Mataró acull l’homenatge als represaliats pel franquisme del Maresme - Ajuntament de Mataró\nMataró acull l’homenatge als represaliats pel franquisme del Maresme\nA l'acte es lliurarà un diploma de reconeixement a una trentena de persones\nEl Foment Mataroní acollirà avui dijous (18 h), un acte d’homenatge als veïns de la comarca del Maresme que van ser represaliats pel franquisme. Presidiran l’acte l'alcalde de Mataró, Joan Antoni Baron, i el secretari de Relacions Institucionals i Participació, Josep Vendrell, i comptarà amb la presència d’alguns veïns de la zona que van lluitar per la democràcia i els drets nacionals de Catalunya i van patir la repressió franquista. L’homenatge, organitzat pel Departament d’Interior, Relacions Institucionals i Participació (Direcció General de Memòria Democràtica) i l’Ajuntament de Mataró, és obert a tothom. Està prevista l’assistència de més de 200 persones.\nL’acte començarà a les 18h i comptarà amb el testimoni de l’exlíder sindical Pep Riera, que va patir la repressió i les presons de Franco i intervindrà com a representant dels represaliats pel franquisme de la comarca. El 1965, Riera va fundar a Mataró Comissions Obreres, motiu pel qual va ser empresonat l’any 1967. Com a integrant de l’Assemblea de Catalunya, el 1974 va entrar en relació amb la recent creada Unió de Pagesos. El 1976, va participar en el primer congrés clandestí del sindicat celebrat a l’Espluga de Francolí, i dos anys més tard va ser elegit membre de la comissió permanent i coordinador nacional. En l’acte d’homenatge, també intervindrà la historiadora Margarida Colomer, i la Coral Primavera per la Pau farà una actuació.\nL’homenatge que se celebra a Mataró s’inclou en un programa de 24 actes que se celebraran a tot Catalunya, i on es lliura un diploma de reconeixement a les persones indemnitzades per haver patir privació de llibertat durant la Guerra Civil o la dictadura, un document simbòlic que ja han lliurat altres països com França i, a l’Estat, la Junta d’Andalusia. En la majoria de casos, el diploma el recull la família. El document, signat pel president José Montilla i el conseller Joan Saura, es lliura “en reconeixement per la seva contribució a la causa de la llibertat i la democràcia durant la guerra civil i la dictadura franquista”. El text afegeix “Sigui el seu compromís durant aquells anys de foscor exemple de generositat, dignitat, coratge i amor a la llibertat, a la democràcia i a Catalunya per a les generacions posteriors”. Fins ara, s’han celebrat actes d’homenatge a Granollers, El Prat, Terrassa, Badalona i Vilafranca, amb més de 1.600 assistents. Està previst que a l’acte d’avui s’entregui el diploma a una trentena de persones.\nProp de 900 represaliats del Maresme, indemnitzats pel Govern\nDes de l’any 2.000, 856 veïns del Maresme (239 d’ells de Mataró) han rebut indemnitzacions del govern català pel temps en què van ser privats de llibertat. A tot Catalunya, més de 22.000 persones han rebut la indemnització, amb un import atorgat total de més de 51 milions d’euros. La major part dels beneficiaris van participar de forma directa en la Guerra Civil i van ser privats de llibertat sense judici ni causa.\nEntre la documentació acreditativa de la privació de llibertat, el 46% procedeix d’arxius militars i el 30% de presons. Però s’han tingut en compte proves alternatives: cartes i postals; fotografies; memòries presentades pels afectats; fulls de compliment militar; actes de notorietat d’ajuntaments; cartilles de vacunació... etc. Tota la documentació recollida es conservarà de forma permanent, ja que constitueix un fons testimonial de la memòria històrica a Catalunya. La convocatòria continua encara oberta i es pot tramitar a través de la Direcció General de Memòria Democràtica de la Generalitat.\nAlguns historiadors asseguren que fins a 150.000 persones van morir víctimes de la repressió franquista a tot l’Estat. Però la repressió també va tenir moltes altres cares: les presons, els camps de concentració, els batallons de treballadors... etc. L’any 1940, 280.000 persones estaven retingudes a les presons de Franco, la majoria acusades de “rebel·lió”. L’any 1939, només a Catalunya, hi havia més de 130.000 presoners de guerra repartits per diferents camps de concentració (Lleida, Tarragona, Reus, Figueres, Barcelona... etc) i fins a 700.000 persones van ser empresonades durant la postguerra a l’Estat espanyol. Les xifres proven la duresa de la repressió del règim, una repressió que li va permetre perpetuar-se en el poder fins a la mort del dictador.


