa a webex, certament. Incompatibilitat amb Chrome (no es porten gaire bé amb Flash, diria) és un punt en contra, però segueix sent molt útil.\nFunciona amb clients Linux ?\nVolia dir sense flash ?\nEl servei de Web Conference és només depenent del navegador i dels plugins que aquest tingui instal·lats. Es pot fer servir amb Linux Ubuntu i Firefox amb el plug-in Adobe Flash Player (a partir de la versió 26.0.0.137). Pots trobar més informació a la FAQ "Què necessito per a poder accedir a una videoconferencia?"


El darrer del 2013: els Pastorets de Roses – kurtibolos.com\nEl darrer del 2013: els Pastorets de Roses\nAutorretrato, la 1a de Juanma y la cena de Navidad\n26 i 29/12/13 Teatre de Roses\nCom l’any passat i per Nord Produccions he anat a sonoritzar els Pastorets que des fa un munt d’anys fa el Grup de Teatre de Roses. Enguany només hi he pogut anar als dos darrers dies per solapament amb altres bolos. Em vaig perdre el dia de muntatge i assaig general amb músics i actors i la primera funció. Per sort l’any passat vaig marcar a consciència el guió, un totxo d’unes dues-centes pàgines, amb anotacions i marques per saber quan hi havia música, quan tracks d’àudio (que si els trons, que si el llop). I per sort, també he comptat amb els inestimables comentaris i missatges d’alerta d’en Rafel, el tècnic del teatre, que feia les llums al meu costat, colze amb colze, allà a dalt de tot al control, que més aviat semblava l’infern de la calor que hi fa, i és que tot l’aire calent de la calefacció puja, sabeu?\nPer allà també voleiava en Carles, el maquinista, que si ara pujo el teló de l’infern, que si ara baixo el fons del poble, i vinga, anar fent braços.\nDues hores i mitja de representació -amb 15 minuts de descans-, en la versió dels Pastorets d’Olot. D’instruments, piano, violí, viola, violoncel i percussió (timbales, cortina, caixa i derivats). I molta vocació de tothom, petits i grans! Què serien unes festes de Nadal sense Els Pastorets?!


La cullerada: La terra amb nom de vi\nLa terra amb nom de vi\nJa fa temps que a la tele fan un anunci de turisme de La Rioja, on surten fragments d'aquest curtmetratge. Fa uns dies que vaig entrar a la web i el vaig veure. Es tracta d'una pel·liculeta publicitària, però em va agradar força. Les tres històries estan encreuades amb molta gràcia i fins i tot, en algun moment, em vaig arribar a emocionar i tot. Si teniu deu minutets, us aconsello que els perdeu mirant-lo.\nPotser us preguntareu per què collons vaig entrar a la web i em vaig dedicar a mirar el vídeo de marres. La resposta és clara. Aquest vespre me'n vaig cap a La Rioja, a passar els dies del pont. Uns dies de tranquilitat, natura, bon menjar i pràctiques del curset de tast de vins que vam fer. I si tinc una mica de sort, potser em passa alguna cosa senzilla i extraordinària a l'hora, com els passa als protagonistes del curt.\nUs desitjo que passeu un bon cap de setmana llarg, i si no teniu pont, passeu el dilluns tan bé com la feina us ho permeti. Fins dimecres!\nEspero que no se't rebenti la roda, que últimament et veig molt sentimental!\nAprofita per visitar alguna bodega i si se'm permet..."Manuel Quintano" per mi un rioja espectacular!\n27 d’abril, 2007 09:49\nEns retroben dimecres, aprofita i disfruta de les minivacances... jajajaj Esperem la crònica !!!\n27 d’abril, 2007 12:44\nClint, queda apuntat!\nFarlopa, potser us faig un curtmetratge i tot! ja ja!\n27 d’abril, 2007 13:50\nQue gaudeixis del nord!\nPS.: cop de mall als anuncis que et fan anar a una web per entendre el missatge publicitari. En especial a www.quetienenloshombresenlacabeza.com\n27 d’abril, 2007 14:22\ntu què? tot el dia fent enveja al personal, o què? Doncs una copitxuela de Rioja a la meva salut!\nVagi benne (jo em quedo, snif)\n27 d’abril, 2007 17:48\nBon viatge Puji... i compte amb el vi, que no et facin bufar els picoletos... jejeje\n28 d’abril, 2007 02:14\nJo de la Rioja prefereixo el vi...\n28 d’abril, 2007 10:06\nAi, ara que et venia a saludar després de tant temps, em trobo que no hi ets.\nRe, tiu, que bon viatge i ens veiem a la tornada.\nAu. I Gooooooooool en las Gaunas!!!\n28 d’abril, 2007 15:58\nla veritat és que només de veure el fragment que ensneyen a l'anunci ja et crea intriga per saber què passa....ara em miraré el video....\n28 d’abril, 2007 16:56\nLa primera vegada que vaig veure l'anunci vaig pensar que era el trailer d'una pel.licula i encara estic esperant l'estrena, jejejejejej.\nMolt bon pont i OJU amb el Rioja eh!!!!\n29 d’abril, 2007 15:15\nEm fa mandra mirar la peli sencera, ara, els anuncis crec que estan molt bé.\nDisfruta de La Rioja, jo ho tinc pendent.\n29 d’abril, 2007 20:10\nJa explicaràs si t'ha passat alguna cosa senzilla i extraordinària :)\n30 d’abril, 2007 16:38\nDani, a mi també em fan força ràbia, però aquest no està malament.\nRitus, ho sento. No tinc cap ànim de crear enveges. Segur que per aquí també et poden passar coses senzilles i a l'hora extraordinàries.\nMetamorfosi, els torns de conducció són un gran invent.\nIgnasi, doncs t'asseguro que hi ha moltes més coses.\nZinc, ben tornat després de tants dies. Vaig passar per davant de l'estadi de Las Gaunas i vaig pensar just el mateix.(titirititi titirititi)\nEva, l'anunci en sí ja està molt ben lligat, però el curt també és molt bo. Espero que també tu hagis passat uns dies ben macos.\nTu mateixa, doncs ara pots veure la peli en estrena mundial a casa teva. El Rioja, més que oju, nas.\nAlbert, doncs t'ho recomano.\nEuria, m'ha passat la cosa senzilla i extraordinària que m'ho he passat de nassos, amb una companyia de nassos i amb un menjar i un beure de nassos.\nDijous o divendres ús faré una petita crònica amb afotos. Que la tornada sigui lleu!\n02 de maig, 2007 07:18


La història de Peratallada està estretament lligada a l’època medieval i per aquest motiu el nucli recorda aquesta vinculació amb una fira d’època que se celebra el primer cap de setmana d’octubre i aprofita com a escenari els carrers i places del nucli antic, on encara es possible copsar l’essència d’aquell període. Enguany serà la 25a edició de la Fira Medieval i tindrà lloc del 3 al 6 d'octubre. Fem un repàs de tot el que s'hi pot trobar amb el regidor de l'esdeveniment.\nLa IV edició de Begur en Flor comença avui i fins diumengeLa quarta edició de Begur en Flor se celebra entre avui divendres i diumenge. La inauguració oficial de la mostra es farà avui, a les 19 hores, a la plaça de la\nEl Temporada Alta fa parada a Palafrugell i Torroella de MontgríEl Festival Temporada Alta se celebrarà en les seves dates habituals aquesta tardor. El reconegut certamen de teatre que té lloc a les comarques gironines apost\nLa Bisbal posa el nom de Lluïsa Duran a la Biblioteca amb un acte carregat d’emotivitat\nTxarango i Jack Johnson esgoten les entrades pels concerts al Festival de la Porta Ferrada


L’escola Institució Montserrat guanya el premi a la innnovació pel seu canal de podcàsting IMTV | EL3 - Portal de notícies de Sants-Montjuïc\nL’escola Institució Montserrat guanya el premi a la innnovació pel seu canal de podcàsting IMTV\nAlumnes de quart d’ESO d'aquesta escola del barri de Sants són els que realitzen des de fa cinc anys el canal que ha guanyat el guardó a la innovació dels Premis Ràdio Associació de Catalunya\nAlumnes de quart d’ESO de l’Escola Institució Montserrat del barri de Sants són els que realitzen des de fa cinc anys el canal de podcàsting IMTV que ha guanyat el guardó a la innovació dels Premis Ràdio Associació de Catalunya. IMTV és un canal on els alumnes pengen els seus vídeos i on, durant cinc anys es va estar fent la sèrie “Taquilla Oberta” que ha guanyat el premi al millor vídeo en el darrer festival de Cinema Jove de València. Els alumnes que participen en el projecte expliquen que no s’eperaven un premi d’aquest nivell i que es van quedar molt sorpresos. El Guillermo explica: “La veritat és que quan van venir el Nico i el Director a explicar-nos que havíem guanyat un premi d’aquestes característiques no ens ho crèiem i quan el vam anar a recollir amb tots els professionals ens semblava que allà no hi pintàvem res”, a més l’Albert afegeix: “La veritat és que no sabíem ni que ens havíem presentat”. Nico Torres, coordinador TIC de l’escola, també remarca: “Nosaltres pensàvem que era un premi escolar i ens va sorprendre quan vam saber que era un guardó que a.cata la Ràdio Associació de Catalunya”. Per als alumnes aquest premi és un reconeixement, segons explica l’Eva, als cinc anys que fa que els alumnes de l’ESO estan tirant endavant el canal, “Aquest premi no és només per nosaltres sinó per tots aquells que han fet que això fos possible”, comenta.\nActualment al canal s’hi poden trobar vídeos de les diferents activitats que es fan a l’escola com per exemple Sant Jordi o el viatge de fi de curs que just acaben de fer els de quart d’ESO. A més, els nois estan treballant en un curtmetratge sobre la visió que tenen els pares sobre els nois quan surten de festa, l’Albert explica: “El que volem demostrar amb el curt és que quan sortim de festa no sempre sortim a emborratxar-nos”. Els nois estan treballant en el projecte des de principi de curs i de moment el guió ja està acabat i han començat ja a rodar les escenes i miraran de tenir-lo acabat de cara a final de curs, abans que hagin de marxar de l’escola. Els alumnes són qui fan tota la feina, segons ens comenta en Xavi: “Ens repartim les tasques i a alguns els agrada més fer d’actor i gravar i així també ens ho passem bé”. Aquesta és una activitat que els alumnes fan de manera voluntària, la Berta comenta: “Ho fem fora d’horari lectiu i ho fem perquè ens agrada i trobem que és diferent i que no tothom té les oportunitats que tenim nosaltres” i l’Eva afegeix: “Hi ha molta gent que ho vol fer però a l’hora de la veritat no tothom treballa i al final te n’adones qui està interessat i qui només volia venir a passar l’estona”.\nL’escola també desenvolupa un canal de ràdio que desenvolupen els alumnes de tercer. L’Eva explica: “Són programes de ràdio en podcast i llavors la gent se’ls descarrega i els encarregats són l’Ona Gausach i el Martí Leira que ho estan portant molt bé tot i només ser dues persones”, a més l’Albert afegeix: “Ara nosaltres estem fent una assignatura optativa de ràdio i posarem les nostres gravacions al podcàsting per tal de tenir més material”.


