Barça-Bayern i Juventus-Madrid, a les semifinals de la Champions | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nBarça-Bayern i Juventus-Madrid, a les semifinals de la Champions\nEls partits d’anada de les eliminatòries es disputaran el 5 i 6 de maig, i els de tornada, el 12 i 13. La final, el 6 de juny a Berlín\nMadrid 24 ABR 2015 - 12:05\tCEST\nNeymar, en l'últim partit contra el PSG VICENS GIMENEZ\nBarça-Bayern i Juventus-Madrid són els emparellaments a les semifinals de la Champions que ha ofert el sorteig celebrat aquest migdia a la seu de la UEFA a Nyon. Els partits d'anada de les eliminatòries es disputaran els dies 5 i 6 de maig, i els de tornada, el 12 i 13. La final del 6 de juny a l’Olímpic de Berlín busca cartell definitiu.\nEl bombo reunia quatre clàssics de la Copa d’Europa, amb 21 trofeus en la suma de títols. Amb la presència del Barça i el Reial Madrid a les semifinals d’aquesta edició es consolida el domini del futbol espanyol en la màxima competició continental. La Lliga ha aportat 10 dels 20 semifinalistes en les últimes cinc temporades. Entre els aspirants a la final de Berlín hi ha, a més del Barça i el Madrid, set jugadors i un entrenador espanyols (Xabi Alonso, Javi Martínez, Thiago, Bernat i Reina, al Bayern; i Llorente i Morata, a la Juve). Dels 88 semifinalistes en la història de la Champions League, 26 han estat espanyols, de manera que aquest és el país més representat. És la cinquena temporada consecutiva que Espanya té més d'un representant a les semifinals, un nou rècord de la competició.\nAmb la victòria sobre el PSG d’Ibrahimovic, el Barça accedeix a la setena semifinal de la Lliga de Campions en els últims vuit anys. Durant aquest temps, els blaugrana han arribat a dues finals amb dos títols (2009 i 2011) i s'han quedat a les portes en quatre ocasions, l'última en la temporada 2012-2013, amb un balanç de 0-7 contra el Bayern.\nPer la seva banda, el Reial Madrid arriba a la seva cinquena semifinal consecutiva després d'eliminar l’Atlètic de Madrid, la segona amb Ancelotti al capdavant de la banqueta blanca després dels tres intents erms en l'era Mourinho. Abans d'aquesta excel·lent ratxa, que el club blanc no tenia des del període comprès entre el 1956 i el 1960, la frontera de vuitens de final va ser insuperable per al Madrid durant set temporades. En total, els blancs sumen 31 semifinals en competicions europees: 26 a la Copa de Europa, dues a la Recopa i tres a la Copa de la UEFA.\nEl Juventus de Torí disputa les semifinals per primera vegada en els últims 12 anys. En la temporada 2002-2003, el conjunt bianconero va perdre la final per penals contra el Milan a l'estadi d’Old Trafford després d'eliminar el Barça als quarts i el Reial Madrid a les semifinals.\nD'altra banda, el Bayern arriba a les semifinals després d’un 6-1 al Porto, la màxima golejada a la Copa d’Europa a partir dels quarts des del 7-1 del United a la Roma el 2007. Aquesta és la sisena semifinal de Guardiola en sis temporades com a entrenador a la Lliga de Campions (quatre amb el Barça i dues amb el Bayern). El guanya Ancelotti amb 7: una amb el Juventus, quatre amb el Milà i dues amb el Madrid.


Cales de Pachs, reconeguda amb el Premi Talent Cambra 2021 en la categoria de Transició Energètica - FEGP\n22 d'octubre de 2021 21 d'octubre de 2021 fegpDeixa un comentari a Cales de Pachs, reconeguda amb el Premi Talent Cambra 2021 en la categoria de Transició Energètica\nEntre ells, Cales de Pachs ha rebut el Premi Talent Cambra 2021, en la categoria de Transició Energètica. Valentí Grané, director general de l’empresa juntament amb el seu germà Xavier Grané, ha recollit el guardó. Des de la companyia han destacat la satisfacció per aquest premi, que reconeix la inversió en sostenibilitat i innovació que la companyia penedesenca ha fet els darrers anys.\nJa fa temps que Cales de Pachs aposta per buscar nous usos per la calç. Al llarg de l’última dècada, en col·laboració amb diversos centres universitaris, ha desenvolupat aplicacions innovadores per als seus productes, destinades principalment a la cura del medi ambient.\nA més, l’empresa penedesenca treballa des de fa temps amb biomassa en els seus processos de producció, i actualment té sobre la taula un projecte per instal·lar un parc de plaques solars a la seu de Pacs del Penedès de 3.000 KW. La planta energètica permetria a Cales de Pachs reduir un 32% les seves emissions de CO2 i per fer-la realitat es necessita una inversió de 2 milions d’euros.\nH.Essers adquireix l’empresa de logística Coral Transports & Stocks\nLes Dones d’Empresa aposten per la innovació\n12 de maig de 2022 11 de maig de 2022 Socis


Reflexions emocionades sobre Carme Forcadell - Diari de Sabadell\nReflexions emocionades sobre Carme Forcadell\nEl dimarts dia 29 a les set de la tarda es va fer a la porta de l’Ajuntament la rebuda a Carme Forcadell. Forcadell ha estat a la presó per culpa de l’instructor Pablo Llarena, un home amb poques conviccions democràtiques i poc coneixement dels drets humans. I per culpa també dels jutges del Tribunal Suprem encapçalats pel fill de capità legionari Manuel Marchena que van condemnar-la pel simple fet de defensar el poder legislatiu contra el judicial. Pur i simplement així. Marchena no entén el que és un debat parlamentari i proposa fins i tot prohibir els debats abans que es produeixin. És una extralimitació que en qualsevol país amb tradició democràtica significaria l’expulsió del càrrec. En una democràcia hi ha d’haver tres poders: l’executiu, el legislatiu i el judicial. I si aquest darrer vol manar els altres és que té poques conviccions democràtiques. De fet, ens manen gent que ningú ha escollit: els jutges i el rei.\nBé, anem al dia de la rebuda a l’Ajuntament. Crec que hauria estat bé que l’alcaldessa, Marta Farrés, la rebés oficialment. La discrepància política no ha d’estar renyida amb la cordialitat. De fet, Forcadell va formar part d’un govern amb el PSC. El PSC sap perfectament que la cúpula judicial està copada per gent poc professional d’extrema dreta i a la que puguin aniran a per ells. I si no, al temps, de símptomes alarmants n’hi ha molts. Ara no tinc espai per explicar-ho aquí. Els votants socialistes sabadellencs ho haurien agraït.\nPerò el que volia és fer una reflexió a l’independentisme sabadellenc. A la plaça de Pi i Margall (ara plaça de Sant Roc gràcies al franquisme) ens vam aplegar unes mil persones. Abans que algú em critiqui per dir-ne massa o massa pocs, diré que no sé comptar manifestants. Perquè quedi clar, vaig trobar que hi havia molt poca gent, atenent el fet que anàvem a rebre una sabadellenca que s’ha passat tres anys i mig a la presó injustament. Votants sabadellencs al referèndum de l’1 d’octubre del 2017 van ser aquests: 54.058 van votar sí a la independència, més els que van anar a votar no 6.865 i en blanc 1.292. En total, 62.215 sabadellencs. Crec que almenys 50.000 sabadellencs haurien hagut d’estar a la plaça. I tots aquells que estan en contra de la independència però creuen en l’estat de dret i els drets humans també hi haurien d’haver estat.\nHi ha gent indepe que diu que està decebuda, altres que estan cansats, altres que ara passen perquè es pensaven que tot aniria molt ràpid. Què es pensaven? Que arreglarien el que no s’ha arreglat des del 1714? La necessària autocrítica del món independentista ha de començar per cada un dels ciutadans. No pot ser que només exigim comptes a aquells que han estat més de tres anys a la presó. És el món a l’inrevés.\nL’acte va ser molt emocionant. La vida política massa sovint està presidida per la impostura, de tant en tant, vivim moments on la política de veritat s’expressa amb tota la seva cruesa, com quan una sabadellenca torna a la ciutat després de tres anys de la presó. Amics lectors del Diari de Sabadell, això va per llarg, guanyarà qui sigui més intel·ligent i més perseverant. Per si algú encara no ho sap, això no és Gran Bretanya ni el Canadà. I si algú té una idea genial que serveixi de drecera, que truqui al diari i que li facin una entrevista.\nJo vull recordar que després de l’afusellament d’un dels dirigents de la JSU, el sabadellenc Jaume Girabau, de 27 anys, un grup de ciutadans on hi havia Josep Xinxó i Margarita Muro, van iniciar la resistència l’any 1942. Aquest grup d’antics militants de la JSU sabadellenca van aguantar entre tortures, presó, exili i camps de concentració fins a l’any 1977. Per si de cas algú encara creu que la llibertat va venir de la mà del rei fugit.


Centre de Documentació d'Atenció a les Persones catalog › Details for: Un futuro sin brecha\nDetails for: Un futuro sin brecha\nMaterial type: BookPublisher: Albacete Bomarzo 2015Description: 143 p.Subject(s): Igualtat retributiva Summary: Malgrat els avenços en la diferencia salarial entre dones i homes s’observa encara una rèmora en la consolidació d’aquest dret. De fet, al nostre país, la bretxa salarial entre dones i homes es situa al voltant del 24%. El present llibre recull un bon grapat d'investigacions que aborden la pluralitat de factors que influeixen en aquestes diferències salarials entre dones i homes.\nMundet Igualtat 331 Fut (Browse shelf) Available 0000950071433\nMalgrat els avenços en la diferencia salarial entre dones i homes s’observa encara una rèmora en la consolidació d’aquest dret. De fet, al nostre país, la bretxa salarial entre dones i homes es situa al voltant del 24%. El present llibre recull un bon grapat d'investigacions que aborden la pluralitat de factors que influeixen en aquestes diferències salarials entre dones i homes.


Edu Bayer i Marc Serena: “El Priorat és un exemple per a altres comarques, però cada una ha de saber trobar el seu camí, el seu leitmotiv” | PRIORITAT\nEdu Bayer i Marc Serena són coautors de “MicorCatalunya. Un viatge pels pobles més petits de Catalunya”, d’Edicions Sidillà, un llibre que ja va per la tercera edició i que vam tenir la sort que ens presentessin el passat 11 de juny a Escaladei, coincidint amb el Dia del paisatge.0 i el desè aniversari de la Candidatura Priorat-Montsant-Siurana. Avui, conversem amb ells de tot plegat.\nQuè hem d’entendre per micropobles?\nNosaltres hem agafat la definició de l’Associació de Micropobles de Catalunya, que reuneix els municipis de Catalunya de menys de 500 habitants. Dit això, cal tenir present que els mircopobles representen una tercera part dels pobles i el territori català, però únicament un 1% de la població. Com a curiositat, dir que la paraula “micropoble” va ser candidata a neologisme l’any 2016, va estar a punt d’entrar al diccionari.\n“MicroCatalunya Un viatge pels pobles més petits” és el resultat d’un projecte que vau plantejar-vos ara fa uns 5 anys.\nSí. Ens preguntàvem què vol dir ser rural avui en dia, què implica viure en un poble petit i, sobretot, posar de relleu la diversitat que existeix a Catalunya. La gent coneix molt bé el poble on viu, però la realitat del país és molt diferent. De fet, hi ha 135 tipus de paisatge diferents, i això ho condiciona tot.\nEn un món tan globalitzat i interconnectat, la vida al poble segueix sent tan diferent a la de ciutat, com ho era temps enrere?\nEl nostre editor, el Xavier Cortadellas, diu que el nostre llibre és el retrat d’una Catalunya postrural. Realment, les distàncies s’han escurçat per a moltes coses i les diferències camp-ciutat s’han anat esmorteint. De totes maneres, als pobles encara hi ha un vincle molt més intens amb la natura, tot i que no tothom es dediqui, per exemple, a l’agricultura.\nEls micropobles són la salvaguarda de determinats valors que cal preservar?\nSí. Als micropobles encara hem trobat molt patrimoni que a la ciutat ja no som capaços de desxifrar. Hi ha una riquesa enorme. De fet, haguéssim pogut fer un llibre de cada poble que hem visitat. També és cert que hem conegut micropobles que, potser per la proximitat a la gran ciutat, sembla que hagin perdut la seva essència o que aquesta s’hagi esvaït.\nQuins creu que són avui dia els grans reptes i amenaces que han d’afrontar els micropobles?\nA nivell espanyol hi ha un gran debat sobre la despoblació, i això també afecta a moltes zones de Catalunya, encara que no totes. Per desgràcia, vivim en un món on els grans es fan més grans i als petits els costa sobreviure. Cal prendre consciència que cada vegada que consumim estem votant, i que estem fent que el món vagi d’una manera o d’una altra. També és cert que cal polítiques específiques per afrontar aquesta realitat. Perquè les lleis de la ciutat no tenen sentit als pobles, perquè les grans empreses no poden seguir fent el que vulguin…\nEl seu viatge per Catalunya els va portar al Priorat, on la gran majoria de municipis són micropobles.\nSí. El Priorat és una comarca de micropobles i, en molts sentits, és un exemple per a moltes altres. Només cal veure el documental titulat “Priorat” dirigit per David Fernández de Castro. Mostra com, amb convicció, es pot arribar molt lluny. La complexitat és que el “model Priorat” no es pot aplicar a en altres indrets de la mateixa manera, cada comarca ha de trobar el seu camí, el seu leitmotiv.\nA la candidatura Priorat-Montsant-Siurana es posen de relleu valors com ruralitat, escala, paisatge en mosaic… Quina valoració en fan d’aquests valors i com veuen la candidatura?\nLa candidatura és fruit de moltes energies positives i necessàries que han posat el focus en les singularitats i potencialitats del territori, amb la idea de bastir un model de desenvolupament. En aquest sentit, ens agrada molt la novel·la “Marges”, de Roger Vilà Padró, per com observa i reflexiona sobre el Priorat.\nD’altra banda, hi ha també iniciatives molt potents a Catalunya, com Terra Franca, l’Escola de Pastors, ara un projecte universitari que es diu “Hamlets”, tesis doctorals diverses… Pensem que cal molta reflexió, i aquesta pot venir de l’activisme, de la pagesia, de la literatura, dels sindicats, del periodisme… El futur ha de ser millor que el present de molts i el passat de gairebé tots.\n“MicorCatalunya. Un viatge pels pobles més petits de Catalunya” és un llibre d’elaboració artesanal, que conté una cinquantena de capítols, 200 fotografies a tot color i sis mapes amb il·lustracions de gran format.\nPodeu consultar el projecte a www.microcatalunya.cat.\nEl coneixement i l’interès dels alumnes del Priorat pels valors del seu territori es reforcen amb activitats com “Coneixem el Priorat”