L'Ajuntament de Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant reobrirà demà els gimnasos municipals i reprendrà les activitats dirigides - Revista Cambrils\nL'Ajuntament de Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant reobrirà demà els gimnasos municipals i reprendrà les activitats dirigides\nPer utilitzar els gimnasos municipals s’haurà de demanar cita prèvia a través de l’app ReservaPlay o del telèfon de l’Àrea d'Esports 977 82 05 23\nPublicat el Diumenge, 7 de febrer de 2021 09:05h\nImatge d'arxiu del gimnàs de l'Hospitalet de l'Infant | Cedida\nDemà dilluns 8 de febrer, l’Àrea d’Esports de l’Ajuntament de Vandellòs i l'Hospitalet de l’Infant reobrirà els gimnasos municipals amb un aforament màxim del 30% i cita prèvia i sense vestidors. El mateix dia, es reiniciaran les activitats dirigides, també amb cita prèvia i amb un màxim de 5 persones usuàries. A més, les entitats esportives locals podran tornar a utilitzar els pavellons amb un aforament del 30%, tot i que només per a la pràctica esportiva dels esportistes federats.\nAixò serà possible per les noves mesures contra la COVID-19 que entraran en vigor a tot Catalunya a partir de demà i que permetran la reobertura de les instal·lacions i equipaments esportius en espais tancats amb un aforament del 30%.\nCita prèvia als gimnasos\nPer utilitzar els gimnasos municipals s’haurà de demanar cita prèvia a través de l’app ReservaPlay o del telèfon de l’Àrea d'Esports 977 82 05 23 (en l’horari d’obertura dels gimnasos: de les 8 a les 21.30 h, de dilluns a divendres; de les 9 a les 20 h, els dissabtes; i de les 10 a les 13 h, els diumenges). Les reserves per a les activitats dirigides es podran fer només via telefònica.\nA tots els equipament esportius municipals, l’Àrea d’Esports de l’Ajuntament continuarà adoptant les mesures de prevenció de la COVID-19 per garantir la salut i la seguretat de les persones usuàries. Així doncs, es mantindrà un control de la higiene, la neteja i la desinfecció de les instal·lacions i del material esportiu de manera habitual i constant, i es controlarà la temperatura de les persones usuàries a l’entrada. L’ús de la mascareta serà obligatori en les instal·lacions tancades, també quan les persones usuàries estiguin fent esport.\nDurant el primer semestre de l'any, l’Àrea d’Esports de l’Ajuntament ofereix un 10% descompte en tots els abonaments i Bons 10; i matrícula gratuïta a la Piscina Municipal Coberta. D’aquesta manera, vol seguir fomentant l’activitat física i la pràctica de l’esport, especialment entre els veïns i veïnes. Amb aquest objectiu, enguany també continuarà aplicant un 5% de descompte a les persones empadronades al municipi (amb una antiguitat mínima de 2 anys) en els abonaments; i un 50% de descompte a les persones empadronades al municipi en situació d’atur que cobrin menys del salari mínim interprofessional en els abonaments de piscina (poden utilitzar la piscina de les 13 a les 16 h).\nLes famílies, els joves (fins als 25 anys), els jubilats (a partir dels 60 anys) i les persones discapacitades també seguiran gaudint d’uns preus més reduïts.