ACTUACIÓ AL PARC DE LA SERRALADA DE LITORAL | Cercle de Voluntaris dels Parcs Naturals\n24 d'Octubre de 2019 Darrera activitat, General, NotíciesCercle de Voluntaris\nArranjament del recinte sobirà del Castell de Sant Miquel. Parc de la Serralada Litoral.\nUna vintena de voluntàries i voluntaris dediquen el matí de dissabte a diverses tasques de recuperació i neteja dels entorns del Castell de Sant Miquel.\nUn cop arribem a Vallromanes ens endinsem al Parc de la Serralada Litoral fins arribar al peu de les restes d’un antic poblat iber i del castell de Sant Miquel, just a la frontera entre Vallromanes i Montornès del Vallès.\nDesprés d’esmorzar, coneixem a la Laura León, sobreguarda del parc, al Diego Fernandez i en José Veler guardes forestals del parc, qui ens fan una explicació de la tasca del dia: extreure tota la llenya dels entorns del castell.\nEls dies previs a la nostra actuació el personal del parc van participar en l’extracció de la vegetació del recinte sobirà del castell de Sant Miquel, així que nosaltres completem les tasques del Parc de la Serralada Litoral traslladant totes les restes vegetals per un corriol de difícil accés.\nTreballem de valent cooperativament, ja que ens situem tots els voluntaris i voluntàries al llarg del corriol i ens organitzem en una gran cadena humana per traslladar tota la llenya fins a un remolc situat a peus del corriol.\nDesprés d’una estoneta de feina fem un agraït descans on gaudim d’una engrescada xerrada per part d’en Ferran Díaz (Tècnic de patrimoni de Montornès) tot seien en el que havia estat el pati d’armes del castell, zona on es duia la vida quotidiana del castell i ens trasllada a l’època medieval explicant la construcció del Castell al segle XI i la vida portada en aquesta zona, tot fent un repàs del poblat iber datat entre el segle V i el III aC.\nPer últim i gràcies als guardes del Parc aprofitem les restes d’esporga retirades per fer una foguera (amb permís dels agents rurals) i fer una benvinguda botifarrada, acompanyada d’un bon porró de vi.\n← ACTUACIÓ AL PARC NATURAL DE SANT LLORENÇ DEL MUNT I L’OBAC\tACTUACIÓ AL PARC DEL GARRAF →


Ruta en caiac per les Illes Medes amb allotjament a l'Estartit\n/Caiac per les Illes Medes amb allotjament a l'Estartit\nCaiac per les Illes Medes amb allotjament a l'Estartit\nSi us agrada el mar i fer esport durant les vostres vacances i escapades, us recomanem aquest paquet.\nUs recomanem que passeu un parell de nits a l'Estartit i que us apropeu a les Illes Medes a cop de rem, gràcies a una ruta en caiac que comença al mateix port de l'Estartit.\nAquesta sortida en caiac per les Medes us permetrà apropar-vos al Parc Natural de les Illes Medes d'una manera còmoda i respectuosa amb el medi ambient.\nEl fet de passar dues nits a l'Estartit us permetrà tenir el temps suficient per gaudir al màxim de tot el que us pot oferir aquesta regió de la Costa Brava, del seu entorn i d'aprofitar i relaxar-vos a la platja.\nLa ruta en caiac des de l'Estartit és una activitat ideal per fer amb el vostre grup d'amics o família.\nUs animeu a fer una escapada a l'Estartit?\nCondicions de Caiac per les Illes Medes amb allotjament a l'Estartit\nVeure condicions generals de contractació o Polítiques de cancel·lació de Caiac per les Illes Medes amb allotjament a l'Estartit\nAquest paquet té una durada de tres dies i dues nits. El preu inclou l'allotjament amb l'esmorzar inclòs a l'hotel Les Illes de l'Estartit, molt a prop del port, així com de la ruta en caiac per les Illes Medes al matí.\nDepenet del número de persones que reservin aquest paquet, us allotjareu a habitacions amb diferents capacitats: dobles, triples o familiars.\nSi voleu saber més sobre l'activitat de caiac des de l'Estartit, trobareu tota la informació que necessiteu al requadre superior.


19-02-17: CE MARISTES DE RUBÍ vs CADET MASCULÍ ~ CLUB HANDBOL RIBES\n19-02-17: CE MARISTES DE RUBÍ vs CADET MASCULÍ\ndiumenge, de febrer 19, 2017 Cadet Masculí 2016/17\nCE Maristes de Rubí 30- CH Ribes 37\nDiumenge al matí tocava el partit de tornada a casa del Rubí. Els nostres jugadors es van fer de nou amb la victòria protagonitzant, igual que al partit d’anada, una primera part força fluixa i gens destacable per anar després en augment i aconseguir distanciar-se, lluny però de la diferència aconseguida en la primera ocasió.\nEn general, però, bon partit sobre tot pel canvi en l’actitud i en la manera de portar el joc. Inici poc comunicatiu tant en defensa com en atac que va caracteritzar gran part del primer temps. Combinacions de pilota poc efectives i molts xuts a mans del porter contrari van ser alguns dels motius pels quals els nostres nois no aconseguien deixar enrere els locals. Tot i així l’equip ribetà marxava al descans en posessió del marcador amb un 17-21. A la segona part va començar el canvi: alguns van intentar capgirar la dinàmica dels companys. L’Eyob increible dirigint i portant a terme una molt bona defensa i el Ferran espectacular en atac també dirigint i creant boniques jugades individuals i d’equip. Un partit també d’evolució per al nostre porter, el Kisku, amb molt més control i seguretat en les aturades. Joc invertit que va acabar a les nostres mans i un partit al final força controlat. Resultat de 30-37 que ens sitúa en vuitena posició amb 14 punts. Felicitats!!!


Princess of the Sea Residence Kavarna Bulgària - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a Princess of the Sea Residence\nTopola 298, Ikantlka, Kavarna, Bulgària, 9000 - Veure al mapa\nMés informació sobre Princess of the Sea Residence\nDissenyat tant per oci com per negoci, Princess of the Sea Residence està situat idealment a Balchik; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Princess of the Sea Residence, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix habitació familiar, transport hotel/aeroport, lloguer de cotxes, caixa forta, Zones públiques amb Wi-Fi per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com piscina exterior, camp de golf (a 3 km). Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Princess of the Sea Residence és una selecció idònia per a la vostra estada a Balchik.