L'equip de govern de MES prepara una candidatura per seguir al capdavant de l'ajuntament de Sant Joan - Ripollès Digital\nL'equip de govern de MES prepara una candidatura per seguir al capdavant de l'ajuntament de Sant Joan\nRamon Roqué afirma que "el més probable" és que torni a encapçalar la llista\nDimecres, 13 de febrer de 2019 a les 09:32h\nEl grup de MES presentarà candidatura per seguir governant | Xevi Pujol\nSi no hi ha una gran sorpresa d’última hora, Ramon Roqué optarà a un nou mandat com a alcalde de Sant Joan de les Abadesses. De fet, ell mateix ha afirmat que és “el més probable”. Ha afegit que després de les vacances de Nadal, s’ha començat a treballar de manera molt intensa per configurar la candidatura més potent possible.\nAmb tota probabilitat, serà sota les sigles de MES tot i que es deixa la porta oberta a altres possibilitats. Ramon Roqué ha avançat que és una llista que presentarà novetats pel que fa als seus integrants. Per tant, idees noves per configurar un programa sòlid, per seguir sumant per Sant Joan. Afegeix que l’experiència acumulada com a equip de govern és un plus per saber el que més li convé a la vila i quins projectes s’han de prioritzar. Roqué fa una valoració positiva dels últims quatre anys tot i que ha qualificat el mandat de “difícil”.\nFa 12 anys que Ramon Roqué assumeix l’alcaldia de Sant Joan de les Abadesses. Per tant, en cas de guanyar les eleccions municipals, seria el quart mandat consecutiu al capdavant de l’ajuntament santjoaní.


Participa al Programa Prometeus — Escola d'Enginyeria de Barcelona Est. EEBE — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nParticipa al Programa Prometeus\nL’AFEV, a entitat sense ànim de lucre, busca estudiantat d'Enginyeria Mecànica per fer acompanyament acadèmic, social i personal a estudiants de 1r curs dins el projecte UniMentors del Programa Prometeus.\nL'AFEV està buscant joves estiguin cursant o hagin cursat el grau d’Enginyeria Mecànica de la UPC amb actitud oberta, capacitat comunicativa, sociabilitat i que coneguin el funcionament i els recursos de la universitat i del grau per a formar part del projecte UniMentors, a fi de fer acompanyament acadèmic, social i personal a un jove estudiant de 1r curs durant dues hores cada quinze dies al llarg de tot el curs acadèmic.\nL'objectiu és motivar l’estudiant, donar-li confiança, fomentar la seva autonomia i acompanyar-lo en l’entrada a la vida universitària. La sessió d’acompanyament és un espai per compartir, parlar, resoldre dubtes acadèmics i de funcionament del grau, donar a conèixer i fer activitats culturals, d’oci, de participació a la universitat o vinculades als estudis. A més, es tindrà el seguiment i assessorament d’un equip professional i es rebrà una formació prèvia per par de l'AFEV.\nLa implicació al projecte serà de 2 hores de mentoria cada 15 dies fins al mes de juny, a més de la formació prèvia i reunions de seguiment semetrals. La mentoria es podrà realitzar aquí mateix al Campus o bé per a la zona que pugui decidir la persona mentora.\nUniMentors s'emmarca dins el Programa Prometeus, que vetlla per a què els joves de centres educatius de barris de la ciutat amb és població sense estudis superiors puguin accedir a la universitat i cursar amb èxit els seus estudis.\nLes persones interessades es poden posar en contacte amb l'AFEV a través del correu electrònic prometeus@afev.org o per telèfon al 692804285.


Barcelona, ciutat democràtica | Joan Burdeus\nBarcelona, ciutat democràtica\nDe sobte, ens hem adonat que la democràcia és fràgil. Després de dècades donant-la per descomptada, convençuts que la democratització avançava amb el pilot automàtic, una contrareforma vinguda des de molts fronts alhora ens ha agafat desprevinguts. La bogeria econòmica, la revolució tecnològica, les crisis migratòria, el canvi climàtic, l’auge dels autoritarismes, etc. L’aliança entre la democràcia liberal, capitalisme i estats nació que definien el vell ordre mundial cada cop sembla més impotent davant aquestes forces. La Biennal Ciutat Oberta ens proposa un marc per entomar aquestes crisis: pensament, ciutat, i obertura.\nComencem pel pensament: la reflexió té a veure amb entendre, però també amb dotar de sobirania i poder de decisió als ciutadans. Qui no comprèn el món on viu no pot ser sobirà de cap manera, perquè no hi ha respostes sense les preguntes adequades. Es tracta de capgirar el cinisme de Henry Ford quan deia: “És una sort que la gent no entengui el nostre sistema bancari i monetari, perquè si ho fessin, crec que hi haurà una revolució abans de demà al matí”. Contra un sistema que elimina la filosofia del currículum escolar, l’única resposta possible és una ciutadania cada cop més crítica i, com diu David Fernández, passar de la gestió de la por a la construcció d’esperances.\nSeguim per la ciutat. Per primera vegada a la història, el 2008 més de la meitat de la humanitat ja vivia en ciutats i, a mitjans del segle XXI, es calcula que el percentatge pujarà fins a dues terceres parts. Aquesta concentració en nuclis urbans modifica el repartiment de poder entre el local i el global. Mentre les elits burocràtiques dels estats han dimitit de la seva responsabilitat de sotmetre els poders fàctics al control polític, els habitants de les ciutats n’han patit les conseqüències. És per això que han estat els primers a donar respostes: el municipalisme ha ofert la resistència pràctica que no han proporcionat els estats, i la força de les persones autoorganitzades en nuclis urbans es prefigura com l’autèntica font d’alternatives a les misèries dels poders antidemocràtics globals.\nFinalment, obertura. Aristòtil va deixar escrit que la ciutat està formada per diferents tipus de persones, perquè persones similars no poden construir una ciutat. Al cor d’aquesta intuïció hi ha el convenciment que la comunitat s’enriqueix amb la diferència, que el bé comú s’assoleix quan tothom pot participar i aportar allò que li és propi. Davant dels reptes del present, s’ofereixen dues alternatives: un moviment cap a la identitat, la regressió i el tancament, que vol posar murs entre comunitats, o una radicalització democràtica basada en els drets civils, que obri la sobirania a tothom en comptes de restringir-la. Al llarg de la seva història, Barcelona sempre ha triat obrir-se i, una vegada més, cal escollir amb responsabilitat.\nPots consultar el glossari de Ciutat democràtica aquí.


Multisegur - Saps quin és el casc adequat segons el tipus de moto? MULTISEGUR Assegurances\nEl casc és un suport vital per a qualsevol motorista. A més de ser d’ús obligatori és un element que pot salvar al motorista de lesions greus en cas d’accident ja que els motoristes són més vulnerables a possibles caigudes. Per això és important escollir un casc òptim per circular en dos rodes. A Multisegur Assegurances pensem en tu i per això et donem algun consell perquè escollir el casc més adient pe a tu. Hi ha diversos tipus de casc, entre d’altres: • Jet o obert: es solen utilitzar més en zones urbanes ja que es circula a una velocitat menor • Integral o casc de carretera: aquesta és la millor opció en seguretat, cobreix tota la cara Han de complir aquestes característiques, entre d’altres: 1. Ha de ser homologat, si no ho està, no és vàlid per circular. 2. Ha de contenir tots els elements necessaris per protegir el conductor, el sistema de subjecció és molt important. 3. La talla ha de ser l’adequada, s’ha d’ajustar al cap. Les talles van des de la XXS fins a la XXL. El casc s’ha de mantenir fix en la seva posició una vegada estigui cordat. A Multisegur Assegurances vetllem per la teva seguretat, vetllem per tu.


Líquids a l'avió: com embarcar més de 100ml - ViajesBlog\n1 Com puc enviar líquids a l'avió (de gel i crema) si el contenidor és 125ml?\nCom puc enviar líquids a l'avió (de gel i crema) si el contenidor és 125ml?\nLa majoria dels contenidors són cremes i gels 125ml o 150ml. Què puc fer per recaptar aquests líquids a l'avió sense mi cop que va posar a la seguretat de l'aeroport de control?\nVaig provar les llaunes mig buides de 125 ml , però encara no han deixar-me passar líquids a l'avió. Hi ha un truc per aconseguir-ho sense haver de fer servir un altre contenidor?\nLa restricció de líquids a l'avió és de 100 ml per envàs i la majoria de les cremes i gels vénen en envasos de 125 ml. És una coincidència? Podríem dedicar aquest post a conspirar en això, però en canvi, hem optat per donar una solució a això. I hem trobat enganyar passar líquids a l'avió quan més vaixells vénen en 100 ml (sempre que sigui gel o crema).\nAquest truc casolà només pot realitzar-se amb els contenidors sense plàstic dur que conté gel o crema, perquè si contenen és líquid, que va a acabar tot escampats a la seva bossa (potser aquest és el truc per portar líquids a l'avió sense restriccions, remull l'esponja o líquid en un bolquer i buidar el contingut a l'arribada!)\nAnem al gra: el truc casolà per enviar contenidors de crema i gel a l'equipatge de mà dels avions és contenidors “enconger” de 125 ml de gel i la crema per convertir-los en contenidors 100 ml o Menys .\nTisores, preferiblement agut. Ganivet de serra en la seva absència.\ncinta Telfon per segellar la canonada o una goma (és opcional, perquè si el vaixell no està ocupat vostè no ho pot necessitar, però cal anar amb compte que el contingut no pugui vessar).\n1. Prengui l'envàs en qüestió, preferiblement un de 125 ml o 150 ml o menys i tallar a 3/4 de l'altura , a continuació, l'eliminació d'un quart de la seva grandària. Has de fer-ho sense trencar la part quarta intacta.\n2. després si el pot és massa ple, treure alguns dels seus continguts per evitar que es desbordi i guardar en un altre recipient que té més petit, embolicar en paper transparent o on succeir cel·lofana.\nSi el paquet ja ha estat utilitzat, no haurà d'eliminar contingut.\n3. Eliminar les restes gel o crema van deixar a la part superior del paquet ja han tallat i se les va posar a la part inferior, amb la resta del contingut.\n4. Un cop fet això, complement de nou superposició de la part superior s'han tallat prèviament.\n5. Fixa la junta amb cinta de tefló o una banda de goma per evitar vessaments.\nEn Consells i trucs han utilitzat aquest truc per enviar líquids a l'avió com a equipatge de mà (gel i crema) diverses vegades per passar llaunes de 125 ml de crema a l'aeroport i ni una vegada que s'han posat nosaltres els problemes en el control de seguretat\nSi voleu aprendre més trucs per fer el seu equipatge de la bossa de mà de cosmètics, es recomana la lectura de bitllets de viatge Borsa. com preparar\nAquí podeu veure imatges del procediment per a convertir un recipient de 125 ml un pas 100ml\nVostè pot veure altres articles similars Els líquids en l'aire: com enviar més de la secció 100 ml Walk Viatges\nMida i pes de l'equipatge de mà per a cada companyia aèria\nÉs possible donar la volta al món en Low Cost?\nEntrada més recent EntradaViatjar només amb equipatge de mà: 12 trucs