BarcelonaVa entrar en un restaurant amb una arma de foc i va disparar vuit trets. La víctima va rebre quatre bales, una de les quals li va travessar el cor i va morir dessagnada. L'atac va passar a Alemanya l'agost de l'any passat i l'autor va ser condemnat a cadena perpètua. Però l'home es va escapar. No va ser fins a aquest agost que l'oficina federal d'investigació criminal d'Alemanya, la BKA, va enviar una alerta a la Policia Nacional. La BKA va aportar unes empremtes que coincidien plenament amb les d'un home d'origen grec que vivia a l'Hospitalet de l'Infant, al Baix Camp. Per això els investigadors de la Policia Nacional van fer diverses inspeccions al voltant del domicili, on van localitzar el perillós fugitiu.\nBaix Camp Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant Policia Nacional


Temps extraordinaris, mesures tradicionals | STAS\nUn virus recorre el país. Un virus que ha vingut a canviar les nostres relacions tant socials com laborals. Un virus que ha replantejat molts costums i maneres de treballar fermament establides.\n16 / 07 / 2020 | Intersindical personal d'atenció educativa mesures curs 20-21 funció pública conselleria d'educació\nPer a totes i tots? NO. No totes les treballadores i els treballadors som iguals per a l'administració, i és que en educació sempre hi ha hagut classes: docents i la resta. L'administració educativa s'ompli la boca aquests dies amb les classes bombolla on un sol docent atendrà un sol grup d'alumnes. L’augment de les plantilles per a fer front a aquesta reestructuració, la reducció horària a quasi tot el personal que atén l'alumnat, o l’habilitació de nous espais a les escoles entre d’altres. Trobem molt bé aquestes mesures però què passa amb la resta de personal que no depèn directament de la Conselleria d'educació i que presta serveis per a aquesta?, què passa amb el personal que hi treballa en horari escolar i que presta serveis per a empreses alienes a l'administració?\nExigim a la Conselleria d'Educació un canvi radical dels seus plantejaments respecte al personal d'atenció educativa\nAixò passa d’un temps ençà perquè som invisibles per a l’administració. Es veu que com som personal d’altra classe no fa falta comptar amb nosaltres per a organitzar l'atenció en aquests nou temps de pandèmia que ens toca viure. Una vegada més, no fa falta ocupar-se del personal dels suburbis del sistema i no fa falta incloure el personal necessari per a portar la inclusió. Anem així des de sempre i no anem bé, mal exemple dona aquesta Conselleria que diu apostar per la inclusió i segueix sense incloure al personal d'atenció educativa en els seus plans.\nEls grups bombolla estan “bé”, en aquests, el grup d'alumnes sols es relacionarà entre ells i el personal docent, per la qual cosa es reduirà la interacció amb la resta i de la mateixa manera es controlarà el possible vector de contagi. Fins ací tot bé, però què passa quan en aquest grup hi ha alumnes amb necessitats educatives especials? Aquest alumnat per les seues característiques i especial vulnerabilitat necessita més suport, així com d'inclusió educativa. No obstant això, com és que es permet que el personal que l’atén es dedique a circular per diferents centres, ja no de la localitat sinó de la comarca? Convertim ales treballadores i treballadors en focus de risc?\nPensa la Conselleria que solament amb una pantalla, un parell de màscares i un potet de gel ja està solucionat el tema dels EPIS i la prevenció dels contagis en els centres? Recordem que aquest personal entrarà en totes les classes del centre on està adscrit i hi haja necessitats, i en la majoria dels casos, es desplaçaran a diversos centres. No caldria fer una xicoteta inversió, perquè és inversió no despesa, i dotar a cada centre amb alumnat de Necessitats educatives significatives essencials (NESE) amb personal per a atendre-ho, eliminant les itineràncies, les comparticions entre els centres i dotant de suports a aquest alumnat durant tota la jornada escolar, tots els dies? Amb aquesta mesura s’aconseguiria minimitzar l'exposició de les treballadores i treballadors i per tant de l'alumnat i les seues famílies, perquè no ens oblidem, aquest alumnat té necessitats educatives sempre, durant tota la jornada lectiva no sols unes hores al dia, no uns dies a la setmana.\nRas i curt, des d'aquesta organització sindical exigix a la Conselleria d'Educació Cultura i Esport un canvi radical dels seus plantejaments. De cara al següent curs escolar que està a punt de començar, és necessari invertir en atenció i no en vectors de transmissió, estem parlant de la salut dels alumnes, les seues famílies i els professionals que els atenen. Volem propostes diferents a aquestes preguntes freqüents que sempre han tingut les mateixes respostes.\nAmb la salut, no tot s’hi val.