Cuina Medieval Catalana Curs Online El Gourmet Català\nCuina medieval amb noves tecnologies\nPàgina inicial/Actualitat, Notícies/Cuina medieval amb noves tecnologies\nEls xefs André Bonnaure i Carme Ruscalleda participen en un curs online sobre la matèria.\nExperts catalans, valencians i mallorquins participen en el primer curs «online» dedicat a la cuina medieval catalana, impulsat per la UdG i que compta amb la participació dels xefs André Bonnaure i Carme Ruscalleda\nLa cuina catalana, a l’Edat Mitjana, va ser la primera d’Europa. Un cuiner català, Mestre Robert, que treballava a la cort de Nàpols (s. XV), va ser aclamat com el millor del seu temps». Aquestes frases les escrivia l’especialista en gastronomia Jaume Fàbrega, col·laborador de Diari de Girona, en un article dedicat al Celler de Can Roca, recentment proclamat millor restaurant del món; abans de l’establiment gironí, aquest títol concedit per la prestigiosa revista britànica Restaurant l’havia ostentat durant cinc anys El Bulli de Roses, el local de l’emblemàtic cuiner Ferran Adrià, a qui el mateix Jaume Fàbrega ha comparat en diverses ocasions amb Mestre Robert, per les «revolucions gastronòmiques» que –salvant les distàncies– cadascun d’ells va protagonitzar.\nI encara un element més: a Girona va néixer Francesc Eiximenis, un autor medieval de referència que va dedicar una especial atenció al menjar i a tot allò que l’envolta, autor d’un treball imprescindible per a l’estudi d’aquesta matèria en aquella època: Com usar bé de beure e menjar.\nPrecisament la vida i l’obra de Francesc Eiximenis és una de les grans especialitats del professor de literatura catalana medieval de la Universitat de Girona (UdG) Xavier Renedo, que ha impulsat el primer curs on-line dedicat a la cuina medieval catalana, que s’impartirà entre el dilluns 8 i el divendres 19 de juliol: Golafres, cuiners i llibres de receptes forma part del programa de cursos d’estiu de la Fundació UdG (http://www.fundacioudg.org/cursos-destiu/activitats.html) i ha reunit un ampli ventall d’especialistes en diferents disciplines per poder-ne oferir una visió àmplia. El mateix Renedo és el coordinador del curs, juntament amb Josep Antoni Aguilar, professor de llengua catalana de la Universitat San Pablo de València, especialista en literatura catalana medieval, estudiós de les cròniques catalanes antigues i editor de la Crònica de Ramon Muntaner\n«Eiximenis parla molt del menjar i del beure, encara que sobretot ho fa des d’una perspectiva moral. Però també descriu usos i costums de l’època i arriba a afirmar que els catalans érem els que menjàvem i bevíem millor del món –comenta Xavier Renedo–; i precisament ara El Celler de Can Roca ha estat proclamat el millor restaurant del món». Aquí hi ha el punt de partida de la seva novedosa proposta acadèmica: «Ens vam dir, potser també podem fer el millor curs on-line del món de cuina medieval catalana», afegeix en to de broma.\nPer aconseguir-ho, Renedo i Aguilar s’han envoltat d’una vintena d’especialistes en diferents matèries relacionades amb l’època medieval; n’hi ha molts de la Universitat de Girona, però també de la Universitat de Barcelona, de la UOC, de la Universitat de València, de la Universitat d’Ais de Provença i de la Universitat nordamericana de Yale (Paul Freedman, considerat una eminència en un apartat tan específic com les espècies a l’Edat Mitjana). A més, hi ha altres experts no adscrits a cap universitat (entre els quals el metge i historiador mallorquí Antoni Contreras, autor d’un llibre sobre el menjar blanc, una característica preparació medieval) i dos cuiners: André Bonnaure (nascut a França el 1941 i establert a Girona des de fa molts anys, és un dels millors especialistes del món en el foie-gras) i Carme Ruscalleda (xef del restaurant Sant Pau de Sant Pol de Mar, amb tres estrelles Michelin).\nLa metodologia del curs és molt simple: cada dia, entre el 8 i el 19 de juliol, es penjaran a Internet els continguts corresponents, que inclouran sempre un tema teòric elaborat per algun dels especialistes (La cuina conventual, Normes d’urbanitat, La figura del cuiner, La història de l’alimentació segons Francesc Eiximenis i Vicent Ferrer, Dietètica i afrodisíaca, Les relíquies de la cuina medieval en els països de parla catalana… en serien alguns exemples); un text literari de l’època medieval relacionat amb la cuina (procedents de l’obra d’Eiximenis, del Tirant lo Blanc, de la Crònica de Ramon Muntaner, etc.); la descripció d’un banquet (real o fictici); comentaris sobre una fruita, espècia o herba aromàtica usada en la cuina medieval; i una recepta presentada en dues versions: l’original i l’adaptada als temps actuals per André Bonnaure.\nEls alumnes del curs (obert a qualsevol persona, amb 160 places i que té un cost de 85 euros –75 per als Amics del Museu Nacional d’Art de Catalunya i per als subscriptors de la revista Descobrir Cuina–), a partir d’aquests continguts, hauran de respondre a través de la xarxa a preguntes dels professors, i també podran participar en fòrums sobre les diferents matèries impartides. Al final, els alumnes rebran un diploma acreditatiu, i els estudiants universitaris podran obtenir crèdits.\nTal com es pot llegir al web de presentació de Golafres, cuiners i llibres de receptes, els seus objectius són, d’una banda, «obrir una finestra a l’Edat Mitjana i descobrir els hàbits alimentaris, els estils culinaris, les normes d’urbanitat i les regles morals i dietètiques que regien la conducta a taula a la Catalunya i a l’Europa medievals», i de l’altra «treure profit dels grans receptaris catalans medievals, sobretot del Llibre de sent Soví i del Llibre del coc, i, de la mà d’un cuiner de la categoria i l’experiència d’André Bonnaure, oferir versions modernes dels grans plats recollits en els llibres de receptes medievals. Atès l’interès i la curiositat que pot despertar el tema, sobretot en uns anys en què la cuina catalana està d’actualitat arreu del món, volem tractar tots els temes del curs amb un llenguatge amè, clar i divulgatiu».\nEn aquest sentit, Xavier Renedo assegura que el públic potencial d’aquesta iniciativa és «molt ampli: no està pensat per a estudiosos específicament, sinó que pot atreure també tant les persones interessades per l’època medieval, com aquells aficionats a la cuina que tenen curiositat per saber com es feien les coses als segles XIII, XIV i XV». Una època, segons Renedo, en la qual la cuina catalana tenia rellevància més enllà de les fronteres del país: «el Llibre del coc, de Mestre Robert, i el Llibre de Sent Soví, anònim, són els dos grans receptaris de l’època, i tots dos són escrits en català». A més, afegeix, «la cuina catalana va tenir una gran influència a Itàlia, primer perquè Alfons el Magnànim va conquerir Nàpols i s’hi va endur Mestre Robert perquè fos el cuiner d’aquella Cort: d’aquesta manera, en molts receptaris italians del segle XV hi ha receptes catalanes. A més, els Borja, al Vaticà, també hi van difondre de manera notable en aquella època la cuina catalana».\nUn dels plats més emblemàtics de la cuina medieval catalana centrarà precisament la participació de Carme Ruscalleda en el curs, que encara s’ha de concretar quin dia serà; la cuinera prepararà el Mig-Raust, una recepta amb diverses variants i que explica d’aquesta manera el Llibre de Sent Soví: «Si vols fer mig-raust, posa una gallina a l’ast; després fes brou amb unes altres gallines a l’ast –o amb les seves freixures– i fes-ne un bon brou afegint-hi cansalada; després agafa ametlles pelades i fes-ne llet, agafa els fetges, barreja’ls amb la llet i posa-ho tot plegat a bullir amb les millors espècies: pebre i gingebre, clavell, canyella, agràs i sucre blanc i fes-ho bullir una bona estona. Quan les gallines a l’ast siguin cuites, esquartera-les i fes-les bullir en la salsa que has preparat fins que vegis que són ben cuites». Per anar fent boca.\nBy Josep García|2019-12-04T15:08:49+01:002, Juliol 2013|Categories: Actualitat, Notícies|


Manifestació en suport a Can Vies – Casal Independentista de Sants Jaume Compte\nLa manifestació, cada cop més nombrosa, ha girat cap a Carretera de Sants de forma festiva i reivindicativa, diables, versions de la Shakira o del Bella Ciao, reclamaven que el CSA Can Vies s’ha de quedar al barri de Sants. També ho deien les enganxines que s’han enganxat a la seu de CiU del barri i la parada de metro que hi ha al costat.\nFinalment, la manifestació ha girat pel carrer de l’Espanya Industrial i ha seguit pel c/Muntadas on, davant del casal Independentista s’ha penjat una pancarta. En arribar a la Pl. de l’Hamsa, els diables han tornat a cremar i els bastoners a ballar i s’ha llegit el manifest que diu que totes som Can Vies. D’altres parlaments han convocat a la propera vaga general el 31 d’Octubre i s’ha cridat a la solidaritat amb la Flotilla Rumb a Gaza que avui ha sigut segrestada per l’exèrcit israelià en aigües internacionals, donant punt i final a la manifestació.\nAnterior Entrada anterior: Assemblea oberta CUP dissabte 20 d’octubre\nSegüent Entrada següent: Taller de conserves


Exposició alimentària als olis minerals | Consumer\nExposició alimentària als olis minerals\nEls olis minerals podrien tenir un impacte negatiu en la salut dels consumidors, segons una avaluació de l'EFSA\nL’Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) ha revisat l’exposició de les persones a un grup divers de barreges d’hidrocarburs conegut com a olis minerals (MOH). El treball s’ha fixat en la dieta dels consumidors, a través del Panell d’Experts de Contaminants de la Cadena Alimentària i a petició de la Comissió Europea. El seu ús com a additius alimentaris, envasos i altres aplicacions en alimentació fa que els consumidors estiguin exposats a una gran varietat d’hidrocarburs d’oli mineral a través dels aliments, d’aquí la necessitat d’avaluar-los. Conèixer els usos i tipus d’olis minerals és útil per saber quins són els més perjudicials, en quin grau i quins són les principals fonts d’exposició.\nEls consumidors estan exposats a una gran varietat d’hidrocarburs d’oli mineral a través dels aliments. Els olis minerals constitueixen un grup molt divers de barreges d’hidrocarburs que contenen milers de compostos químics de diferents estructures (lineals, ramificades o cícliques) i grandàries. Derivats sobretot del petroli cru, també poden elaborar-se de forma sintètica a partir de carbó, gas natural i biomassa. La composició química de la majoria de les barreges MOH es desconeix i, fins i tot, sovint varia entre un lot i un altre. Les especificacions s’expressen amb freqüència en termes de viscositat, en relació amb les aplicacions dels productes, i no en termes de composició química, per la qual cosa és molt difícil determinar la seva naturalesa exacta.\nUsos dels olis minerals\nEntre els usos dels olis minerals en alimentació, destaquen els materials d’embalatge com a envasos de paper\nAquestes barreges d’olis minerals, molt complexes, tenen una àmplia varietat d’aplicacions industrials i domèstiques. Entre els seus usos en el sector alimentari destaquen, sobretot, els materials d’embalatge com a envasos de paper o cartró reciclat, tintes d’impressió en aquests materials, així com additius en la fabricació de plàstics i revestiments que poden entrar en contacte amb els aliments i ser font d’exposició d’aquestes substàncies.\nCerts MOH també s’utilitzen com a additius alimentaris, auxiliars tecnològics i coadjuvants (agents antiadherentes en fleca/rebosteria i cobertures en confiteria o supresores de pols utilitzats en gra de cereal per a consum humà). Finalment, poden estar presents en els aliments com a contaminants ambientals. És el cas dels lubrificants.\nTipus d’olis minerals i impacte en la salut\nL’impacte potencial per a la salut humana del MOH és molt variable, en funció de la naturalesa química dels olis minerals. Els experts del Panell CONTAM de l’EFSA van identificar dos tipus principals de MOH rellevants per a la seguretat alimentària: els hidrocarburs saturats (MOSH) i els aromàtics (MOAH). Els hidrocarburs aromàtics (MOAH) poden actuar com carcinógenos genotóxicos (poden causar càncer i danyar l’ADN, el material genètic de les cèl·lules), mentre que alguns hidrocarburs saturats (MOSH) poden acumular-se en els teixits humans i provocar efectes nocius en el fetge.\nL’exposició als olis minerals a través de la dieta és major entre els consumidors més joves que entre els adults i ancians\nDes del punt de vista químic, els hidrocarburs saturats d’olis minerals (MOSH) consten d’alcans lineals i ramificats, juntament amb llogo substituït-cicle-alcans (parafines i olis nafténicos), mentre que els minerals hidrocarburs aromàtics (MOAH) inclouen sobretot alquil-substituïts hidrocarburs poliaromáticos. Segons la seva viscositat, també poden classificar-se en viscositat mitjana i baixa (amb una estructura entre 10-25 carbonis i una massa molecular de 300-500), viscositat alta (amb C30 i una massa molecular d’almenys 500) i ceres microcristalinas (amb una estructura entre C20-C60 i una massa molecular de 300-750 o més), utilitzades en alguns casos per tractar la superfície de xiclets, dolços i fruites com a melons, papayas i alvocats.\nEl grup d’experts també ha dut a terme una avaluació de l’exposició del consumidor als MOH. De les dades disponibles, s’han apreciat baixos nivells de MOHS (saturats) en general en tots els grups d’aliments. No obstant això, s’han detectat nivells alts en les categories de “Pa i panets” i “Cereals per al consum humà”, a causa de l’ús d’agents antiadherentes i d’agents per fer els grans més brillants, respectivament. La presència de MOH tant saturats com a aromàtics en aliments secs, com a barreges per a postres o fideus, pot atribuir-se, en part, als papers i cartrons usats en els embalatges.\nPer grups d’edats, i sempre segons l’avaluació del Panell CONTAM, l’exposició a través de la dieta va ser major entre els consumidors més joves que entre els adults i ancians. L’exposició benvolguda de MOSH va variar entre 0,03 – 0,3 mg/Kg de pes corporal per dia, amb una major exposició en els nens.\nEXPOSICIÓ Als COMPOSTOS QUÍMICS\nEncara hi ha prou incertesa pel que fa a la composició química de les barreges de MOH a les quals estan exposats els éssers humans, així com sobre l’àmplia gamma de fonts d’exposició. El grup d’especialistes conclou que pot haver-hi certa preocupació per a alguns consumidors, especialment, entre els qui sempre adquireixen la mateixa marca d’aliments o els compren en la mateixa tenda. Aquests poden tenir una exposició regular i continuada a aliments amb alts nivells de MOH.\nRespecte als riscos associats amb l’exposició al grup d’hidrocarburs aromàtics, els experts no han estat capaços d’expressar-los en termes quantitatius per la falta d’informació, tant en l’exposició com en la toxicologia. No obstant això, i en vista de les propietats carcinógenas d’aquest tipus d’olis minerals, el Panell d’Experts va considerar l’exposició del consumidor a aquestes substàncies de gran interès d’estudi.\nL’establiment de nous valors de referència basats en la seguretat dels MOH utilitzats com a additius alimentaris estava fos de l’abast d’aquest dictamen, però el grup CONTAM va concloure que es justifica una revisió de l’actual ingesta diària admissible (ANADA) per a alguns olis minerals. El dictamen constitueix una base adequada per a la revisió de l’ANADA pels MOH de viscositat baixa o mitjana, i s’aconsella la seva reavaluació. El Comitè científic de l’alimentació humana (SCF) i el Comitè Mixt FAO/OMS d’Experts en Additius Alimentaris (JECFA) ja van avaluar aquests productes. En el seu dictamen, l’EFSA també recomana identificar les possibles fonts de contaminació en els diferents punts de la cadena de producció alimentària per dissenyar un programa de vigilància d’aquests compostos. El grup CONTAM considera, per contra, que la revisió de les ANADA pels MOH de viscositat alta no constitueix una prioritat.\nFinalment, el dictamen de l’EFSA també fa recomanacions per millorar els mètodes d’anàlisis i recopilació de dades i vigilància futura. L’EFSA ja va realitzar un estudi sobre aquests compostos, els olis minerals, en tintes d’impressió utilitzades en els embolcalls i envasos de cartró en contacte amb els aliments, on es descartava aquesta via com a font d’exposició rellevant per a les persones. Amb tot això, considera que arran d’aquesta nova revisió caldrà continuar amb la recerca sobre altres fonts d’exposició a aquests hidrocarburs.\nadditius envasos olis minerals químics