Apartment Aragon.5 Ernen Suïssa - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Ernen, Aragon III Ernen és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Ernen. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Aragon III Ernen la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Ernen.\nCal que informeu el Apartment Aragon.5 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interhome t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. En arribar, cal abonar un dipòsit de 300 CHF per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


EL BLOG DEL TEMPS: Balanç de l'huracà Irene\nT.A.M. a Barcelona (22-09-2011)\nDimecres de "contrails"\nA vista d'astronauta\nT.A.M. a Barcelona (16-09-2011)\nResum: del 16 al 31 d'agost de 2011\nL'ex-huracà Katia amenaça a les illes Britàniques\nT.A.M. a Barcelona (08-09-2011)\nLes pluges torrencials del tifó Talas\nResum meteorològic Agost 2011\nT.A.M. a Barcelona (02-09-2011)\nBalanç de l'huracà Irene\nL'huracà Irene, que va mantenir en alerta a diversos milions de persones durant el seu pas sobre la costa est dels Estats Units d'Amèrica, ja és història. Ha estat la novena tempesta tropical de la temporada a l'Atlàntic Nord en rebre nom.\nIrene es va formar a partir d'una ona tropical que, el passat 15 d'agost de 2011, es va moure des de la costa d'Àfrica cap a l'oceà, presentant una rotació ciclònica definida i intensa humitat tropical. Durant el seu desplaçament sobre l'oceà va tocar terra a Puerto Rico, encara com a tempesta tropical, causant forts vents i danys importants. Posteriorment va adquirir la intensitat d'huracà i, el 24 d'agost de 2011, després d'afectar al sudest de les Bahames i de les Illes Turks i Caicos, es va convertir en el primer huracà major (categoria 3) de la temporada. Novament va tocar terra als Outer Banks de l'estat de Carolina del Nord, durant el matí del 27 d'agost de 2011. Al llarg del seu recorregut, Irene va causar danys generalitzats i almenys 40 víctimes mortals.\nDes de l'Estació Espacial Internacional, l'astronauta Ron Garan va poder capturar aquesta imatge d'Irene situada a l'est de les Bahames, amb l'ull de l'huracà molt ben definit. Una fotografia que mostra, a la vegada, la bellesa i la força de la natura.\nHuracà Irene (25-08-2011)\nLes precipitacions provocades per Irene van ser abundants, provocant molts danys i nombroses inundacions. A l'estat de Vermont han estat les més importants dels últims 80 anys. La NASA, mitjançant diversos satèl·lits, ha realitzat aquesta estimació de la quantitat d'aigua precipitada, que en alguns casos va superar els 240 litres per metre quadrat. Al tractar-se d'una aproximació, no queden recollits alguns registres de precipitació que localment van ser superiors, per sobre dels 300 litres per metre quadrat, mesurats pels pluviòmetres instal·lats sobre el terreny.\nEstimació de la precipitació provocada per l'huracà Irene (del 22 al 28 d'agost de 2011)\nDurant diversos dies, totes les mirades van estar dirigides cap a Nova York. Des del pas de l'huracà Glòria, setembre de 1985, cap altra tempesta tropical havia arribat fins a la ciutat dels gratacels. Les autoritats nord-americanes, recordant la tragèdia de l'huracà Katrina de fa 6 anys, van extremar les precaucions per a així minimitzar els danys que pogués provocar Irene. Milers de persones van ser evacuades, davant de les previsions de forts vents, pluges molt abundants i ascens del nivell del mar.\nHuracà Irene (26-08-2011)\nDesprés d'afectar a la ciutat de Nova York, Irene es va desplaçar cap al nordest, cap a Nova Anglaterra, baixant d'intensitat i convertint-se de nou en tempesta tropical sobre l'estat de Maine durant el 29 d'agost de 2011. Posteriorment va continuar cap al nord, passant sobre l'estat de Quebec (Canadà). Va creuar el riu Sant Llorenç i va entrar al mar del Labrador, incorporant-se a la circulació general atmosfèrica com una depressió més. Està previst que el 2 de setembre de 2011 passi pel sud de l'illa d'Islàndia.\nMapa isobàric previst (02-09-2011)\nLa National Oceanic and Atmospheric Administration (NOAA) va ser l'encarregada de fer-ne les previsions i el seguiment de l'huracà. A la seva pàgina web ha publicat un informe detallant, amb xifres, l'impacte produït per l'Irene. Per exemple: 26 rius van assolir el seu rècord de cabal màxim; 3,5 milions de persones es van quedar sense electricitat; 2,3 milions de persones van ser evacuades; 10.000 vols van ser cancel·lats entre els dies 27 i 28 d'agost de 2011,... En definitiva, ha estat el desè desastre natural d'aquest 2011 que ha superat els mil millions de dòlars de pèrdues econòmiques.\nFonts imatges: NOAA, NASA, @Astro_Ron, Deutscher Wetterdienst


Els dos clubs necessiten la victòria\nEl Bàsquet Mallorca és a només dos punts de la promoció, del CB Cornellà\nSalvador Ripoll | 07 març 2010\nLa derrota del Bàsquet Mallorca en la jornada anterior, a casa contra el Servindústria Tarragona 2017 per 88-90, ha complicat la permanènicia als homes de Xavi Sastre en la Lliga LEB Or. Avui s'enfronten, a les 19 hores al pavelló Pazo Provincial dos Deportes de Lugo, al Lecho Río Breogán, un club que ja ha militat en l'ACB. Els àrbitres prevists són el castellanolleonès Martínez Fernández i el gallec Guillán Riveiro.\nEls locals han sumat 14 victòries en les 26 rondes disputades i són a només dues per lluitar per la quarta plaça i tenir un petit avantatge en la primera eliminatòria dels play-off. En l'anterior varen caure a Lleó per 88-69, després d'una fatal segona meitat amb un parcial de 25-14 i 21-13.\nEl conjunt de Rubén Domínguez començà amb el següent cinc inicial: Nacho Ordin, de base; els portuguesos, Jeffrey Xavier i Betinho Gomes, d'alers; amb els pivots nord-americans Eric N. Coleman, el millor del seu equip amb 14 punts, i Jeff Adrien. També jugaren Jordi Vallmajó, Lamar Hallmann, Javier Román, el mallorquí Berto Corbacho, José Maria Balmón, ex del Palma, i Sergio de la Fuente.\nEl tècnic local, Rubén Domínguez, va declarar que "els dos mallorquins juguen de manera molt ràpida i intenten aprofitar la primera oportunitat de què gaudeixen. N'hem de controlar el contrajoc, que sempre organitzen amb quatre jugadors, i per això he d'utilitzar una defensa diferent".\nEn l'enfrontament d'avui, Xavi Sastre pot disposar de tots els seus efectius i necessita victòries per tal d'allunyar-se de la zona de promoció i, sobretot, per recuperar els punts perduts contra el Tarragona.


El pressupost equipara les baixes de paternitat dels autònoms a les dels assalariats - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl pressupost equipara les baixes de paternitat dels autònoms a les dels assalariats\nEl document inclou, via disposició final, un canvi a la llei de la CASS per augmentar de dos a quatre setmanes el descans en cas de tenir o adoptar un fill i també amplia les persones que es poden adscriure al règim d’assegurats voluntaris\n07/11/2019 (08:00 CET)\nLa baixa per paternitat dels autònoms s’equipararà amb la dels assalariats. Així, els treballadors per compte propi passaran a disposar de fins a quatre setmanes, en lloc de les dues que marca actualment la legislació, solucionant el greuge comparatiu que s’havia creat des de l’aprovació i entrada en vigor de la Llei de relacions laborals a inicis d’any. Es tracta d’un dels canvis que incorpora l’articulat del pressupost per a l’exercici 2020 que el Govern ha tramitat al Consell General.\nLa setmana passada, el ministre de Finances, Èric Jover, va fer entrega a la síndica general, Roser Suñé, del pressupost per a l’exercici 2020 sense que, des de llavors, s’hagi volgut fer públic des del Govern cap detall més enllà d’algunes macro xifres. Com sol ser habitual en els darrers anys, el projecte de llei incorpora al seu articulat diferents disposicions finals que serveixen per modificar altres textos. En aquest cas, un dels canvis afecta la Llei de la seguretat social i serveix per impulsar una millora en la durada de la baixa de paternitat dels treballadors per compte propi.\nFins ara, hi havia una diferència en aquesta prestació en funció de si s’era assalariat o autònom. Els primers tenien dret, segons s’estableix a la Llei de relacions laborals, a un període descans de quatre setmanes, ampliable una més si l’infant té una discapacitat. En canvi, pels treballadors per compte propi només era de dues setmanes. Aquesta situació canviarà si s’aprova el pressupost pel 2020 tal com està redactat.\nI és que, a la seva disposició quarta, s’aprofita per modificar l’apartat 2 de l’article 160 de la llei de la seguretat social, que fa referència a la prestació de paternitat pels autònoms i l’amplia de les dues setmanes actuals a quatre –amb la mateixa ampliació possible si el nounat pateix alguna discapacitat-. És a dir, l’equipara al que ja estableix pels assalariats la Llei de relacions laborals, que havia doblat el temps establert en el Codi de Relacions Laborals aprovat el 2008.\nNo és aquest l’únic canvi en la Llei de la CASS que es farà via pressupost. A través de la mateixa disposició quarta també s’amplia les persones que es poden beneficiar del règim d’assegurats voluntaris. Així, es modifica l’article 223 quater en el qual, fins ara, s’inclouen, en primer lloc qui “s’hagi beneficiat d’un capital de jubilació, sempre que no es troben subjectes a cap altre règim, que acreditin haver residit a Andorra durant els deu anys immediatament anteriors a l’afiliació (...) i mentre mantinguin aquesta residència”. També es donava l’opció d’incorporar les persones majors d’edat “que podrien ser assegurades indirectes” de les primeres. Ara, també s’afegeixen “les persones majors d’edat que figuren registrades com assegurades indirectes i que es trobaven a càrrec d’una persona assegurada directa en el moment de la defunció d’aquesta persona i mentre mantinguin la residència a Andorra”.


EL RACÓ DEL KUS: El final de Plata??\nEscrit per sukkus a les 15:17\nAixo ho vas veure tu, kus?\nJo conec una noia que estava allà dissabte i no va veure res... o va ser divendres?\ncollons Kus, que apocaliptic!!!\nPos si que es va liar grossa, no?\nBe, sigui el que sigui m'havia espantat al princip amb aquest titol...ara ja estic mes tranquil.\nVinga, ja em llegire es peripecies a Australia de mica en mica, i que consti que a m el fons i la lletra m'agraden\nSí, això ho vam veure jo, el Xavi i l'Adri de la uni. La baralla tot i el heavy que va ser probablement només s'enterarien els que estessin al mig de la pista en aquell moment (sí, dissabte), però per sort va durar relativament poc (1 min?) i després van desaparèixer (potser per seguir al carrer? ni idea, no els vaig seguir xD), així que amb la de gent que hi havia si estaves en algun lloc llunyà probablement no veies res. De fet el DJ per mi que ni es va enterar (o és un cabró), perquè després va posar una cançó ska, que no era el millor per asserenar els ànims.\nja JD, però és que ja la setmana passada amb l'Aitor ja estava també massa a petar, si les discos van pujant cada cop més els seus preus, cada cop va més gent allà, si està tan ple, no t'ho passes bé, i a sobre, amb la major gentussa que cada cop es veu, amb un lloc tan a petar, el què es liin baralles també serà més habitual, perquè constantment estàs xocant amb algú. O posen alguna mesura, o algú hi torna i em diu que va ser una moda puntual o jo en dissabte no hi torno (ara falta divendres clar xD). També pot ser que la gent deixi d'anar pel mateix fet i que en uns dies tot torni a la normalitat\nAixò qualsevol dia, ja ho vam dir, pot acabar malament. Quin era el pla de fugida en cas d'incendi? Per la finestra enlloc de per la porta? Doncs espero que no ho haguem de fer servir.\nUna pena, la veritat. Encara toquen grups en directe? Jo només en vaig veure 1 i no sé si va ser per l'aniversari del JD, ara fa gairebé 3 anys (tant!?)