BNEW tindrà aquest any un escenari a l'Antiga Fàbrica Estrella Damm\nFede Segarra i Jorge Villavecchia, de Damm, amb Pere Navarro i Blanca Sorigué, del CZFB.\nEl Consorci de la Zona Franca de Barcelona signa un acord amb el grup cerveser per ubicar a les seves instal·lacions les activitats del programa dedicat al sector logístic\nLa capital catalana acollirà entre el 5 i el 8 d’octubre la segona edició de la Barcelona New Economy Week (BNEW), que enguany se celebrarà també des de l’emblemàtic edifici de l’Antiga Fàbrica Estrella Damm. L’històric complex del carrer Rosselló és l’escenari escollit per desenvolupar i emetre en streaming les activitats vinculades al sector logístic, un dels deu eixos temàtics que abordarà aquest esdeveniment híbrid concebut per posicionar Barcelona com un actor clau en la recuperació econòmica i en el desenvolupament de la indústria 4.0 en l’era postcovid.\nA l’Antiga Fàbrica Estrella Damm, BNEW Logistics acollirà debats al voltant de temes clau com els reptes de la logística d’última milla, l’equilibri entre les noves pautes de consum i la sostenibilitat, els problemes derivats de la saturació de les grans infraestructures portuàries o els efectes de la guerra comercial entre els Estats Units i la Xina.\n“Estem molt contents que BNEW Logistics se celebri aquest any a l’Antiga Fàbrica, no només pel nostre vincle amb el Consorci de la Zona Franca de Barcelona, sinó també perquè la logística és clau en la nostra companyia i és un sector que actualment està vivint una transformació molt notòria“, ha assenyalat el director general de Damm, Jorge Villavecchia, durant la signatura de l’acord de col·laboració amb el CZFB.\n“Damm és un gran referent de la cultura de Barcelona i estem orgullosos de poder incorporar l’emblemàtica Antiga Fàbrica Estrella Damm a BNEW i que, a més, sigui seu de BNEW Logistics, un sector que la pròpia marca coneix bé i que per al Consorci té un paper determinant en el desenvolupament de la nova economia”, ha apuntat el delegat especial de l’Estat en el CZFB, Pere Navarro.\nLa utilització del complex de Damm com un dels platós serà una de les novetats d’aquesta edició de BNEW, que també estrenarà com a escenaris La Pedrera i el centre Roca Gallery. A aquests tres espais se sumaran les tres ubicacions que ja es van utilitzar l’any 2020: l’Estació de França, la Casa Seat i el Movistar Center de Plaça Catalunya.\nLa trobada té caràcter 100% professional i es preveu que se superin “de sobres” els més d’11.000 usuaris registrats en la primera edició, procedents de més de cent països. Ja estan obertes les inscripcions a l’esdeveniment, completament gratuïtes. D’aquesta manera, el CZFB vol mostrar el seu compromís amb les empreses i el seu interès per treballar en la reactivació econòmica, confiant en poder arribar a tot tipus d’empreses per ajudar al teixit empresarial a nivell mundial a afrontar els reptes que planteja la nova economia.


L'home mort a Tristaina vivia a Tolosa i era del Camerun\nLa policia en va poder fer la identificació gràcies a les empremtes dactilars\nVista propera de la zona on es va produir l'accident.\nActualitzada 05/08/2020 a les 06:45\nL’home que va ser trobat mort dijous passat al tercer llac de Tristaina era de nacionalitat camerunesa, tenia 38 anys i mantenia la residència a la localitat francesa de Tolosa de Llenguadoc. Així ho van confirmar diverses fonts policials al Diari. Per tal de poder realitzar la seva identificació, el cos de policia va utilitzar les empremtes dactilars. Tot i això, el cos d’ordre públic encara no ha tancat la investigació per tal d’escatir els motius que el van portar a transitar per aquella zona on va perdre la vida.\nNo obstant això, les primeres investigacions dutes a terme apuntarien que l’home seria un contrabandista de tabac i que va perdre la vida en caure en una zona on tot l’any hi ha neu i gel. En aquest sentit, cal recordar que l’avís del cos sense vida sobre una zona gelada el van donar un grup d’excursionistes que estaven transitant per la zona, que van alertar el cos de bombers que estaven divisant una persona estirada sobre una glacera i que restava a terra, immòbil. Aquests, en comprovar que l’home era mort, van requerir la presència de la policia, abans de traslladar-lo a l’hospital Nostra Senyora de Meritxell, per tal que se li pogués practicar la corresponent autòpsia. A més a més, al tancament de la present edició, cap familiar, persona propera ni amic ha reclamat el cos sense vida de l’home, que continua restan al dipòsit, en espera que algú se’n pugui fer càrrec.