TTEMA 10. PHYLUM MOLLUSCA  | Zoologia (UAB) | Unybook\nTTEMA 10. PHYLUM MOLLUSCA (2014)\nTTEMA 10. PHYLUM MOLLUSCA\nTEMA 10: PHYLUM MOLLUSCA Estan dins els lofotrocozous.\nMODEL CORPORAL És un grup molt ampli en el que quasi hi ha 100.000 espècies. Els cargols de terra, els marins, els pops, els bivalves...\nSón eumetazous, bilaterals, protòstoms, espiralia, lofotrocozous. No són segmentats, a diferència dels anèl·lids.\nEns fixem en un cargol de terra. Podem dir que el cos presenta tres parts: - El cap, que té estructures sensorial. Aquest cap es pot reduir molt.\nPeu ventral muscularitzat que es pot transformar en altres estructures (tentacles).\nLa major part de les vísceres queden concentrades formant una massa visceral.\nHi ha un òrgan raspador a la boca que es diu ràdula: presenta unes dents quitinoses. A més, té una musculatura que permet moure la ràdula. Amb aquestes dents quitinoses raspa l’aliment i el fragmenta. A vegades, en algunes espècies, la ràdula desapareix (bivalves). Sobretot canvia en espècies que canvien l’alimentació (per exemple si es tornen filtradors).\nEl mantell té una cavitat pal·lial. En aquesta s’hi obren el tub digestiu, els nifridis, i hi ha els aprells reproductors, l’epiteli sensorial i les brànquies. El mantell és una doble capa gruixuda d’epidermis. Aquesta doble capa fabrica la conquilla, que no sempre és sòlida (a vegades poden ser petites capes, o espícules).\nLes brànquies es diuen ctenidis, i estan formades per uns filaments branquials que presenten cilis. Aquestes brànquies estan disposades en sèrie.\nEl tub digestiu presenta diverses regions i és bastant complexe. El celoma està format per petits espais celomàtics que se troben al voltant d’alguns òrgans (al voltant dels nefridis, que són els òrgans excretors, al voltant del cor.\nLa cavitat principal és un hemocele, que és una cavitat circulatòria. El cor presenta diverses cavitats: sempre presenta un ventricle però poden haver-hi un o més parells d’aurícules. Els bivalves tenen un parell per exemple.\nL’excretor està format per metanefridis (estructures més complexes que els protonefridis).\nEx: un bivalva.\nPel que fa a la reproducció, són dioics o hermafrodites. Durant el desenvolupament hi ha dues larves: la primera és la trocòfora, i la segona (que pot ser que no hi sigui) és la larva vèligera.\nAltres no tenen cap larva i tenen desenvolupament directe.\nLa larva vèligera és la b. Té dos lòbuls ciliats. Pot arribar a tenir una càpsula.\nHi ha grups que redueixen la fase de larva trocòfora, que es troba dins l’ou, i quan surt ja és directament larva vèligera.\nSINAPOMORFIES Presència de plaques calcàries, espícules o conquilla. Com estan fabricades pel mantell, el mantell també és una sinapomorfia. La ràdula també ho és, i el peu muscular.\nCLASSIFICACIÓ Aplacophora No és un grup monofilètic. Dins té dos grups, que sí que són monofilètics: - Chaetodermomorpha o caudofoveata: té petites escates imbricades i no hi ha peu.\nNeomeniomorpha o solenogastres: tenen un solc pedi (al peu) ventral (una cavitat longitudinal) que ho deixen els marges del mantell. No tenen ctenidis o tenen brànquies modificades que no són els ctenidis típics.\nNo té plaques, no té una conquilla rígida. Sí que tenen unes espícules calcàries. Tenen forma de cuc: cos vermiforme. El peu no és musculós, és un peu reduït.\nLa resta de grups: Sí que presenten una conquilla sòlida.\nPolyplacophora Tenen una closca formada per moltes plaques. Són els quitons. Tenen brànquies múltiples, que s’alineen.\nLa resta de grups tenen només una placa, i si en tenen dos és perquè al segona s’ha format a partir de la primera.\nMonoplacophora Tenen molts òrgans repetits en parells: n parells de ctenidis, nefridis, brànquies, músculs que mouen el pous, músculs retractors del peu, gònades i aurícules del cor.\nGastropoda i cephalopoda Els agrupem perquè tenen un avantpassat comú. Els dos grups comparteixen sinapomorfies: - Les vísceres estan concentrades dorsalment.\nEls dos tenen un cap ben visible.\nLa cavitat pal·lial està restringida a la regió anal. No és una cavitat limitada.\nEls gastròpodes tenen les següents sinapomorfies: - Torsió i les seves associacions anatòmiques (rotació de la massa visceral, el mantell i la closca fins a 180º en relació a l’eix antero-posterior). Aquesta rotació de la closca no té res a veure amb l’espiralització. L’anus i els ctenidis acaben al costat del cap.\nEn els prosobranquis primitius (c) hi ha rotació de fins a 180º completa. Al d hi falta una branca.\nHi pot haver grups que tinguin una detorsió variable (tornen a buscar la situació primitiva), aquests són els opistobranquis (d).\nTambé tenen una detorsió variable en els pulmonats (f).\nEls gastròpodes també tenen una acumulació de vísceres, formant una massa visceral. Dins dels gastròpodes hi ha: - Prosobranquis: cargols terrestres o aquàtics que generalment tenen la closca espiralada.\nPoden ser primitius (closques nacrades) o moderns (closca no nacrada).\nOpistobranquis: inclou les bavoses marines (han perdut la closca de manera secundària).\nAplysia, Dendrodoris, Flabellina...\nPulmonats: cargols terrestres o d’aigua dolça que inclouen també bavoses. Tenen closca espiralada (els cargols). Es diuen pulmonats perquè utilitzen la cavitat pal·lial com a pulmó. Helix, Limax maximus.\nEls cefalòpodes tenen els peu modificat en tentacles prènsils. Així poden capturar preses, són depredadors. El peu també està modificat en el sifó, que permet treure aigua a pressió del mantell, i això permet el moviment.\nTenen un sistema circulatori tancat en gran part, ja que tenen algunes petites parts obertes. La closca està separada de l’animal, i està dividida per cambres internes.\nÉs important per la flotació, ja que les cambres estan plenes de gas. La pressió de gas es pot modificar i fer-se servir com un òrgan hidrostàtic.\nEl sifúncul és un conducte tissular format per teixits de l’animal que passa a través de les cambres. Pot regular la pressió de gas en les diferents cambres, és un sistema de flotació. Nautilus.\nTenen bec de lloro: són unes mandíbules còrnies per trossejar l’aliment.\nEx: Loligo (calamar), Nautilus (l’única espècie actual amb closca externa).\nBivalvia i Schaphoda Estan reunits perquè: - Tenen el cap reduït.\nEl sistema nerviós no està centralitzat.\nExpansió del mantell El peu s’utilitza per excavar, no per reptar.\nEls bivalvia tenen una closca amb dues peces. Les dues peces estan articulades. El mantell i els ctenidis associats estan modificats, per adaptar-se a una closca diferent. La massa visceral també està modificada.\nCom que són filtradors, no tenen ràdula. Per tancar les dues peces articulades de la closca, hi ha els músculs adductors. Anodonta, Mytilus.\nEls scaphopoda tenen forma d’ullal. La closca està oberta pels dos extrems, per una banda l’obertura és més gran que per l’altra. Per la part més ampla surt el peu, uns tentacles (captacles, per capturar l’aliment). Respiren pel tegument, i per això han perdut els ctenidis.\nViuen enterrats, i a la part que està enterrada es desplacen gràcies al peu excavador i capten els aliments.\nGenètica quantitativa i millora - TTEMA 10 - Mesura de la resposta (2015) Apunte