Tres detinguts per furtar 11 telèfons de gamma alta a Sant Gervasi - Galvany\nEls telèfons tenen un valor d'uns 12.000 € i la policia està fent gestions per retornar-los als propietaris\nMarta Casals Torres | dimarts, 2 de novembre del 2021, a les 11.59\nLa Guàrdia Urbana ha detingut tres persones aquest dissabte al matí per haver furtat 11 telèfons de gamma alta al voltant dels locals d’oci nocturn dels carrers de Tuset i Balmes, a Sant Gervasi – Galvany.\nEnxampats “in fraganti”\nLes detencions les va fer una patrulla de paisà. De fet, els agents van denunciar primer una parella per, presumptament, haver intentat furtar el telèfon a una persona. En marxar, van veure que ho estaven tornant a intentar amb una altre noi i que després entraven tres persones a un vehicle. És llavors quan la patrulla va aturar el cotxe abans que es posés en marxa i van localitzar la resta de telèfons a l’interior. Justament, mentre es feia aquesta intervenció, els agents van ser requerits pels responsables de seguretat dels locals de la zona, que els alertaven que els clients estaven denunciant el robatori dels telèfons.\nEls telèfons sostrets tenen un valor d’uns 12.000 € i la policia ja està fent gestions per retornar-los als propietaris.\n👨🏻⚖ Dissabte al matí, una patrulla de paisà va detenir 3⃣ persones per haver furtat 11 telèfons d'alta gamma als voltants d'una coneguda zona d'oci a #SantGervasi-Galvany. Els telèfons tenen un valor d'uns 12.000 € i ja s'estan fent gestions per retornar-los als seus propietaris. pic.twitter.com/y5UA3P9DWD\n— Guàrdia Urbana Barcelona (@GUBBarcelona) November 1, 2021\nRobatoris, també en taxis i interiors de vehicles\nEls taxistes també han alertat d’un repunt dels furts als vehicles darrerament. Diuen que els lladres aprofiten quan els taxis s’aturen als semàfors per robar objectes de l’interior, com ara telèfons mòbils. També el Gremi de Garatges de Barcelona ha denunciat una onada de robatoris als vehicles estacionats als pàrquings, que atribueixen a grups organitzats.\n— furts — Guàrdia Urbana


Castells denuncia "sectarisme" i una "dictadura del partit de Puigdemont" - El triangle\nEl PDECat diu que assistirà "sí o sí" a la pròxima reunió sobre les eleccions del 14-F "convidats o no"\nL’alcalde d’Igualada i número tres del PDECat a les eleccions previstes per al 14 de febrer, Marc Castells, ha anunciat aquest dimarts que el seu partit serà “sí o sí” a la pròxima reunió del Govern amb els grups parlamentaris per abordar la celebració dels comicis. “El PDeCAT assistirà, convocat o no, a la propera taula”, ha afirmat en una roda de premsa telemàtica.\nCastells ha denunciat “sectarisme” i una “dictadura del partit de Puigdemont” pel fet que no tenen representació pròpia a aquestes trobades, ja que hi assisteixen els grups parlamentaris –el PDeCAT està integrat dins del grup de JxCat al Parlament–, per això ha assegurat que tindran representació pròpia a la pròxima reunió, prevista per al dia 11 de gener, “convidats o no”.\nSegons Castells, la formació ha adreçat “diferents notificacions” al president del Parlament, Roger Torrent, i al conseller d’Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Bernat Solé, reclamant que se’ls permeti ser-hi. “Un partit té drets i deures. Nosaltres les obligacions sempre les hem complert i ara toca defensar els nostres drets”, ha argumentat, que ha asseverat que no permetran que els “robin la identitat” des de JxCat.\nPrevCastells denuncia “sectarismo” y una “dictadura del partido de Puigdemont”


2008 Juliol « Joaquim Nadal i Farreras\nAquestes darreres setmanes, el nostre primer secretari i president de la Generalitat, José Montilla, ha recordat en diverses ocasions que l’empresa pública Gisa està realitzant en aquests moments obres per valor de més de 10.000 milions d’euros. Això representa, aproximadament, el 80% del total de les inversions que realitza el Govern de la Generalitat. Efectivament, a les xifres de Gisa caldria encara afegir-hi les inversions directes que realitzen l’Agència Catalana de l’Aigua, l’Institut Català de la Salut, l’Institut Català del Sòl i les empreses públiques Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya, Ports de la Generalitat i Cimalsa.\nL’esforç inversor és equivalent al volum de les necessitats i al conjunt dels dèficits acumulats en matèria d’infraestructures i equipaments, i respon a una filosofia que estableix un lligam directe entre el parc d’infraestructures i el conjunt de les polítiques socials. És una interrelació indestriable, que relaciona d’una manera directa la resposta a les necessitats més elementals i el repte de crear les màximes condicions d’igualtat, social i territorial, entre tots els ciutadans de Catalunya. Un creixement sostingut i sostenible, la creació de riquesa, la garantia de la cohesió social i la resposta adequada al dret a la mobilitat esdevenen la base material que sustenta un edifici construït amb els paràmetres del catalanisme social.\nSi ens cenyim exclusivament a les inversions que realitza Gisa per encàrrec del Govern, hi trobarem l’agenda principal de les polítiques de la Generalitat i les seves prioritats en matèria de seguretat (comissaries i desplegament de la policia de la Generalitat-Mossos d’esquadra), justícia (edificis judicials, Ciutat de la justícia i edificis penitenciaris), salut (centres d’assistència primària i hospitals), educació (escoles de primària i instituts) i acció social i ciutadania (residències i centres per a l’atenció a la gent gran i a les persones dependents).\nEn tots els casos hi ha una dada rellevant: el fet que aquestes polítiques s’han adreçat a atendre un univers demogràfic que en els darrers deu anys s’ha ampliat en més d’un milió de persones. La vella idea de la Catalunya dels sis milions d’habitants s’ha anat substituint per la Catalunya del set milions i mig, amb una demanda creixent de serveis i polítiques de caràcter universal que s’han pogut atendre raonablement bé i superant el repte de l’arribada massiva de nous ciutadans usuaris dels serveis públics. Així, una política de serveis públics de qualitat s’ha pogut fer compatible amb uns índexs de creixement que la planificació realitzada en períodes anteriors no havia arribat a intuir.\nVoldria, però, centrar-me en les polítiques que representen l’esforç inversor de més volum i que es refereixen a la cohesió social dels barris i a les infraestructures del transport, amb especial èmfasi al transport per ferrocarril i per carretera.\nVull assenyalar, en primer lloc, que abans del 15 de juliol el Govern donarà a conèixer els ajuts de la cinquena convocatòria de la Llei de barris. Que amb aquesta convocatòria se superaran els 1.000 milions d’euros d’inversions realitzades, a parts iguals, entre els governs locals i el Govern de la Generalitat, i que ens acostarem molt a l’objectiu que ens havíem fixat per aquesta legislatura d’arribar a l’atenció a un mínim de cent barris des de la primera convocatòria de 2004.\nEn el terreny de la mobilitat, les grans inversions que es realitzen en matèria ferroviària i viària estan donant els seus fruits i comencen a culminar els treballs iniciats ara fa cinc anys. Voldria assenyalar, això sí, que les obres mentre es realitzen generen molèsties, i la visibilitat dels entrebancs és sovint molt més evident que la visibilitat de la normalitat recuperada i de les millores realitzades. Però m’agradaria que progressivament anéssim fent-nos a la idea que cada entrebanc nou que trobem a la via pública és una millora en curs, que acabarà produint nous beneficis i millores en la prestació dels serveis públics.\nEn aquest sentit adquireix una rellevància molt especial l’amplíssim programa d’obres d’adaptació de la xarxa de transport públic a la llei d’accessibilitat, i que en pocs anys convertirà la xarxa de metro de l’àrea de Barcelona en una de les més, sinó la més, accessibles d’Europa. Cada nou ascensor, cada nova escala mecànica o cada nou intercanviador representa un volum enorme d’inversió de recursos públics, que acabarà transformant-se en una millora evident i perceptible. Només cal recordar l’impacte ara i la millora que representaran els intercanviadors de Meridiana, Arc de Triomf o Diagonal.\nEn el terreny ferroviari hi ha avui en curs les obres de la línia 3 del metro, que es podran inaugurar aquesta tardor; les de la línia 5 que avancen a bon ritme després de l’entrebanc del Carmel; les de la línia 2, a Badalona, que permetran un nou espai públic, una nova estació i un nou aparcament de concessió municipal, i els grans treballs de la línia 9 que ara, amb un projecte molt madur i un control exhaustiu, avancen a bon ritme i permeten albirar un calendari segur per a la successiva posada en servei dels diversos trams d’aquesta obra de gran envergadura i de novetats tècniques de gran nivell. Hauríem d’afegir aquí els treballs en curs dels metros de Sabadell i Terrassa, que han d’acostar la xarxa d’FGC als nuclis urbans d’aquestes dues ciutats vallesanes fins a disposar d’unes freqüències similars a les de la xarxa de metro. És el pas endavant que ha significat el metro lleuger del Baix Llobregat des que s’ha desdoblat la línia fins a Martorell i amb les grans obres de la cobertura de la via a Pallejà. El túnel del Roc del Dui, ja en fase molt avançada, permetrà al primer trimestre de 2009 el servei de cremallera a Núria amb renovades prestacions de seguretat i amb garanties per a una etapa de creixement de l’activitat a aquesta estació de muntanya que gestiona el Govern.\nEntre els projectes madurs de futur hem d’assenyalar el perllongament de la línia 2 del metro entre plaça d’Espanya i plaça d’Europa, amb connexió entre els dos recintes firals i l’aeroport a través de la continuïtat amb la línia 9 del metro. I també la previsió d’FGC de perllongar les línies ferroviàries de passatgers, aprofitant la infraestructura de les potasses fins a Súria i Sallent per les valls del Cardener i el Llobregat, respectivament. Manresa adquirirà, així, una centralitat bàsica que haurem de reforçar amb la millora de la línia de Renfe a Barcelona i que emprendrem un cop es concretin les transferències de les línies de rodalies. Aquesta transferència, en l’àmbit de totes les rodalies, ha de significar un gran repte i, alhora, un salt qualitatiu en la prestació dels serveis de transport de viatgers a tot Catalunya.\nEncara en el terreny ferroviari voldria assenyalar que compartim amb el Govern de l’Estat el projecte de la línia ferroviària de Cornellà a Castelldefels, el desdoblament de la línia de Barcelona a Vic, la millora de la línia del Maresme i la millora de la línia de Lleida a Manresa. La màxima ambició la situem en un projecte d’àmbit metropolità, que és la línia orbital ferroviària i que hauria de connectar per ferrocarril des de Mataró, per Granollers, Sabadell i Terrassa fins a Vilafranca i Vilanova.\nPer a més endavant, però amb una preparació a consciència des d’ara, el Govern elabora tots els plans necessaris per fer possible l’Eix transversal ferroviari que, amb la connexió ferroviària entre Lleida i Girona, ha d’assegurar millors prestacions en el transport de passatgers i mercaderies en l’àmbit d’un tercer corredor ferroviari que serà imprescindible per d’aquí a vint anys.\nEn el terreny de les infraestructures viàries s’estan culminant els projectes del primer Pla d’eixos viaris amb la culminació de la C-16, eix del Llobregat fins a Berga i l’autovia Reus-Alcover, C-14; la posada en servei dels quatre carrils l’autovia Maçanet de la Selva-Platja d’Aro, que ha canviat la perspectiva d’aquest estiu en la mobilitat entre Barcelona i la Costa Brava Centre; la posada en servei de la variant de les Masies de Voltregà de l’eix Vic-Ripoll, C-17, en construcció; l’inici a l’enllaç de Juncadella de les obres de desdoblament de l’eix Transversal i la licitació imminent de la C-15, eix Diagonal.\nCompletat aquest primer paquet abordem, ara, un segon Pla d’eixos viaris que inclou la culminació de la C-14 entre Ponts i Oliana i entre Coll de Nargó per Organyà fins a Adrall; el desdoblament de l’eix de l’Ebre; el nou túnel de la Conreria entre Badalona i Montcada.\nPerò en matèria d’infraestructures viàries, més enllà de les vies d’altes prestacions, adquireixen una gran importància inversions en el territori que responen a velles aspiracions històriques que ara es comencen a atendre. És el cas a l’Ebre del nou pont entre Sant Jaume i Deltebre, la carretera entre Vinallop i Ulldecona, la variant de Batea al límit d’Aragó o la carretera d’Horta de Sant Joan a Xerta; a Lleida de la variant sud, de licitació imminent, de la carretera d’Àger a la Passarel·la, que es posarà en funcionament en les properes setmanes; dels nous accessos a la Bonaigua o a la Molina, al Pirineu; de la nova via entre Valls i Vendrell, al Camp i el Baix Penedès; del nou pont sobre el Llobregat al Prat; de la carretera d’Olost a Olvan, que completarà les comunicacions pel Lluçanès entre Osona i el Berguedà; de la carretera de Platja d’Aro a Palamós, que completarà el desdoblament dels accessos a la Costa Brava centre. Parlo, ara, només d’obres que, com la variant d’ Igualada, la ronda nord de Granollers, el soterrament de la C-17 a Montcada, o el nou eix Vic-Olot per Bracons que, o ja estan en obres, algunes molt avançades, o estan a punt de començar perquè ja s’han licitat.\nA l’agenda del Govern figuren, molt en primera línia també, la nova carretera de Comiols, la millora de la C-242 entre les Borges del Camp i Ulldemolins; la variant d’Artesa de Segre; el desdoblament de Serinyà a Banyoles, el desdoblament de la C-55 entre Castellbell i el Vilar i Manresa, o el desdoblament de la B-224 entre Martorell – Masquefa – Piera i Vallbona d’Anoia.\nNo podem dedicar més espai a les inversions, però a títol d’exemple i en el camp dels ports i dels aeroports val la pena d’assenyalar la immediata entrada en servei dels ports esportius de Roda de Barà i de Sant Carles de la Ràpita, i l’aeroport de Lleida – Alguaire.\nLa llista és més extensa i la meva tria encara no fa prou justícia.\nVull només insistir que és feina de tots fer visible l’obra del Govern de la Generalitat i fer palès que mai com ara no s’havia invertit en tots els camps, en un esforç ingent per recuperar el temps perdut i situar Catalunya en primera línia dels serveis públics i de les seves infraestructures.\n31 Juliol 2008 Posted by Joaquim Nadal | ARTICLES D'OPINIÓ, Butlletí PSC\t| DPTOP, equipaments, Govern, infraestructures, inversió, obres públiques | Comentaris tancats a UNA INVERSIÓ DE FUTUR\nMIQUEL DIUMÉ, AMIC DE TOTS\nDissabte passat a cap Roig, amb pluja i fortes ratxades de vent, ens refugiàvem tots al castell per saber si finalment podria actuar en Raimon. Mentre esperàvem vam parlar una estona amb la Rosa Gil i vam comentar que trobàvem a faltar en Miquel Diumé. Ella l’havia vist per darrera vegada el dia que, en un darrer esforç, va voler anar al Col·legi de Periodistes a exercir la seva condició de tresorer i acabar de deixar sanejats i ordenats els comptes col·legials. Quan havia entrat al Col·legi, amb la Junta d’en Narcís Genís, s’havia proposat acabar amb els números vermells i ho va fer. Amb naturalitat, discretament, sense fer cap soroll, posant a contribució tota la seva capacitat d’unir voluntats. Jo, en canvi, vaig dir, el vaig veure molt pocs dies abans del seu traspàs, a l’hospital Trueta. L’havia telefonat des del cotxe mentre tornava de Barcelona i li vaig preguntar si se’l podia anar a veure. Em va contestar que sí, però que si hi havia d’anar que l’avisés que s’empolainaria. M’hi vaig presentar sense avisar uns vint minuts més tard. I amb ell i la Dolors vam estar una estona breu comentant el moment, amb sentit de l’humor, com sempre, i un reconeixement de la seva situació assumit amb realisme, però tambe una enteresa absoluta.\nAra, esmorzo sol els dissabtes a Girona. Havíem començat, fa uns anys, una certa tradició de trobar-nos de tant en tant amb ell, l’Albert Requena i la Carme Martínez, per esmorzar plegats, bé els dissabtes bé els diumenges, aprofitant que ells estaven de guàrdia, per compartir una estona de xerrada i per fer algun tall de veu. Primer esmorzar. Una cervesa i un bon entrepà, gran, contundent, que va anar perdent dimensió i contundència a mesura que, primer la dieta, i després la malaltia el van obligar a afluixar la seva vitalitat innata que el portaven a ser de vida. Després un cafè i, finalment, algun dels tres periodistes preguntava als altres si havien portat “les eines” de gravar, i busvcàvem plegats algun motiu per fer un tall de veu per al diumenge o, sobretot, per als primers informatius del dilluns. Vam mantenir aquest costum un cop vaig deixar l’alcaldia el 2002, i els esmorzars van guanyar contingut amical i van rebaixar el contingut informatiu. Així, vam continuar un cop vaig entrar al Govern de Catalunya. En Miquel era l’aglutinant i normalment trucava a tots els altres per lligar una cita. A poc a poc, les guàrdies ja no van lligar, ell va tenir baixes intermitents, es va jubilar i vam acabar quedant amb certa freqüència ell i jo sols. Passàvem dels acudits als néts i dels néts a les passejades per Montjuïc, Sant Miquel o Colera. Ens entreteníem, també, displicentment en la malaltia, els dies que havia hagut de passar a Barcelona a la Puigvert, l’alegria continguda del retorn, la petita ferida al ronyó que no acabava de tancar del tot. Imperceptiblement, com sense dir-ho, vam anar passant de les dificultats en el diagnòstic d’una afecció renal a un diagnòstic més negatiu. Però hi passàvem de llarg i anàvem sempre a les coses més comunes, la família, el paisatge, la pesca, Colera, Molinàs, els espàrrecs, el Col·legi, la Carme i en Joan Cisquella. Parlava com caminava, pausadament, amb una veu profunda molt característica, amb un punt d’ironia fina que mai no era feridora. Havíem arribat a crear un teixit de complicitats amistoses.\nS’estenien també a un altre front comú originat en el barri de Germans Sàbat, el clàssic míting, el “mític” de les municipals al menjador de les escoles i les travesses entre la candidatura i els periodistes pels resultats. Vam acabar establint una cita regular de l’anomenat “pacte de síntesi”, punt de trobada entre periodistes i polítics, per deixar de banda el paper de cadascú i compartir plegats la taula i la tertúlia.\nAquí senyorejava en Miquel amb estil propi, en el seu paper, sense cap afany de protagonisme, de la mateixa manera que ho ha estat fent al Col·legi de Periodistes. El seu moment àlgid va ser el dia, a mig octubre de 2007, encara no fa ni un any, que ens va convidar a casa seva a Colera. Ens esperava ja nit fosca davant de mar, en un passeig desert. Vam aparcar i per un carrer de cases discretes amb jardí al costat de la porta, una entrada-jardí, vam caminar fins a casa seva. Una planta baixa d’una d’aquestes cases; el seu refugi somniat, el seu racó de món i de la Dolors, com a mínim mitja setmana des de la jubilació, la referència constant quan era a Girona; la descripció minuciosa de totes les coses que feia i podia fer sense cap pressa, sense cap angoixa, sense res que el pressionés, a Colera. Vam compartir taula una colla de periodistes i polítics de Girona, regidors i exregidors de l’Ajuntament. Amb en Miquel vam seure a taula en Narcís Genís, en Salvador Garcia, l’Albert Requena, en Ponç Feliu, en David Vivó i jo mateix. No hi van poder ser, i el greu que els va saber, en David Céspedes i l’Àlex Sáez. La Dolors, discretament, s’havia estimat més deixar-nos sols. Però ella i en Miquel, en un gest d’hospitalitat extrema, en una demostració exquisida de les coses que li agradaven i de les transgressions de la seva dieta que es permetia en alguns moments dels caps de setmana, ens van obsequiar amb un “niu” excel·lent.\nEn aquell “niu” s’hi teixien, una mica nostàlgicament, les il·lusions i els temors, encara remots, però ara tenim la certesa que en la intimitat discreta d’uns baixos amb jardí a Colera vam posar la primera pedra, amb voluntat de perennitat, d’un comiat anticipat.\nUn dia potser farem la doble síntesi amb el Col·legi de Periodistes i els amics de Colera, i amb la Dolors i els fills, i ens trobarem plegats al voltant d’una taula o no, en el millor homenatge a en Miquel i la constatació d’uns valors bàsics que perduren.\n(Aquest article forma part del recull Noves vides amb nom. Girona, CCG Edicions, 2011. pàg. 142-144)\n18 Juliol 2008 Posted by Joaquim Nadal | ARTICLES D'OPINIÓ, Diari de Girona\t| amistat, Girona, homenatge, malaltia, mort, periodista | Comentaris tancats a MIQUEL DIUMÉ, AMIC DE TOTS\nL’ANY 2007 A L’ATM\nPresentació de l’ Activitat 2007 ATM. Barcelona, ATM, 2008\nPassats deu anys de la creació de l’ATM, aquesta Memòria de 2007 conté molts elements de gran importància i singularitat que assenyalen l’ordre de prioritats del Govern de la Generalitat i de totes les administracons consorciades.\nEn primer lloc, un repàs del Pla director d’infraestructures (PDI) 2001-2010 del qual es desprèn la urgent necessitat de fer-ne una revisió i actualització ja iniciades. La dada financera clau és que posats a 2007 s’ha superat, de molt en termes absoluts, la quantitat de diners compromesa per a tot el període de vigència del PDI. Més diners i, en canvi, encara no totes les obres. I algunes discutides o modificades. És el cas de la línia 12 del metro, que s’ha acordat substituir pel perllongament d’algunes línies i la construcció d’una nova línia ferroviària Cornellà-Castelldefels. És doncs urgent disposar d’un PDI revisat i adaptat a la nova realitat.\nLa traducció física de les obres previstes en el PDI s’acredita sobradament en el mapa de seguiment. El mapa és molt espectacular i expressa la dimensió del procés de modernització, canvi i adaptació a l’accessibilitat de tota la xarxa de transport públic de la Regió metropolitana. El fet que aquest enorme volum d’obres sigui encara poc visible planteja un problema que hem de resoldre. Es tracta de fer compatible el procés d’obres i les molèsties corresponents amb la materialització i gaudi successiu de les millores que es van realitzant i acabant. La desviació del trànsit al carrer Balmes i el tall del carrer Rosselló poden ser un paradigma de la distància entre els inconvenients visibles i la millora encara invisible. Ha d’arribar un dia en què el mapa de les obres esdevingui amb força el mapa de les realitzacions, i acrediti una tasca de planificació i obres sense precedents.\nEn segon terme hem de subratllar la importància dels treballs culminats de redacció del Pla director de mobilitat de la Regió metropolitana. L’ATM, constituïda també en autoritat territorial de la mobilitat, ha elaborat un treball ambiciós i molt consensuat que ha de representar un salt qualitatiu en la valoració integrada dels sistemes de transport i en la millora de les prestacions fins a fer de la mobilitat un dret exercit i gaudit amb plenitud per la ciutadania com a resposta als reptes de la congestió. Som més que mai i ens movem més que mai. Moure’ns de forma col·lectiva i intel·ligents és un repte per a una societat avançada.\nEl progrés de la integració tarifària ha esdevingut el far que guia el procés d’integració de totes les xarxes de transport de Catalunya. Seguint el model d’èxit de la integració tarifària de l’ATM, Catalunya es planteja assolir la plena integració tarifària de tot el territori el 2012. Mentre, la creació de les ATM de Girona, Tarragona, Lleida i la Catalunya central ha anticipat el procés de la integració tarifària en aquests terrtitoris. Queden lluny els primers intents d’integració i l’horitzó de 2012 ha deixat de ser una utopia i és ja, ara, una realitat plausible.\nEn quart lloc voldria destacar el procés cada cop més sòlid d’integració entre els municipis de l’ATM i els de la segona corona mertropolitana, integrats en l’AMTU, i cada cop més compromesos amb els mateixos objectius per a una mobilitat intel·ligent que van donar origen a l’ATM.\nFinalment, la vigència del contracte-programa per al període 2007-2008 ens marca l’agenda d’un nou contracte programa, que hauria de contenir tots els ingredients per abordar el salt d’escala i de dimensió que farà el sistema amb l’acabament del sistema tramviaire, l’obertura de les línies 3 i 5 del metro en tots els trams en obres i l’inici de la posada en servei de la línia 9 com el punt àlgid d’un ambiciós Pla que el Govern de Catalunya està compromès a culminar al servei de tots els ciutadans que esperen respostes d’eficàcia als reptes nous d’una societat nova.\nL’ATM avança amb pas ferm i una gestió acurada pel complex camí del transport públic i supera les tempestes conjunturals que posen en entredit alguns dels serveis. La superació d’aquest horitzó de crisi per un de clara esperança és la tasca que té l’ATM per davant i que està disposada a desplegar.\n16 Juliol 2008 Posted by Joaquim Nadal | Pròlegs, PUBLICACIONS\t| ATM, DPTOP, Govern, mobilitat, transport | Comentaris tancats a L’ANY 2007 A L’ATM\nGUIA DEL PLA DE DESPLAÇAMENTS D’EMPRESA\nPresentació de la Guia metodològica per a l’elaboració dels plans de desplaçaments d’empresa. Barcelona, DPTOP, 2008\nEn el conjunt d’iniciatives que es desenvolupen per aplicar la Llei de mobilitat, aquesta és una mostra de la necessitat d’innovar sistemes de mobilitat per no deixar-ho tot a la improvisació i per no abonar les tesis del caos i de la congestió.\nLa nostra societat s’ha massificat i motoritzat fins a nivells sense precedents i, diàriament, assistim a moviments de la població per anar als respectius llocs de treball.\nLes administracions tenen l’obligació i hem assumit el compromís de millorar sistemàticament l’oferta de transport públic. Les empreses, pel seu compte, poden afegir racionalitat als fluxos diaris dels seus treballadors, incorporant un conjunt de bones pràctiques que ja han sigut provades amb èxit. La imaginació i l’inconformisme han desenvolupat nous mètodes intel·ligents i variats de mobilitat amb l´us del vehicle compartit, la integració incentivada del vehicle d’empresa en alta ocupació, l’us compartit de transport específic entre diverses empreses i un ampli conjunt de mesures que es presenten en aquesta publicació.\nEls avantatges de disposar d’un Pla d’aquestes característiques se situen en el terreny de l’estalvi de temps i d’espai, en la reducció de l’estrés, en la millora de la seguretat, en la disminució de la congestió, en la millora de les prestacions empresarials.\nAquesta petita guia vol ser un incentiu, una crida a no restar indiferents davant un món que canvia molt ràpidament. Un canvi que no admet una contemplació passiva, que no es pot abordar amb inèrcies, que requereix constantment de noves iniciatives en tots els camps per millorar la resposta col·lectiva, per minimitzar la resposta individual, al repte diari que la vida ens presenta.\nEls casos i exemples exposats ens posen de manifest que no es pot ser gens dogmàtic, que no es tracta de posar limitacions i obstacles, de normativitzar exponencialment la mobilitat. Els dogmatismes deriven ràpidament en esforços estèrils i contraproduents. Els estímuls aporten alegria i benestar al conjunt d’iniciatives que es proposen per reaccionar contra la fatalitat diària de la incòmoda mobilitat.\nUs convidem a començar, a il·lusionar-vos amb una iniciativa d’aquestes característiques, a assumir el repte de trencar les inèrcies acumulades i a competir per veure quines novetats impensables som capaços d’aportar col·lectivament a un problema que no té solució des d’una òptica no compartida.\n16 Juliol 2008 Posted by Joaquim Nadal | Pròlegs, PUBLICACIONS\t| DPTOP, empreses, Govern, mobilitat, transport | Comentaris tancats a GUIA DEL PLA DE DESPLAÇAMENTS D’EMPRESA\nPresentació dels Comptes anuals i informe de gestió de GISA 2007. Barcelona, DPTOP-GISA, 2008\nL’empresa pública GISA rep la part més important dels enCàrrecs deel Govern de Cataunya en matèria d’obra civil i d’obra d’edificació.\nAquesta Memòria acredita que en el 2007 tenia obra en curs per valor de 9.440 milions d’euros i que va assolir aquest mateix any una producció de 2.244 milions.\nSovint, la dimensió de la tasca duta a terme per aquesta empresa passa desapercebuda, però el repàs de la relació dels encàrrecs rebuts i de les obres fetes situen GISA com una empresa de primer nivell que respon als reptes i els compromisos que li formula el Govern.\nEl repàs de la documentació produïda per fer el seguiment de la seva cartera d’obres, ens situa davant d’un bagatge d’obres d’enginyeria i d’arquitectura de gran qualitat que hauríem de ponderar, cas a cas, per tal d’atorgar-li el crèdit que es mereix. Els mapes que expliquen la distribució territorial del desplegament de la tasca de GISA són un bon reflex de l’accció i de les prioritats del Govern, i expressen gràficament l’abast i la diversitat d’una acció territorial que posa en joc la capacitat de gestió de tots els professionals que treballen per GISA.\nAquesta és, naturalment, una tasca que es desenvolupa amb la col·laboració de les enginyeries i de les empreses cosntructores que operen en el nostre país i que contracten els seus serveis a GISA en les diverses modalitats de licitacions i de finançament que realitza.\nLa tasca de GISA s’ha caracteritzat sempre per l’eficàcia en l’execució dels seus encàrrecs amb qualitat, preu i temps adequats.\nEl repte de mantenir aquestes prestacions amb l’actual volum d’obra, sense precdedents en qualsevol etapa anterior, és la tasca que es realitza en aquests moments amb eficàcia provada i que es presenta en aquesta memòria.\nUn repertori fotogràfic i cartogràfic abundant esdevé la millor carta de presentació del curriculum empresarial d’aquesta empresa i de la tasca del Govern del qual depèn.\n16 Juliol 2008 Posted by Joaquim Nadal | Pròlegs, PUBLICACIONS\t| DPTOP, Gisa, Govern, infraestructures, obra pública | Comentaris tancats a MEMÒRIA GISA 2007\nRT @cataloniasacra: INSCRIPCIÓ OBERTA | Aquest dissabte, una oportunitat única per conèixer l'exuberància del retaule major de Santa Maria… 25 minutes ago