ESCOLA RUBIÓ I ORS: CORONAVIRUS\nPer tal de poder-vos tenir informades en tot moment amb les darreres novetats, instruccions i notícies relacionades amb la pandèmia del Coronavirus SARS-CoV-2, des de l'escola hem habilitat aquest nou canal on us anirem compartint quelcom relacionat.\nDes de l'Escola Rubió i Ors us mantindrem informats a través del Piulapp i les Xarxes Socials.\nLa Guàrdia Urbana de Reus ens fa arribar un vídeo que han preparat amb informació important per a fer-vos-ho arribar a les famílies i als infants de les escoles.\nLes primeres targetes moneder per als ajuts de menajdor escolar ja s'estan utilitzant\nEl Departament d’Educació destina a aquesta mesura un import inicial de 6 milions d’euros, ampliables en funció de l’allargament del tancament dels centres educatius.\nUs adjuntem la nota de premsa dels Departaments d'Educació i Treball, Afers Socials i famílies on garanteixen els ajuts de menjador.\nCal seguir les indicacions, recomanacions i protocols que estableix el Departament de Salut pel que fa a la prevenció del virus, podeu consultar:\nDocument rebut des dels Serveis Territorials i publicat al DOGC.\nEDUCACIÓ FÍSICA (51)\nEDUCACIÓ INFANTIL (92)\nTema Fantàstic, SA. Imatges del tema creades per diane555. Amb la tecnologia de Blogger.


la destrucció del patrimoni – CENTRE D'ESTUDIS BEGUETANS\nla destrucció del patrimoni\nL’any 1997 el Pla General acabat d’aprovar, va publicar un pre-catàleg de patrimoni a l’espera de redactar i aprovar un catàleg definitiu. Aquell pre-catàleg recollia, de forma quasi textual, la proposta presentada per alguns membres del CEB. Evidentment era millorable, però, a data d’avui, encara és l’única norma de protecció.\nL’any 2015 el CEB va organitzar a l’Escorxador una taula rodona sobre la conservació del patrimoni, en la qual ens vàrem queixar que, 18 anys després d’aprovat el PGOB, el catàleg ni s’havia començat a redactar. En aquell acte l’ajuntament es va comprometre públicament a tirar-lo endavant i, efectivament, aquell mateix any va contractar la redacció a través de la Diputació. Aquesta va lliurar el treball a finals del 2018, però no va ser fins fa poc més d’un any, el 26 de setembre de 2019, que l’ajuntament va fer, també a l’Escorxador, un acte públic de presentació dels treballs efectuats, acte que tots esperàvem que fos seguit de l’exposició pública del projecte. Exposició que mai ha tingut lloc.\nQuan el CEB va reclamar que el document fos portat a la Comissió de Patrimoni per a la seva avaluació (quin altre projecte pot estar més justificat que aquest per ser deliberat al sí de la Comissió?), se’ns va respondre que ja no hi havia temps.\nSom a novembre de 2020, han passat 23 anys des de l’aprovació del pre-catàleg, i més de 2 anys des de que la Diputació va entregar a l’ajuntament la proposta de catàleg. No hem vist el projecte, desconeixem quins elements es preveu catalogar, quins hi són i quins hi manquen, i quina normativa els serà aplicable. El catàleg segueix frenat damunt alguna taula de l’ajuntament.\nMentrestant l’ajuntament ha anat enderrocant edificis de propietat municipal que hi haurien de ser (una part de la masia basilical de Can Vendrell el 2012, l’antic teatre-cinema Goula d’en Jaume Petit l’any 2015, l’Hostal del Bosc de la Mari Sampere el 2017…), i encara no fa una setmana que ha deixat enderrocar una petita i modesta torreta de l’any 1931 que ens consta que estava inclosa al projecte de catàleg. Era situada a l’avinguda Torres Vilaró 18, al costat del mateix ajuntament, i ells ho sabien perquè van autoritzar l’enderroc mitjançant decret d’alcaldia el passat 4 de novembre. No la busqueu, ja no hi és… darrera seu poden caure altres edificis d’interès que cal protegir dels carrers Major, Sant Domènec i Sant Roc.\nÉs urgent que el catàleg de patrimoni vagi a la comissió de patrimoni per ser revisat i que pugui ser aprovat aviat.\netiquetar amb patrimoni arquitectònic


Com es genera?\nEl primer és “matisar” entre una reputació en línia correcta, adequada, i una reputació en línia poc realista. Hui dia, és pràcticament impossible que tota la comunitat en línia ens posem d'acord en alguna cosa, i això també aplica a les opinions que s'expressen en portals, fòrums, fitxes d'empresa, etc.\nAixí, una reputació en línia adequada, no respon al fet que el 100% dels comentaris en les xarxes socials o webs, siguen excel·lents, sinó que reflectisquen positivament el bon fer de l'empresa o la persona.\nUna reputació en línia positiva no és perfecta, sinó creïble. Tots fallem en alguna cosa: el problema i la crisi sorgeix quan aqueixes fallades són reiteratives o no es mostra interés per solucionar-los\nEsborrar comentaris negatius o ser massa entusiastes amb els positius, no sols no resulta real, sinó que fa creure en la persona usuària propensa a usar aquest tipus de plataformes la sospita que “no és or tot el que rellueix”.\nNo t’ha de preocupar\nNo t'ha d'obsessionar que existisquen els comentaris negatius, perquè tots tenim un mal dia o un client al qual res li és prou bo.\nT’ha de preocupar\nEl que sí que ha de preocupar-nos és que siguen més visibles les impressions positives que aquelles que no ho són.\nPer a això, anima als teus clients/amics/seguidors al fet que actuen d'ambaixadors de la teua marca. Incita'ls que et seguisquen en xarxes socials, avisa'ls amb subtilesa de què disposes d'una fitxa en un portal d'opinió, usa adhesius promocionals a la porta del teu establiment que donen aquesta informació, etc.\nHem d'obviar per tant els comentaris negatius? Ni molt menys, però abans d'esborrar-los hem de tractar-los: oferir-li solucions o una disculpa si es deu a una mala pràctica nostra, o desacreditar-los si s'han produït sense raó aparent.\nAquesta actitud clara davant la visió pública pot aconseguir que, davant una cosa negativa, obtinguem molts més beneficis que perjudicis, ja que els usuaris d'internet aprecien molt més la capacitat de reacció i resposta que els comentaris nocius, que aprecien com a lògics que apareguen de tant en tant i que fins i tot arriben a tolerar.


A punt per començar les obres de consolidació de la Masia de Can Rabella\nLa Masia de Can Rabella, a Can Mates. FOTO: Artur Ribera\nEls treballs, destinats a garantir-ne la conservació, a l'espera de fer la restauració definitiva de la masia ubicada a Mira-sol\nper Cinta Caballé i Curto Periodista 15 d’octubre de 2019\nEn les pròximes setmanes està previst que comencin els treballs de consolidació de la Masia de Can Rabella al barri de Mira-sol de Sant Cugat del Vallès. L'empresa encarregada de realitzar les obres serà Edisset Obres i Serveis, SL, i està previst que les obres durin entre 3 i 4 mesos, amb un cost de poc més de 93.400 euros.\nAquests primers treballs consisteixen en l'enderroc i consolidació de les parts més deteriorades de la masia, que està inclosa dins el Pla Especial de Protecció del Patrimoni Arquitectònic de Sant Cugat, amb l'objectiu de garantir-ne la conservació per una futura rehabilitació.\nAixí, entre les principals actuacions previstes, s'enderrocaran les estructures en més mal estat o que s'han anat afegint amb els anys, com l'antic estable de la planta baixa o els coberts del pati de davant. També es faran accions per consolidar els elements estructurals més inestables, com el sostre de bigues de fusta i la teulada, i s'implantaran sistemes de drenatge d'aigües.\nLa masia de Can Rabella, de propietat municipal, està ubicada a Can Mates, i el primer esment documental de la masia és de l'any 1392, en què era coneguda com a Mas Turmo i, més tard, com Mas Rubió.\nAl fogatge (antic cens municipal per la recaptació elaborat a partir de les llars de foc existents) de 1553 ja apareix la família Rabella, relacionada, possiblement, amb aquest mas.\nAl segle XIX, les seves propietats es van parcel·lar i es van vendre a pagesos de Sant Cugat. La construcció ha estat molt refeta des del segle XIX. Està inclosa a la Carta Arqueològica de Sant Cugat com a jaciment d'època medieval.\nAmb l'execució d'aquestes obres, l'edifici quedarà net i en condicions d'emprendre futures obres de consolidació i restauració definitives, que permetin la seva recuperació funcional per a la ciutadania. Així, la masia podria esdevenir un centre cívic o social, amb un programa funcional molt obert, tal com apuntava l'Ajuntament en la licitació de les obres al mes d'abril d'aquest mateix any.\nObres Mira-sol Patrimoni


Els pagesos catalans perden 20 milions d'euros l'any amb la nova PAC\nCamp d'avellaners al Morell.\nL’impacte serà molt desigual per comarques tot i que l’activitat més afectada serà la desplegada en les demarcacions centrals i meridionals\nLa suma total dels ajuts de la nova Política Agrària Comunitària (PAC) per al període 2015-2019 se situarà fins el 2019 en una xifra acumulada que difícilment estarà per sobre dels 251,5 milions d’euros, cosa que suposa uns 19 milions d’euros menys que els percebuts fins el 2013 amb l’antiga PAC, un 6,5% menys, segons l’estudi ‘Impacte de la reforma de la política agrària comuna a Catalunya’ del Consell de Treball, Econòmic i Social de Catalunya (CTESC). En l’estudi s’explica que aquest impacte serà en termes globals més negatiu per l’activitat agrària de les comarques més meridionals, amb l’excepció del cultiu de l’arròs, i menys negatiu per l’activitat ramadera de les comarques més septentrionals.\nEn el càlcul dels ajuts s’inclouen els drets de pagament bàsic, el pagament verd i el conjunt dels ajuts associats que formen part de les noves línies de finançament de la PAC.\nEn termes globals, el conjunt de Catalunya mantindria un nivell d’ajudes inferiors en termes nominals a les del 2013, tot i que aquesta reducció no seria generalitzada ni per igual en tots els sectors de l’activitat ni tampoc en tots els territoris.\nEn l’estudi s’indica que les comarques dels terç nord, amb una concentració molt elevada de l’activitat ramadera, recolliria un volum d’ajuts superior al 2013, després d’absorbir el 80% dels recursos dels ajuts associats, la línia de finançament creada com efecte corrector de la PAC.\nPer contra, les comarques del sud de la demarcació de Lleida i de Barcelona, ni tampoc en el conjunt de comarques de Tarragona, més dedicades a l’activitat agrària, veurien com els recursos minvarien substancialment, després de ser els destinataris del 20% dels fons associats. L’excepció podria ser els productors d’arròs de la part més meridional del Principat.\nDavant d’aquest impacte, el CTESC acompanya l’estudi amb un total de 41 recomanacions de cara a defensar esmenes correctores en les sessions de revisió que la Comissió Europea preveu realitzar el 2017.\nEl CTESC posa de relleu el gap diferencial de l’impacte de les ajudes associades a Catalunya i al conjunt de l’estat espanyol. Així, aquests ajuts associats a Catalunya suposarien entre el 9,4% i el 9,2% del total dels ajuts directes estimats per al sector primari català, mentre que en el conjunt de l’estat espanyol aquests percentatges serien entre el 12,08% per al 2015 i de l’11,95% per a l’any 2019.\nPere Castell, tècnic del CTESC i coordinador de l’estudi, ha reconegut que la nova PAC ha de reduir el nivell d’ajuts directes a l’activitat agrària, però l’objectiu inicial era que aquesta reducció fos equilibrada per activitats econòmiques i per territoris. En un principi, i vist els primers efectes de la nova PAC, sembla que no hi ha un equilibri entre sector i tampoc entre territoris de l’estat espanyol, on Catalunya sortiria més perjudicada.


Fabricants i proveïdors de panells d'impressió UV de la Xina YA503 | Yingjiwei\nPanell d'impressió UV YA503\nCaracterístiques del panell d’impressió UV d’alumini\n2. Imprimiu segons el vostre patró.\n3. Fàcil de netejar i mantenir.\n4. Còmode d’instal·lar.\n5. Aspecte elegant i resistent\n6. Respectuós amb el medi ambient, es pot reciclar al 100%.\nEl panell d’impressió UV d’alumini és una de les tecnologies de tractament de superfícies més avançades per al panell d’alumini. A causa del mètode d'impressió, la nitidesa del patró i la precisió de la zona de nidificació del color, lluny de la tecnologia tradicional de tractament de panells d'alumini. Especialment la tecnologia d’impressió UV en relleu tridimensional, la seva precisió en relleu i precisió de color són molt superiors al procés tradicional i és una de les millors opcions per al procés de gravat en relleu dels panells d’alumini. El panell d'alumini d'impressió UV té el gruix següent d'1,0 mm, 1,2 mm, 1,5 mm, 2,0 mm, 2,5 mm, 3,0 mm, 4,0 mm, etc. La mida màxima després de l'emmotllament pot arribar als 1500x5000mm.\nGràcies a la tecnologia d'impressió, el patró es pot adaptar a les vostres preferències de sol·licitud. En altres paraules, podeu imprimir sobre la base del patró que proporcioneu. Per tant, és especialment adequat per a tots els requisits especials del camp de la decoració i és més adequat per al tractament de parets d'alguns hotels de gamma alta, centres comercials, edifici d'oficines, aeroport, estació de metro, estació de ferrocarril d'alta velocitat, hospital, xalet, gimnàs, edifici residencial, sala d’exposicions i clubs.\nNom del producte Panell d'impressió UV d'alumini\nArticle No. YA503\nTractament de superfícies Impressió UV\nColor Patró personalitzat\nGruix 1,2 mm / 1,5 mm / 2,0 mm / 2,5 mm / 3,0 mm / 4,0 mm / 5,0 mm\nMètodes de processament Escanalat, tall, plegat, plegat, soldadura, reforçat, rectificat, pintura i envasat.\nAplicacions Apte per a interior, hotel, hospital, edifici residencial, vila, estació, gimnàs, aeroport, estació de metro, estació de ferrocarril d'alta velocitat, sala d'exposicions, centre comercial i clubs\nAnterior: Imitació de marbre YC102\nPròxim: Sostre d'alumini YD101


La Unió reclama el pagament de les ajudes als plans de millora que es deuen des de fa dos anys | RiberaBaixa.info\nLa Unió reclama el pagament de les ajudes als plans de millora que es deuen des de fa dos anys\nEs tracta de suports vitals per a modernitzar i professionalitzar l’agricultura\nLa Unió de Llauradors insta a la Conselleria d’Agricultura que abone les ajudes pendents als plans de millora de les explotacions agràries que estan aprovades i pendents de pagament des de fa ja dos anys i creu que s’hauria de fer un esforç important a millorar el sistema i l’agilitat en tots aquests processos d’ajudes.\nEs tracta de subvencions per un total de 12.623.208 euros en suport d’inversions destinades a la modernització i millora de la competitivitat de 512 explotacions agràries de la Comunitat Valenciana. Es tracta de les explotacions que van sol·licitar en 2017 aquestes ajudes i van presentar un pla de millora que garanteix la sostenibilitat i viabilitat econòmica.\nLes ajudes són molt importants per a modernitzar i professionalitzar el camp valencià perquè van dirigides a llauradors professionals o entitats associatives la principal activitat de les quals siga l’agrària i en la qual almenys un dels socis siga llaurador professional per la seua dedicació en l’entitat.\nEs financen actuacions com l’adquisició o construcció de béns immobles i compra de terrenys, la implantació i reestructuració de cultius permanents de diferents varietats de cítrics, modernització d’instal·lacions de reg que acrediten un estalvi efectiu del consum d’aigua, la compra de maquinària agrària i també de vehicles de càrrega i transport.\nD’igual manera s’auxilien inversions en equips de condicionament, comercialització i transformació de productes, instal·lacions que reduïsquen l’impacte mediambiental de l’activitat de l’explotació o incrementen la seua eficiència energètica.\nLa Unió assenyala que un problema de gestió de la pròpia Conselleria d’Agricultura no “poden pagar-lo els llauradors que van obtenir una ajuda i van fer una inversió i que ara es veuen ofegats per no tindre uns diners que els correspon”.\nLa pròpia Conselleria informava al maig del passat any que la durada màxima d’aquests plans de millora és de tres anys, per la qual cosa “s’estima que al llarg de 2018 pot arribar a executar-se prop del 60% de les inversions previstes, per la qual cosa poden arribar a abonar-se fins a 7,5 milions d’euros”. No obstant això, els pagaments no s’estan produint.\nLa Unió indica que “ens consta que el Servei d’Estructures Agràries compleix i bé amb el seu paper i que l’embut està en un altre lloc, ja que les ajudes a la primera instal·lació sí que s’estan cobrant”. Finalment considera que “cal solucionar un problema que s’arrossega des de fa temps, perquè està en joc evitar més abandons en el sector i a més d’aquelles persones que volen ser professionals i quedar-se definitivament en l’activitat agrària”.\nL’Ajuntament de Cullera declara la guerra als plàstics a la platja\nEls socialistes de Cullera superen amb créixens la majoria absoluta\nL’Hospital Universitari de la Ribera acull al personal de nova incorporació\nCrònica senderista d’Olivetes Xafaes: Açò és posar la directa!\nAPPI acomiada el curs amb la ment posada en els reptes de futur que plantegen les tecnologies i la nova mobilitat\nPublicació següentCullera inicia la campanya de prevenció i control del mosquit tigre\nPublicació anteriorAlmussafes llança altra campanya per a lluitar contra la violència de gènere