prega-rock - pregaria.cat 07/08/2017\nComenzó con mucho esfuerzo\nsiguió a base de currar\ndaremos mucho que hablar\nConocemos mucha peña\nse nos ha quedao pa' tras.\naún con ganas de luchar\nen el mundo hay que cambiar\nSeguiremos haciendo amigos\nenemigos siempre habrá\npara todos hay un sitio\nNo. No nos podrán parar\nrespirar es igual que tocar\nno solemos mirar hacia atrás\nres no ens separarà de l’amor de Déu\nEls Celtas Cortos han descobert un estil de vida autèntic, una aventura plena d'il·lusions, de lluita, de ganes de millorar-se i cambiar coses... i això els fa cantar que "No nos podrán parar".\nAnant un xic més enllà, amb el pas dels temps, hom pot mirar enrera i, a part de constatar un camí fet, trobar que hi ha hagut Algú altre acompanyant i animant aquest procés. És a dir, repassant la nostra història trobem que, en alguns moments especials com ara uns camps de treball o unes trobades amb uns bons amics, podem dir aquella frase de "aquí ha habido duende" o similar.\nQuan això s'esdeveneix un es sent, en certa manera, com "sostingut" i "mimat". És a partir d'aquesta experiència, gratuïta i sorpenent, que podem dir que ens sentim fonamentats en una certesa personal inquebrantable.\nEls primers cristians van formular aquesta certesa en passatges com aquest que tens a continuació. En aquest text la sentència "No nos podrán parar" queda expressada amb el "Res ens podrà separar de l'Amor de Déu".\nQuè direm, doncs, davant d'això? Si tenim Déu amb nosaltres, qui tindrem en contra? Ell, que no va plànyer el seu propi Fill, sinó que el va entregar per tots nosaltres, com no ens ho donarà tot juntament amb ell? Qui s'alçarà per acusar els elegits de Déu, si Déu mateix els fa justos? Qui gosarà condemnar-los, si Jesucrist mateix va morir, més encara, va ressuscitar, està a la dreta de Déu i intercedeix per nosaltres? Qui ens separarà de l'amor de Crist? ¿La tribulació, l'angoixa, la persecució, la fam, la nuesa, el perill, la mort violenta? Tal com diu l'Escriptura: És per tu que anem morint tot el dia, i ens tenen com anyells duts a matar. Però, de tot això, en sortim plenament vencedors gràcies a aquell qui ens estima. N'estic cert: ni la mort ni la vida, ni els àngels ni les potències, ni el present ni el futur, ni els poders, ni el món de dalt ni el de sota, ni res de l'univers creat no ens podrà separar de l'amor de Déu que s'ha manifestat en Jesucrist, Senyor nostre.\n(Romans 8, 31-39)


Validation – StartUB\nValida la teva idea amb experts per a saber si ofereix una oportunitat de negoci.\nCursos i activitats gratuïts centrats en el procés de validació de la idea de negoci.\nA tots aquells que hagin passat per la primera fase del StartUB! Pathaway (Ideate) i vulguin validar la seva idea o a tots aquells que tinguin una idea de negoci i vulguin saber si representa una oportunitat de negoci.\n‘De la ciència al mercat’\nPrograma adreçat a 25 estudiants o titulats de màster o doctorat de qualsevol universitat, amb ganes de posar en valor la seva tesi o tesina i explorar la possibilitat de crear una empresa derivada de la recerca.\nConsta de 120 hores de formació en temes de transferència de tecnologia i coneixement i creació d’empreses, i diverses hores de mentoria.\nCONVOCATÒRIA 2021 TANCADA.\n‘Business Model Lab’\nCurs d’introducció a la creació d’empreses que permet conèixer els aspectes més essencials del procés de definició de la proposta de valor, treballar amb diverses metodologies de prototipatge, analitzar els segments de clients, identificar els tipologies de costos i valorar possibles fonts d’ingressos i finançament.\nEls participants que completin el curs obtindran 2 crèdits ECTS.\n‘Business Model Lab’ - EIT Health edition\nEs tracta d’una versió especial del curs Business Model Lab realitzat en col·laboració amb EIT Health, Universitat Nacional d’Irlanda, Universitat de Luxemburg, Amgen i Hospital Clínic. Els participants aprendran les bases de la creació d’empreses treballant en els 6 reptes que proposen les institucions col·laboradores.\nEls participants que completin el curs podran obtenir 2 ECT i un premi de 600€ (1r premi) i 400 € (2n premi).\nStartUB! agenda Validation\nApunta’t ja! (Places limitades): https://bit.ly/c_22_f\nOberta convocatòria programa Explorer\n24gen00:0024abr00:00Oberta convocatòria programa Explorer00:00 – (Abril 24) 00:00\nVols generar un impacte positiu en el món? En el programa Explorer t’ajudem a descobrir si la teva idea es pot convertir en un negoci sostenible. Durant 12 setmanes i al\nVols generar un impacte positiu en el món? En el programa Explorer t’ajudem a descobrir si la teva idea es pot convertir en un negoci sostenible.\nDurant 12 setmanes i al costat d’una comunitat d’emprenedors de l’Argentina, el Brasil, Xile, Espanya, Mèxic i Portugal, exploraràs si la teva idea pot convertir-se en un negoci viable i experimentaràs l’emprenedoria com a opció professional.\nSi vols formar part del canvi i tens entre 18 i 31 anys, suma’t a l’aventura!\nGener 24 (Dilluns) 00:00 – Abril 24 (Diumenge) 00:00


Classificats per a la final de la Copa Cangur 2020 | Institut d'Alpicat\nClassificats per a la final de la Copa Cangur 2020\nEl passat dijous 30 de gener vam participar a la Copa Cangur, competició matemàtica per equips que organitza la Societat Catalana de Matemàtiques arreu dels Països Catalans. Enguany han participat 451 equips (3157 alumnes). L’Institut d’Alpicat hi ha participat amb tres equips formats per alumnes de 2n i 3r d’ESO (tal i com demana el reglament). La nostra seu va ser l’Institut La Mitjana, on vam competir amb l’Institut Josep Lladanosa, el Torre Vicens, La Mitjana, Sagrada Família i el Mirasan.\nEn el concurs es presenten 12 problemes i 60 minuts de temps per fer-ne els màxims possibles. És una cursa contra rellotge on la puntuació obtinguda per cada problema va variant durant el concurs, i per tant l’estratègia d’equip és molt important. A més, durant el desenvolupament de la prova els equips poden seguir en directe l’estat del concurs, tant la puntuació i la classificació com els encerts i errors que porten acumulats cadascun dels participants. Això el fa un joc emocionant i divertit, amb les matemàtiques com a protagonistes.\nLa primera fase del concurs se celebra en una trentena de seus locals repartides arreu del territori. El primer equip classificat de cada seu, juntament amb els campions de l’any anterior, es classifiquen per la gran final nacional. Els primers classificats a la fase nacional obtenen un passi per a participar en la final internacional (que es fa en línia des del propi centre) amb equips d’altres països.\nL’equip guanyador del nostre centre ha estat format per l’Ares González, la Laura González, la Paula Requena, la Laia Soler, l’Ona Moreno, l’Eloi Lamora i el Roger Valentines. Volem agrair a tots els alumnes particpants el seu compromís i esforç.\nEns veiem el 5 de març a Montmeló!\n2n ESO, 3r ESO, Portada 0