U.D. 3 PRIMERES TEORIES SOBRE L'ORI... by Míriam Redondo Díaz 2664 views\nTeories sobre l'origen de la vida (2a part)\nExperiment de Miller-Urey\n1. TEORIA DE LATEORIA DE LA SÍNTESI ABIÒTICASÍNTESI ABIÒTICA TEORIES SOBRE L'ORIGEN DE LA VIDATEORIES SOBRE L'ORIGEN DE LA VIDA\n2. COM ES VA ORIGINAR LA VIDA A LA TERRA?COM ES VA ORIGINAR LA VIDA A LA TERRA? El primer ésser viu, com es va formar? Quines són les condicions per a què es formi la vida? Refusada la generació espontània, la qüestió de l'origen de la vida es va centrar en intentar explicar l'origen de la primera cèl·lula. Els coneixements en astronomia i de l'origen del sistema solar permetien especular sobre les condicions en què va sorgir aquesta cèl·lula. A principis de segle XX sorgeixen les primeres teories que intenten donar explicació a l'origen de la vida al planeta Terra.\n3. TEORIA DE LA SÍNTESI ABIÒTICA OTEORIA DE LA SÍNTESI ABIÒTICA O TEORIA QUIMIOSINTÈTICATEORIA QUIMIOSINTÈTICA La teoria de la síntesi abiòtica sobre l'origen de la vida proposa que la vida té un origen abiòtic, és a dir, que es va formar a partir de precursors inorgànics. Aquesta teoria es coneix també amb el nom de teoria quimiosintètica. Aquesta teoria va ser formulada per Oparin i Haldane, de manera gairebé simultània i independent. Més tard aquesta teoria seria confirmada pels experiments de Stanley Miller i Harold C. Urey. Altres científics que han col·laborat en demostrar la seva validesa són Juan Oro, Sydney W. Fox i Alfons L. Herrera.\n4. LA TEORIA D'OPARIN-HALDANELA TEORIA D'OPARIN-HALDANE Aleksandr Ivanovich Oparin (1894 - 1980) Bioquímic rus John Burton S. Haldane (1892 - 1964) Biòleg anglès El primer conjunt d'hipòtesis verificables sobre l'origen de la vida va ser proposat per Oparin i Haldane, que treballaven de forma independent. Oparin va exposar les seves idees sobre l'origen de la vida a 1922 i les va publicar en 1924. Haldane desconeixia el treball d'Oparin i el 1929 publicava idees similars. Aquesta teoria es basa en les condicions fisicoquímiques que van existir a la Terra primitiva i que van permetre el desenvolupament de la vida.\n5. SÍNTESI ABIÒTICA: LA TEORIA D'OPARIN-HALDANESÍNTESI ABIÒTICA: LA TEORIA D'OPARIN-HALDANE PRIMERES ETAPES DE L'ORIGEN DELS ÉSSERS VIUS 1) El punt de partida, fa 3800 m.a. L'atmosfera primitiva estava formada per: metà (CH4 ), amoníac (NH3 ), hidrogen (H2 ) i vapor d'aigua (H2 O). Era una atmosfera reductora i anaeròbia (no contenia O2 ). No obstant això en aquestes substàncies estaven els principals bioelements que formen la matèria viva: carboni (C), nitrogen (N), hidrogen (H) i oxigen (O).\n6. SÍNTESI ABIÒTICA: LA TEORIA D'OPARIN-HALDANESÍNTESI ABIÒTICA: LA TEORIA D'OPARIN-HALDANE 2) Formació de biomolècules Les radiacions solars i les descàrregues elèctriques van proporcionar l'energia suficient perquè els components de l'atmosfera reaccionessin i es formessin les primeres biomolècules: compostos orgànics senzills com els que ara formen els principals compostos dels éssers vius.\n7. SÍNTESI ABIÒTICA: LA TEORIA D'OPARIN-HALDANESÍNTESI ABIÒTICA: LA TEORIA D'OPARIN-HALDANE 3) Polimerització Es van formar així, sucres, greixos simples, aminoàcids i altres molècules senzilles que van reaccionar entre si per donar lloc a molècules més complexes: proteïnes, greixos complexes, polisacàrids i àcids nucleics.\n8. SÍNTESI ABIÒTICA: LA TEORIA D'OPARIN-HALDANESÍNTESI ABIÒTICA: LA TEORIA D'OPARIN-HALDANE 3) Polimerització Es van sintetitzar proteïnes que van servir com a material estructural en la formació de les cèl·lules primitives i algunes van poder actuar com enzims, accelerant la velocitat de les reaccions i amb això el ritme de l'evolució química. Apareixen molècules d'àcids nucleics que al contenir la informació genètica, van poder determinar l'estructura de les proteïnes. La possible ocurrència de mutacions va poder permetre la síntesi de nous tipus d'àcids nucleics amb propietats noves. La síntesi de carbohidrats i lípids que van poder actuar com a material estructural i font d'energia en la formació de les cèl·lules primitives. La síntesi de nucleòtids com l'ATP, que va constituir una font d'energia estable.\n9. SÍNTESI ABIÒTICA: LA TEORIA D'OPARIN-HALDANESÍNTESI ABIÒTICA: LA TEORIA D'OPARIN-HALDANE 4) El brou primitiu o sopa primordial Segons Oparin, els compostos orgànics que es van formar a l'atmosfera van ser arrossegats cap als mars per les pluges i allí, al llarg de milions d'anys, es van concentrar formant una dissolució espessa d'aigua i molècules orgàniques i inorgàniques que ell va anomenar "brou primitiu".\n10. SÍNTESI ABIÒTICA: LA TEORIA D'OPARIN-HALDANESÍNTESI ABIÒTICA: LA TEORIA D'OPARIN-HALDANE 5) Formació de coacervats Oparin i Haldane van demostrar que es formen membranes lipídiques i s'obtenen unes gotes riques en molècules biològiques i separades del medi aquós per una membrana rudimentària. A aquestes gotes les va anomenar coacervats. En aquest "brou primitiu" algunes molècules van formar membranes, originant unes estructures esfèriques anomenades coacervats.\n11. SÍNTESI ABIÒTICA: LA TEORIA D'OPARIN-HALDANESÍNTESI ABIÒTICA: LA TEORIA D'OPARIN-HALDANE 5) Formació de coacervats Un coacervat és un glòbul format per una membrana que té al seu interior substàncies químiques; a mesura que augmenta la seva complexitat, el coacervat se separa de l'aigua formant una unitat independent, que no obstant això interactua amb el seu entorn. Oparin va proposar que els coacervats havien de ser els precursors dels éssers vius a la Terra.\n12. SÍNTESI ABIÒTICA: LA TEORIA D'OPARIN-HALDANESÍNTESI ABIÒTICA: LA TEORIA D'OPARIN-HALDANE 5) Els coacervats precursors de les cèl·lules procariotes Alguns coacervats van poder concentrar en el seu interior enzims amb què fabricar les seves pròpies molècules i obtenir energia. Finalment, alguns van poder adquirir el seu propi material genètic i la capacitat de replicar-(reproduir-se). Es van formar així els primitius procariotes.\n13. SÍNTESI ABIÒTICA: LA TEORIA D'OPARIN-HALDANESÍNTESI ABIÒTICA: LA TEORIA D'OPARIN-HALDANE\n14. L'EXPERIMENT DE MILLER I UREYL'EXPERIMENT DE MILLER I UREY El 1953, els bioquímics Stanley L. Miller (1930- 2007) i el seu professor Harold C. Urey (1893-1981) de la Universitat de Chicago van construir un aparell que tractava de reproduir les condicions d’atmosfera primitiva postulades per Oparin i Haldane, dissenyant un dels experiments més importants de la història de la biologia. L'experiment de Miller i Urey va representar la primera demostració científica que es podien formar espontàniament molècules orgàniques a partir de substàncies inorgàniques simples, en unes condicions ambientals similars a les que va descriure Oparin per a la Terra primitiva. Stanley Miller Harold Urey Nobel de Qímica 1934\n15. L'EXPERIMENT DE MILLER I UREYL'EXPERIMENT DE MILLER I UREY Van dissenyar un tub que contenia la majoria dels gasos (hidrogen, metà, amoníac i vapor d’aigua), similars als existents en l'atmosfera primerenca de la Terra, i una piscina d'aigua que imitava l'oceà. Els elèctrodes van descarregar un corrent elèctric dins de la cambra plena de gas que es trobava a una temperatura de 80ºC (simulaven l’atmosfera primitiva, la temperatura de la terra i les descàrregues dels llamps). Van deixar que l'experiment es succeís durant una setmana sencera, i després analitzaren els continguts a la piscina líquida. Es van adonar que diversos aminoàcids orgànics s'havien format de manera espontània a partir d'aquests materials inorgànics simples. Aquestes molècules es van unir a la piscina d'aigua i van formar coacervats.\n16. L'EXPERIMENT DE MILLER I UREYL'EXPERIMENT DE MILLER I UREY Diagrama del muntatge usat per Stanley Miller per simular les descàrregues dels llamps en l'atmosfera primitiva.\n17. L'EXPERIMENT DE MILLER I UREYL'EXPERIMENT DE MILLER I UREY Stanley Miller at University of Chicago Credit: University of Chicago\n18. L'EXPERIMENT DE MILLER I UREYL'EXPERIMENT DE MILLER I UREY Cromatografia en paper original de Miller on es detecten els compostos orgànics\n19. L'EXPERIMENT DE MILLER I UREYL'EXPERIMENT DE MILLER I UREY L'experiment de Miller i Urey demostrava per primera vegada que era possible que la Terra primitiva hagués evolucionat de condicions abiòtiques (sense vida) a condicions prebiòtiques (prèvies a la vida), la possibilitat de la síntesi de molècules orgàniques a partir de compostos inorgànics en un ambient aquós. El 1959, el científic català Joan Oró (1923-2004) va aconseguir per primera vegada la síntesi abiòtica de l’adenina, un dels components del DNA i el RNA, a partir de àcid cianhídric i amoníac en una solució aquosa. També fou un dels primers científic a apuntar als cometes com a portadors de molècules orgàniques a la nostra biosfera primerenca. Aquesta conjectura, formulada el 1961, actualment és àmpliament acceptada. Els cometes són rics en carboni i aigua, de manera que porten molècules precursores basades en carboni com els aminoàcids.\n20. TEORIES ACTUALS SOBRE L'ORIGEN DE LA VIDATEORIES ACTUALS SOBRE L'ORIGEN DE LA VIDA Hipòtesi d’Oparin actualitzada Els components de protobiont que primer es van formar van ser les membranes; després, els coacervats; després, les proteïnes enzimàtiques i, finalment, els gens. Hipòtesi d’Eigen o de l’ARN primitiu La primera molècula d’ARN es va formar a partir de nucleòtids solts. Primer van aparèixer els gens en forma d’ARN; després els enzims i, finalment, la membrana plàsmica. Hipòtesi de Cairns- Smith o dels cristalls d’argila Primer es van formar els cristalls dels minerals de l’argila; després, els enzims; posteriorment les membranes i, finalment, els gens en forma d’ARN. Hipòtesi de les fonts hidrotermals Les molècules orgàniques senzilles i la seva unió per formar molècules més complexes s’haurien pogut produir a l’interior de cavitats de roques volcàniques formades a partir de les erupcions submarines.\n21. LES FONTS HIDROTERMALS SUMARINES:LES FONTS HIDROTERMALS SUMARINES: POSSIBLE ESCENARI PER A L'ORIGEN DE LA VIDAPOSSIBLE ESCENARI PER A L'ORIGEN DE LA VIDA En l'oceà Pacífic a molts milers de metres de profunditat, s'han descobert fonts hidrotermals d'aigua que brolla a una temperatura de 350 ºC i està carregada de nombroses substàncies, entre elles compostos de sofre. Al voltant d'aquestes fonts abunda la vida i proliferen uns bacteris quimiosintètics que extreuen la seva energia dels compostos de sofre i que, d'aquesta manera, reemplacen als organismes fotosintètics.\n22. LES FONTS HIDROTERMALS SUMARINES:LES FONTS HIDROTERMALS SUMARINES: POSSIBLE ESCENARI PER A L'ORIGEN DE LA VIDAPOSSIBLE ESCENARI PER A L'ORIGEN DE LA VIDA Les condicions de vida que regnen en la proximitat d'aquestes fonts recorden bastant a les de fa 3.500 milions d'anys. Per això alguns investigadors defensen la idea que la vida va aparèixer en el fons oceànic, prop d'aquestes fonts hidrotermals, i no en la superfície, en les basses litorals exposades a llum solar intensa.\n23. VídeosVídeos Cómo empezó la vida 1ª parte Cómo empezó la vida 2ª parte El experimento de Miller Experimento de Miller (14') What was the Miller Experiment? (7'30")\n24. FontsFonts http://noticiasdelaciencia.com/not/2280/el-hidrogeno-como-fuente-de-energia-para-organismos-vivos/ http://recursostic.educacion.es/ciencias/biosfera/web/alumno/4ESO/evolucion/2origen_quimico_vida.htm http://iesalellacmc.blogspot.com.es/2011/11/lorigen-de-la-vida-8-altres-hipotesis.html https://blocs.xtec.cat/naturalsom/ https://ca.wikipedia.org/


Homgaia Clisson França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHomgaia1 Le Bourg Cornu, Clisson, Clisson, França, 44190 - Veure al mapaExcepcional9,6Basada en45comentarisHomgaiaVeure més fotos"Lots of space. Splendid breakfast. Use of kitchen if needed."BrianUnited KingdomVeure més fotosVeure totes les 13 fotosExcel·lent ubicació 9,2Veure al mapa9,2UbicacióParticularitats que li encantaranProp de transports públics\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Homgaia està situat idealment a Clisson; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Homgaia ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses massatge, ping pong, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Homgaia no troba competidors en cap categoria.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Idiomes ParlatsAnglès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Cinc bons exemples | Opinió | EL PAÍS Catalunya\nCinc bons exemples\nFins i tot en les circumstàncies més adverses, molts fan bé les coses\n28 ABR 2020 - 17:40\tCEST\nDues voluntàries d'Arrels conversen amb una sensesostre, a prop del Macba, a Barcelona. m. Minocri\nEn temps de pandèmia, n'hi ha que destaquen i són exemplars. Us porto avui la meva llista de cinc persones i organitzacions que amb les seves accions s’han fet notar, i ho faig amb la intenció perversa que discrepeu en tot o en una part i feu la vostra pròpia llista perquè, entre tots, ens adonem, encara que sigui provisionalment, que molts fan bé les coses. Fins i tot en les circumstàncies més adverses.\nLa primera de la meva llista és Arrels, una fundació catalana. Constituïda el 1987, es dedica als qui no tenen llar i, entre ells, als gairebé 1.200 sensesostre que dormen al ras a Barcelona: inconfinables, no acostumen a arribar a vells, hi ha més homes que no pas dones, i gairebé la meitat són estrangers. La meva polèmica recomanació és que, per cada euro que vulgueu donar a algú que viu al carrer, en feu arribar dos a aquesta fundació o a alguna altra de semblant. Arrels té 68 treballadors i 400 voluntaris. És transparent: sorgida en l’òrbita de la Companyia de Jesús, funciona de manera impecable i, a més d’ajudar, arremet contra el que creu que és una societat que encara ha de millorar molt.\nEn aquesta pandèmia i a Espanya, el més habitual és malparlar dels nostres governs i governants. En tenim tot el dret, per descomptat, però permeteu-me que avui destaqui un encert extrem: fa uns dies, Margarita Robles, ministra de Defensa, va pronunciar la millor oració fúnebre, i la més colpidora, del que va de segle. Dura 45 segons i la podeu trobar a la xarxa. “No han estat sols. No hem pogut salvar-los la vida”. Amb aquestes paraules clausurava la ministra el dipòsit de cadàvers que es va instal·lar al Palacio de Hielo de Madrid en el pitjor moment de la primera onada de covid-19. En un instant, aquesta dona ens va recordar a tots els humans que ho som perquè enterrem els nostres morts.\nLa llista continua, ara a Europa: una altra dona, Angela Merkel, de 66 anys, i Emmanuel Macron, un home de 42, fan tot el que poden en aquest temps d'angoixa. Merkel, cancellera d’Alemanya des del 2005, guanya: no li calen mai més de 10 minuts per explicar als seus conciutadans que d’aquesta pandèmia se n’haurà de sortir pas a pas (Schrittweise), amb ordre, criteri i autoresponsabilitat. Doctora en Física i Química abans que política, Merkel parla sempre amb una combinació improbable de cautela i resolució que ens fa pensar a molts de nosaltres que els països governats per dones s’equivoquen menys que la majoria dels altres. Merkel està aconseguint que Alemanya tingui menys morts de covid-19 per 100.000 habitants que qualsevol altre gran Estat de la Unió Europea. Potser el secret és la seva cultura, molt vertebrada i bregada a l'hora de delegar facultats de decisió a tots els nivells de qualsevol organització pública o privada: és la difusió de l’ordre per la confiança en la iniciativa de tots. En això, exemplar.\nMacron desperta enveja. Jove, insultantment educat i dotat del francès perfecte dels presidents de la Cinquena República, parla amb una càlida gravetat, sense declamar, sense alçar la veu, i sense –encara menys– repetir les coses cinquanta vegades fins a l’extenuació (vegeu a la xarxa els seus discursos del 13 i el 28 d’abril). La pandèmia s’ha acarnissat amb els francesos més que no pas amb els alemanys, però el país aguanta la realitat i la superarà. Macron no té la solidesa de Merkel, però el tenim molt a prop, és molt intel·ligent i fa de frontissa entre el Nord i el Sud d’Europa. Si França vacil·la o ens deixa caure, no anirem bé.\nEl cinquè i últim component de la meva llista és Bill Gates III, un empresari nord-americà de 64 anys. Gates va fer gran Microsoft, des d’on ara us escric, i després s’ha reencarnat com un filantrop prescient. La carrera d’aquest home demostra que un país és gran de debò si permet, primer, que les persones realment llestes tinguin camp per córrer i treballar en allò que saben fer i llavors els deixa gastar els seus guanys a desenvolupar un nou projecte. Ara ha tornat al primer pla perquè fa cinc anys, en un vídeo que ara resulta impactant, ens va advertir a tots: la propera tragèdia, va dir, no serà la guerra nuclear, una contingència a la qual hem donat bilions i bilions de dòlars. No. La propera catàstrofe serà una pandèmia i no estem preparats per abordar-la i resoldre-la (TED 2015: The next outbreak? We’re not ready). Ens va faltar parar bé l'orella.\nPablo Salvador Coderch és catedràtic emèrit de Dret Civil a la Universitat Pompeu Fabra.


Que fer pel control de la legionel·la (legionel·losi) en temps de Covid-19. – Micronela\nper\tmicronela | 7 d'abril de 2020 21 d'abril de 2021 | Legionel·la\nLegionella i Covid-19\nCompartim amb tots vosaltres la nota informativa de recomanacions que Rioja Salut, entre altres agències sanitàries, ha redactat fa uns dies. La trobem molt aclaridora i dirigida al sector de tractament de la legionel·la i als titulars dels establiments.\nEn aquesta situació d’alerta sanitària molts establiments d’ús públic (hotels, poliesportius..) han hagut de tancar. Altres com serveis sociosanitaris d’hospitals i residències geriàtriques estan a ple funcionament amb persones especialment vulnerables a dins. Igualment, per evitar el col·lapse de centres sanitaris, s’han adequat espais no sanitaris pel reallotjament de pacients lleus o que ja han superat la malaltia però han d’estar encara en confinament.\nQuines recomanacions amb relació als programes de manteniment higiènic-sanitari de control i prevenció de la Legionel·losi, s’haurien de fer?\nPer Hospitals i residències geriàtriques en ple funcionament on és fonamental que mantinguin les precaucions necessàries per a evitar que el ACS pugui ser un focus de legionel·la, si han d’endarrerir les neteges i desinfeccions programades almenys mentre duri la situació d’emergència actual, haurien de:\n–Verificar en tot moment les temperatures establertes per la legislació vigent als acumuladors, retorns, i terminals (aixetes/dutxes).\n–Revisar els equips i infraestructures (els departaments de manteniment dels diferents edificis en tenen la responsabilitat).\n–Incrementar, si és possible, les purgues en els acumuladors i canonades de retorn.\n– Vigilar analíticament l’aigua fins al moment on és puguin realitzar les neteges i desinfeccions.\nSi no es poden fer les analítiques per tal d’evitar problemes de salut pública addicional, caldrà augmentar les temperatures dels acumuladors de manera que a qualsevol punt terminal s’arribi als 55 °C en menys d’un minut d’apertura del mateix. També com ja esmentat caldrà incrementar les purgues dels acumuladors, com dels punts terminals.\nPels establiments tancats al públic, hotels, centres esportius o similars, caldrà que mantinguin els acumuladors buits i apagats. Abans d’obrir al públic, hauran de realitzar una neteja i desinfecció de tot el circuit i realitzar les analítiques de verificació tal com estableix la normativa vigent.\nSi per altra banda la instal·lació continua en funcionament, han de realitzar el manteniment de temperatures i el control dels paràmetres segons la freqüència programada per la legislació vigent. Però es continua recomanant d’incrementar les purgues dels acumuladors i punts terminals, així com incrementar la vigilància analítica, si és possible.\nTotes les modificacions de les actuacions descrites han de quedar documentats als programes de manteniment i registres.\nDes de Micronela pensem que la instal·lació dels nostres equipaments Legiopack i Sanipack poden ajudar als responsables de les instal·lacions en situacions com les que es presenten en aquests moments. Per què?\nPel seu funcionament automatitzat.\nPer que és un sistema físic per la producció, tractament i desinfecció en continu de l’aigua calenta sanitària.\nPer que no precisa d’acumulació. Reducció de les operaciones de manteniment en els acumuladors.\nNo deixeu de consultar-nos si esteu interessats en el seu funcionament.\nAnterior: La legionel·losi a Espanya el 2018.\nSegüent: L’Hospital Monte San Isidro de LLeó ha escollit un equip Legiopack per la seva instal·lacio.