Proveïdor, proveïdor, fabricant, exportador i venedor d'acer inoxidable de la Xina - HUITONG\nPlaques de fulls d'acer inoxidable\nFull de xapa d'acer inox en laminació en fred\nLàmines d'acer inoxidable laminades en calent\nTires d'espirals d'acer inoxidable\nCanonades d'acer inoxidable Tubs\nD'acer inoxidable soldada canonades tubs\nCanonades d'acer inoxidable sense costures\nTub d'acer inoxidable per a calderes i intercanviadors de calor\nBarres de barres d'acer inoxidable\nPlaques d'acer d'alta resistència\nCanonada d'acer, muntatge, brides d'aliatge de níquel\nAcers inoxidables dúplex\nAccessoris tub acer inoxidable\nBrides d'acer inoxidable\nAfegiu: EP Rd, Lianhu Dist, ciutat de Xi'an, província de Shaanxi, Xina\nMòbil: +86 1389 1930 522\nCorreu electrònic: info@sxht-group.com\nCasa > Productes > Tires d'espirals d'acer inoxidable\nHuitong Special Steel Co, Ltd és un famós fabricant i proveïdor d'acer inoxidable de la Xina, equipat amb una fàbrica i una empresa productives i com a exportador i exportador de tir d'acer inoxidable professional, sempre us donem la benvinguda per comprar i vendre tires d'acer inoxidable d'alta qualitat a l'engròs .\nHtongsteel ha emergit com a proveïdor líder en solució d'una sola parada per a tots els requisits de la tira d'acer inoxidable. Som un dels majors exportadors i distribuïdors de la tira d'acer inoxidable a la Xina. Els nostres productes han estat àmpliament utilitzats en molts camps tant a casa com a l'estranger. Cada departament està sota una gestió perfecta i una producció totalment automatitzada per tal d'oferir als nostres Clients els millors productes de qualitat i serveis puntuals.\nGrau i qualitat disponibles:\nAustenític: 201, 301, 302, 304, 304L, 305, 309, 310, 316, 316L, 321.\nDúplex: 2304, 2205, 2507.\nMartensític: 410, 440A.\nPrecipitació Grau d'endurecimiento: A286, AM 350.\nAmplada: 18-100 mm o base en el requisit del comprador.\nSuperfície i acabat:\n2B, BA, HL, polit, mirall, NO.1-NO.4, 8K, recobriment de PVC, recobriment làser, etc.\nAplicació i ús:\nLa corretja d'acer inoxidable s'utilitza habitualment en aplicacions d'automoció, aplicacions industrials, arquitectura, enginyeria civil, etc.\nEmpaquetatge estàndard d'exportació o segons la personalització.\nCapacitats: fabricació, embalatge, proves, revestiments de franges.\nCerca relacionada: altres acer inoxidable, altres acers inoxidables, franja d'acer inoxidable, tires d'acer inoxidable, banda d'acer inoxidable, corretja d'acer inoxidable, rotllo d'acer inoxidable, cinta SS.\nUs donem la benvinguda a enviar-nos consultes, la millor oferta us enviarem en breu.\nHot Tags: tira d'acer inoxidable, proveïdor de la Xina, fabricant, fàbrica, exportador, venedor, empresa, majorista, compra, millor, d'alta qualitat\n45 90 Cèrcol d'acer inoxidable de 180 graus\nTubs sense costura d'acer inoxidable\nColze de 90 graus


Immigració text - Fotografía de autor\nNegres del Maresme\nEn el començament dels anys vuitanta, vaig veure un recull d'immigrants arribats a Catalunya, va ser l'època en la qual s'iniciaven les primeres migracions de gent procedent del continent Africà.\nVaig tenir els primers contactes amb els nous vinguts, en un poble de l'interior del maresme barceloní. Sant Cebrià de Vallalta, on encara dominaven majoritàriament els camps de conreu i el desenvolupament de les urbanitzacions creixents a tot el litoral barceloní, a on el treball dur era accessible a baix preu.\nMolts dels immigrants eren joves, prims, atlètics i forts, que venien amb l´il·lusió de trobar una feina per poder remetre part dels diners guanyats, i estalviats, per a la seva família. Encara que no tenien papers, ni permís de treball, vivien agrupats compartint velles masies, graners o magatzems per reduir les despeses i sentir-se acompanyats en un entorn ingrat. Ni havien de diferents països, els pioners avançats, que normalment tenien estudis i que es dedicaven administrat els diners dels menys adaptats a la nostra forma de vida.\nLa diferència que els caracteritzava entre ells, eren les seves robes i els seus moviments. Amb el temps, el cicle d'arribada de gent i noves cares es renovava constantment, donava la sensació que venien de pas, per marxar al més aviat possible a un altre país més ric, al nord d'Europa.\nLa situació era molt difícil a l'hora de fer les fotos, ja que ells es pensaven que jo pretenia delatar-los. Quan la meva intenció solament era fer un retrat que documentes el seu pas, mostrar com eren i vivien els primers immigrants de color arribats al maresme català. En aquestes imatges, pretenia captar com eren les seves fisonomies, expressions i moviments, intentant respectar-los en el seu esperit i admirar les aventures viscudes amb solitud i l'adversitat.\nDesprés de 35 anys, el que era un fet aïllat, s´ ha anat incrementant fins que ha estat un dels primers problemes per la integració de l'al·luvió d'immigrants en la nostra societat.


PausaT’imagino a la taula entre els teus llibresi la pluja al jardí mullant-ho tot.Només el tecleig ritmat de la màquinai la llum que se’n va tènuement.Després t’alces, trafegueges, la cuinaestà en repòs, els plats nets, cap per’vall.Quan vas d’un lloc a l’altre s’il.luminacada objecte. Ben igual quan anemamb espelmes. Després tornes, la feinal’acabaràs demà, mires un llibre.Acaricies lentament les pàginesmentre degota, al captard, la prunera.COMADIRA, Narcís, El verd jardí. Barcelona: Edicions 62, 1972Poema tan delicat i sedant com pot ser-ho una pausa en el treball intel.lectual (i el no intel.lectual també, els plats són nets), d’un dia de pluja, en una casa amb jardí. Es tracta del que la veu poètica recorda, per això diu que “t’imagino”, també perquè el que diu després només ho pot imaginar. És la part central del poema, la comparació entre la llum simbòlica que la persona que ell imagina projecta sobre els objectes de la casa, amb la llum que fan les espelmes. La persona il.lumina els objectes de manera “imaginada”, espiritual, ja que ell l’admira, la veu poètica trascendeix la realitat en aquests versos, és aquí que hi ha autèntica poesia, art. Aquesta és la “pausa” que dóna títol al poema, pausa en la realitat tal i com la coneixem. Per altra banda, les espelmes són un estri d’il.luminació que, potser per raons atàviques, tenen connotacions romàntiques, poètiques. En conjunt, doncs, l’efecte sobre el lector és d’una gran bellesa, i el poema convida a ser rellegit una vegada rere l’altra, de pur plaer estètic. Publicat per\nBellíssim.La imatge del pas d'ella com si fos la llum d'espelmes no té preu. Al que tu dius, sobre les connotacions romàntiques i poètiques, s'hi pot afegir l'aspecte gòtic, fantasmal, inquietant, també (bé, potser amb el que dius de romàntic això hi va inclòs). Totes les imatges tenen aquesta ambigüetat tensió-calma, amor-misteri. Des del "T'imagino" del principi, fins al "acaricies lentament les pàgines", tot ell conté aquest fluir sedant que dius, però també de posar el lector alerta. Cada nova acció descrita comença o és marcada amb paraules en que les "t" tenen una importància contrapuntística molt pensada (t'imagino, taula i teus;el tecleig; t'alces i trafelgueres; el tornes; lentament, degota i captard) que provoquen un subtil ensurt. Acariciar lentament unes pàgines és una acció en principi d'una certa lànguides, d'una estirada voluptuositat, si vols. Però també li veig un punt espectral (el vampir també passa les pàgines del llibre lentament, delectant-se amb el frec que fan, per que ens entenguem).Hi veig per tot arreu ombres que s'alcen i s'esvaneixen sense tenir temps de copsar-les.És tot el que tu dius - immillorablement - sí, però a mi, també m'arriba d'aquesta manera més fosca. Com tu dius, també, el poema ve de gust llegir-lo una vegada i una altra i cada vegada rodola un gra que no havíem garbellat.Moltes gràcies.\nNo et superaré mai!Tot això de les Tes, és massa.Jo no hi busco significats, en rellegir-lo, només el plaer de la lectura per ell mateix. No em passa amb res més, només amb Monteverdi: "Deposuit potentes de sede" dins "Vespri della Beata Vergine" El nom és horrible, però no pararia de posar-la.\nHelena, i tant que m'has superat. Moltes vegades! No es tracta d'una competició, de fet. Però és normal que un veu una cosa i l'altre viu l'altre. Passa també cadascú està receptiu a una cosa, i també que tenim dies i dies (hi ha dies que miro el món i no sóc capaç de veure-hi res. És la bomba!) i llavors, fins i tot les percepcions canvien. Jo admiro les teves observacions i potser és perquè jo no les sé tenir i molt menys expressar. I no és per raspatllar-te, és així. I la poesia és quelcom que de vegades t'agafa que no t'hi fixaves, sense la preparació espirtual suficient com per evitar de plorar (de fet, quan això passa és fantàstic) i d'altres, l'emoció ve després d'una estona de lluita.De vegades no ve mai (i llavors, aquell dia, maleït sia, ens exposem a que ens acusin d'insensibles!)En fi, tot això és força variable, sí.Apa, bona nit*\nEls meus altres tres blocs\nTremola l'arbre, sacsejat pel vent dels ideals.I tremola de nou,en els reflexos de l'aigua,el riu que corre.Helena Bonals\n"Per això n'hi ha tan pocs, de lectors de poesia, i per això són tan fidels".Joan Margarit, Edat roja\nDeix de bellesaque es reflecteix en tu,plàstic, progrés.Helena Bonals\nNo em parleu d'una tristesa, la vinguda de l'hivern, creieu que és el final quan res no pot esboirar ni els somnis que heu somiat,...\nCada barri De lluny, vam venir del sud sense res més que nosaltres. Humils, no teníem res, però tots junts no érem pobres. De totxos vam f...\nCor fidel A una dolor que va al dellà del seny fa només l’impossible cara tendra.- El pur palau esdevingué pedreny: els murs són aire, el ...\nMés junts del que ningú no sabrà mai, alcem les dues copes amb el cava. Veiem la nostra llum, cadascú als ulls de l’altre. Un home i una ...\nDeix de bellesaque es reflecteix en tu,plàstic, progrés.Helena BonalsLa poesia tracta de dir moltes coses en poques paraules.La poesia pot ser una cosa sublim, lírica i lleugera, dins d’una cosa prosaica, feixuga, com un ordinador.La idea poètica és universal, dins d’un poema local.La poesia mostra el món al mateix temps que l'amaga.Les persones solem ser insignificants i molt valuoses alhora.També n’hi ha que són infantils, petits, i responsables, madurs, a la vegada.Pots escriure malament, però tenir vida interior.L'obra seria el sabó, el suavitzant la crítica, se'n pot prescindir, però ajuda.Els que diuen que els crítics són artistes frustrats és que en són ells, de crítics frustrats.“Per una vela en el mar blau”, de Carner.La “nit/ estrellada d’un vers” de Margarit."Així l'espurna de mimosa al vent,/ la teva vida sota el firmament" de Papasseit.\nJo Sóc mascle i gironí. Mitja estatura.\nCançó de rem i de vela nº XII\nEntre les barques q...\nEl vostre amo em coneix el pensament.\nCap a les deus\nSigues del tot fidel\na les petites...\nNo, Plató, no\nNo puc imaginar-me res\nque menys m’...\nDessota els plàtans grisos,\nCriatura dolcíssima, que fore...\nT’imagino a la taula entre els teus llibres...\nLa nit és lleu. Els dos amants s’han ador...\nNo sé jugar amb màscares...\nDient que no,\nbusca la vida.\nNo vol els besos...\nPer sort de tots nosaltres\nNo t’oblidis de l’arbr...\nA Raimon amb el meu ...


Bloc d´un Metge de Família: Seguretat del Pacient. Video Formació\nFont: "Sano y Salvo..."\nVídeos sobre seguretat del pacient: "Aprenent de l'errada"\nJa estan disponibles els vídeos per al taller "Aprenent de l'error". Són un complement a un manual que explica més detalladament com ha de ser utilitzat aquest recurs per facilitar l'aprenentatge\nUna sèrie de nou capítols en el que el primer proveeix una introducció al concepte de l'anàlisi causa-arrel, el segon és un incident dramàtic que mostra com una cadena d'errors comporta a l'administració incorrecta de vincristina i els capítols 3 a 8 analitzen el drama tenint en compte els cinc factors que poden reduir l'error.\nEl capítol 9 mostra les conclusions.\nEs troben en anglès, anglès subtitulat, àrab, francès, xinès, rus i espanyol i poden descarregar-se en la següent adreça:\nEtiquetes de comentaris: Seguretat, Video Formació


8 idees de proposta de platja creatives i úniques que no oblidareu\nQui no adora les platges? És aquesta gran popularitat que probablement ha creat un mite romàntic al voltant d’aquests espais plens de sorra propers a oceans i mars. És cert que la majoria de la gent adora que se’ls ofereixin gestos romàntics en una platja molt lluny de les ciutats concorregudes. És per això que, quan es tracta de propostes de matrimoni, aquest lloc es converteix en el favorit número u de moltes parelles que hi vulguin crear un record especial i únic fora del dia de la seva proposta.\nAixí doncs, per assegurar-nos que se li ofereixen els millors consells absoluts en cas que també estigueu pensant a fer una proposta com aquesta a la platja, en aquest article parlarem d’algunes de les idees de platja més creatives i úniques que molt probablement no oblidaràs tota la vida. Recordeu que es tracta d’aquells moments d’intimitat que estan plens d’amor i respecte per l’altre, la persona amb qui voleu passar la resta de la vostra vida. Aquests gestos no importen si realment no sentiu alguna cosa especial per dins d'aquesta persona. Aquesta proposta s’adhereix amb tu per a la teva vida, de manera que sigui memorable i sincer. Aqui venim!\nLes millors idees de propostes de platja que puguis adoptar\n1. Un missatge en una ampolla\nPot semblar un conte de contes clàssic, però sens dubte aquesta és una idea de proposta intemporal que funciona especialment bé si passa en una platja en algun lloc. Aquests kits d’ampolles de missatges es poden comprar gairebé en qualsevol lloc en aquests dies, de manera que no haureu de preocupar-vos d’això. Fins i tot podeu obtenir una ampolla més antiga i d’aspecte vintage i utilitzar-la sense problemes. Aleshores, seria preferible obtenir algun paper de pergamí i escriure-hi el vostre missatge d’amor. Poseu la proposta a l’interior i aneu a passejar a la platja amb l’altre que sigui important. Quan menys s’ho esperen, treure l’ampolla, deixa-los llegir el missatge i, a continuació, posa la gran pregunta. Mai no la veuran, us assegurem!\n2. Escrits a la sorra\nTanmateix, una altra idea molt senzilla però atemporal, que no envelleixerà, no importa quin any estiguem. La idea és molt senzilla: només cal escriure la seva gran proposta a la sorra i dibuixar uns cors o alguna cosa significativa per als dos al voltant. missatge Obteniu la vostra persona estimada i mostreu-los el que heu preparat. Serà una sorpresa com cap altra, sobretot si realment no s’ho esperen. Podeu afegir alguns detalls addicionals com flors, pedres o petxines i fer-los encara més bonics. Tot i això, heu de tenir en compte que aquesta proposta pot veure's arruïnada tant per les onades com per als que no tenen cura. Per tant, una bona idea seria fer-ho ja ben d’hora al matí o a la tarda al vespre.\nIdees de proposta de platja úniques i maques\n3. Un tresor enterrat\nPot semblar més com una aventura pirata, però realment és una manera molt maca de proposar en una platja. Prepareu-ho tot per davant i envieu la vostra estimada a una autèntica caça del tresor. No els digueu quin serà el premi! Compra una caixa del tresor per a l’anell, dibuixa un mapa i obté un paper de pergamí per escriure les seves pistes i la gran revelació. A més, necessiteu que alguns amics vigilin el cofre enterrat fins que el vostre altre significatiu i potser aconsegueixen que registrin la seva reacció. Sens dubte, aquesta serà una aventura que mai oblidaran i una cerca que mai esperaven acabar amb la manera com va acabar. Parlem de l’element de sorpresa!\n4. Caça de closques\nUna caça de closques marines és una manera molt senzilla i eficaç de generar la gran pregunta a la teva estimada. Ningú espera agafar una closca que tingui un anell de diamants. La sorpresa serà enorme. Tanmateix, tingueu cura de fer-ho tot correcte de manera que trobareu la petxina exacta en la qual heu amagat l’anell. També podeu tenir la closca amb vosaltres i col·locar-la ràpidament a terra quan no estigueu atents o si un amic la col·loca convenientment. així ho trobaran. Una idea de platja innocent però increïble sense cap mena de dubte!\nIdees de proposta de platja capvespre\n5. Sopar a la platja\nSi us resulta més fàcil, podeu anar a la ruta clàssica i fer un sopar romàntic a la platja al capvespre que acabarà amb una proposta. Feu una mica de recerca i hi trobareu molts centres i hotels que ofereixen aquests paquets de sopar i fins i tot s’ofereixen amb espelmes, flors i xampany. Tingueu l’ànim, reproduïu música, relaxeu-vos, mengeu un bon menjar i finalment, feu una gran pregunta amb l’anell més bonic. Certament, una experiència que la teva estimada mai oblidarà i que sempre apreciarà encara que sigui senzilla i bàsica quan hi pensis.\n6. Un viatge en avió\nRes es compara amb un viatge en avió només perquè tots dos admireu la posta de sol i acabi amb una gran proposta. Sí, això pot requerir un pressupost més gran i alguna organització prèvia, però valdrà la pena. Lloga un d’aquells petits avions que porten pancartes i saltadors, només dos i el pilot. Organitzeu una ruta especial i potser voleu per sobre d'alguns dels llocs que la vostra estimada estima molt. Agafa la posta de sol i admira-la junts. Finalment, feu la vostra proposta més gran quan menys ho espereu i tingueu a punt el timbre. Què més pot ser més fascinant que una proposta al cel? Una proposta al cel que acaba amb una gran i feliç & ldquo; SÍ! & Rdquo ;.\nIdees de proposta de platja a la nit\n7. Una foguera romàntica\nUna foguera de platja a la nit només per a vosaltres dos pot ser una de les millors idees quan es tracta d’aquestes propostes. Pot semblar una cosa senzilla, però pot adquirir una significació enorme. Des de l’alba del temps, la gent s’ha vist atreta pel foc i el simbolisme que porta, com la passió i l’amor. Avui en dia, la gent encara es reuneix al voltant de les flames per veure-les ballar i deixar volar la seva imaginació. Una proposta així pot significar el món per a la vostra estimada. És senzill però eficaç i inoblidable. Realment és una cosa del cor que apreciaran la resta de la vostra vida junts.\n8. Focs artificials\nI, finalment, però no per això menys important, què pot resultar més fascinant que veure un espectacle de focs artificials que ha estat especialment preparat per a la teva persona estimada? Imagineu-vos la sorpresa i la felicitat que tindran. Heu de començar contractant un planificador de festes i un equip per gestionar els focs artificials i fer-los volar en el moment adequat. Afegiu la gran pregunta i poseu-vos en un genoll just abans que s’acabi l’espectacle. Definitivament, alguna cosa que sempre cal recordar i valorar. Encara serà millor si els focs artificials escriuen la gran pregunta al cel nocturn en lloc de vosaltres. Imagineu-vos la reacció de tots. Impagable!\ncanvis ràpids i fàcils per a principiants per als cabells prims\nTot plegat, esperem veritablement que us hagin ofert algunes de les idees més interessants, creatives i úniques a l’hora de fer diverses idees de propostes de platja que us puguin inspirar i adaptar al vostre gust. Recordeu que, per molt que trieu aquesta gran pregunta, són els sentiments que més importen i el que realment sentiu al vostre interior. Aquest moment crearà records que duraran tota la vida i que sempre recordareu cada vegada que viureu altres moments feliços junts, després d’anys i anys. És un viatge per a tota la vida i hauria de començar en conseqüència: amb amor, felicitat, dedicació i respecte. Sempre i per sempre.\nRecordeu! Si la natura té altres plans mentre lluiteu per crear la vostra proposta de platja, no us sentiu descoratjadors. Posposa-la o tonifica-la i fes-la molt senzilla. El teu estimat agrairà qualsevol cosa que vingui del cor, confia en nosaltres.\ncom fer que la teva habitació sigui més fresca\nCréixer Vaja, és aquest el moment? Tractar els sentiments d’una crisi de la mitjana edat\nLa taula de son del nadó per edat per als nous pares


Borrell reitera que no dimiteix - El triangle\nEl ministre diu que l'han multat perquè va renunciar a recórrer la sanció\nBorrell, en un acte recent\nEl ministre d'Afers Exteriors, Josep Borrell, ha reiterat aquest dijous que no presentarà la seva dimissió per l'afer Abengoa, exigida per Podemos i el PP, però no per Ciutadans. Ha argumentat que la multa que li ha imposat la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV), de 30.000 euros per un ús d'informació privilegiada considerat una infracció "molt greu", és "la lògica conseqüència" d'haver decidit no presentar cap recurs, decisió que vincula amb el fet de de ser ministre.\nBorrell, que s'ha mostrat obert a comparèixer i donar explicacions com li demana Ciutadans, troba que la sanció que la CMNV li ha imposat s'està estirant com un "xiclet" per l'arribada de les eleccions andaluses i per una voluntat de pressionar al govern de Pedro Sánchez que atribueix a l'opisició.\nAixí mateix, el ministre segueix negant que hagués fet servir informació privilegiada. Ha adduït que l'import obtingut per la venda d'accions per la qual se'l sanciona representa "una part mínima de la cartera que disposava". I ha afegit que "si hagués tingut informació privilegiada ho hauria venut tot".\nRectifica sobre els indis\nD'altra banda, Borrell ha rectificat les seves controvertides declaracions sobre els nadius americans. El ministre havia dit que als EUA "l'únic que van fer va ser matar quatre indis" i aquest dijous ha piulat a Twitter que "em vaig referir de manera excessivament col·loquial, la qual cosa lamento, a la quasi aniquilació de nadius americans en els actuals Estats Units per part dels colons. Ho vaig fer mentre explicava que construir una unió federal als EUA va ser més senzill que a Europa".\nTambé ha escrit que els colons “es van unir per acabar amb els habitants primigenis d’Amèrica del Nord”, la qual cosa -afegeix- "es va fer, de fet, a gran escala i no s’ha de menystenir. Tot el meu respecte i solidaritat amb la comunitat nativa americana”.\nPrevBlanquejar la violència


Xavier Tomàs: Presoners dels polítics\nLògicament, si no considerem als diputats i senadors els nostres representants (o si es vol, mitjancers entre nosaltres i el poder polític), menys els hi exigirem encara un contacte continu i directe amb nosaltres (el seu electorat o districte). No ens ha d’estranyar doncs la manera molt diferent de fer campanya que s’utilitza a casa nostra. Ni oficines parlamentàries de districte, ni sondejos d’opinió continus i exhaustius, ni mítings, ni house party, ni horaris d’atenció directa amb el diputat, ni porta a porta, ni espots, etc., durant més de 3 anys. No els hi exigim i per tant, no tenen la necessitat d’invertir temps i diners en fer campanya.\nAixò ens mostra, la vertadera força de moltes de les propostes que des d’aquest espai he fet, com ara la necessitat de que el sistema electoral es basi en el màxim número de circumscripcions possibles que totes elles escullin un representant i la liberalització total de les campanyes electorals, entre altres: trencar les cadenes que converteixen l’elector en un actor polític passiu i submís per una relació entre elector i representant amb peu d’igualtat, d’interdependència mútua i també, d’exigència mútua. Més encara,només un sistema electoral d’aquestes característiques pot assegurar una relació el més igualitària i equilibrada possible entre elector i elegit. No afrontar aquest debat serà terriblement empobridor per al nostre sistema polític, però sobretot, per als nostres ciutadans.


Versos que em fan absent: Nàufrag\nNo ho sé. Tinc la sensació que a vegades el que volem, els qui estimem, estan en una caiguda lliure entremig de les meves paraules. Sempre enganyem, a nosaltres o als altres, hi ha ocasions que no ho fem, però ho acabarem fent, perquè n'és la reacció del moment.\nA vegades res és equivalent, i més d'un seguirà fora amb els ulls tancats abans de que naufragi amb les meves misèries. No serà perquè no tenim temps, els estats d'humor es prenen i s'esborren. He estat pintant de negre, i ja n'hi ha prou de patir, vull seguir guanyant segons plens d'amor al costat dels que m'estimo, seguir alçant la veu en to d'esperança.\nAra em toca escollir, mentre caic lentament i canto una melodia que cantaré sempre més.\nPublicat per absent a dilluns, de maig 26, 2008