El Pla Director de Seguretat i la seva importància avui en dia - Efimatica\nCada vegada més, les empreses tenen una dependència més alta de la tecnologia per gestionar els processos clau de negoci. Des que va començar la pandèmia de la Covid-19, la velocitat de la migració al núvol s’ha disparat i la tendència del treball telemàtic fa que les estratègies tradicionals d’infraestructura informàtica quedin pràcticament obsoletes, deixant a la llum grans bretxes de seguretat.\nEls ciberatacs i altres riscos creixen dia a dia. Per això, és necessari disposar d’un pla que permeti tenir una guia per a implantar de manera coordinada i contínua, mesures de seguretat i procediments per gestionar els riscos identificats que puguin afectar els actius, a la seguretat de la informació i al negoci.\nAixí doncs, conèixer quins són els riscos que afecten els actius crítics, permet fer-los front posant en marxa les mesures necessàries per a garantir la seguretat de la informació de l’empresa.\nEl Pla Director de Seguretat\nEl Pla Director de Seguretat consisteix en la definició i priorització d’un conjunt de projectes en matèria de seguretat de la informació amb l’objectiu de reduir els riscos als quals està exposada l’organització fins a uns nivells acceptables. Això, s’aconsegueix a partir d’una anàlisi de la situació inicial, la qual es realitza considerant aspectes tècnics, organitzatius, reguladors i normatius, entre altres.\nPer tal d’elaborar el Pla Director de Seguretat és important delimitar i establir l’abast. Aquest abast determinarà la magnitud dels treballs i també quin serà el focus principal de la millora després de l’aplicació del pla: un únic departament, per exemple el de TIC; un conjunt de processos crítics, o uns sistemes específics. El recomanable és determinar aquells actius i processos de negoci crítics sense els quals l’empresa no podria subsistir.\nEl Pla Director de Seguretat inclou un seguit de tasques, explicades a continuació.\nAnàlisis de la situació actual de la seguretat de la informació a l’empresa\nAquesta fase és el punt de partida i inclou les entrevistes al personal clau de l’àrea d’informàtica per conèixer les mesures tècniques, organitzatives i legals implantades. A partir d’aquí, obtenim el mapa amb la situació real de la seguretat de la informació, la situació objectiu i l’escenari òptim.\nAvaluació actual de les situacions de risc de la companyia\nEn aquesta fase s’identifiquen els actius, processos de negoci crítics i les persones amb responsabilitat sobre aquests actius. En altres paraules, les amenaces i la probabilitat de què es materialitzin i afectin els actius.\nEls sistemes d’informació estan constantment sotmesos a amenaces, que poden abastar des de fallades tècniques i accidents fins a accions intencionades, més o menys lucratives, de curiositat, espionatge, sabotatge, vandalisme, xantatge o frau.\nL’anàlisi del risc estudia aquestes amenaces des del punt de vista de la probabilitat que succeeixin i de quin seria el seu impacte.\nIdentificació i valoració dels actius\nDurant aquesta tasca s’identifiquen els actius necessaris perquè el sistema informàtic funcioni i es classifiquen per categoria.\nDiagnòstic de vulnerabilitats\nS’identifiquen les amenaces presents sobre els actius i s’assignen els impactes. S’avalua el mal que produeix cada amenaça en el cas que es materialitzi una vulnerabilitat sobre un actiu. Es mesura en termes de disminució del seu nivell de seguretat o del valor de l’actiu.\nEstudi dels riscos\nEs defineixen els mecanismes de seguretat més adequats a les necessitats de l’organització des del punt de vista de la capacitat tecnològica i dels procediments organitzatius necessaris. S’analitza el risc en els actius en funció de la probabilitat i de l’impacte. Es determina el risc intrínsec, calculat sense implantar mesures de seguretat i el risc residual, aquell que l’organització està disposada a assumir.\nDecisió del tractament dels riscos identificats\nArriba el moment de concretar quin és el nivell de risc acceptable per l’empresa i seleccionar el tractament de cada risc identificat amb l’objectiu de reduir els nivells dels riscos no acceptables.\nEn aquesta fase es detallen les mesures tècniques, organitzatives i legals, i també els recursos necessaris a implantar per tal de reduir els riscos identificats.\nAquestes mesures han d’incloure el cost econòmic, els recursos que es necessitin i les dates d’execució previstes per implantar les accions que s’hagin proposat. Les accions aniran acompanyades de la justificació i la priorització, segons el nivell de risc.\nFinalització: Presentació i Aprovació del Pla Director de Seguretat\nEn aquesta fase es realitza el tancament formal del projecte, mitjançant l’elaboració i aprovació d’un document executiu per al vistiplau de la direcció. La direcció té la responsabilitat de revisar i aprovar el pla director de seguretat i aportar els recursos necessaris per desplegar els projectes.\nA Efimatica comptem amb professionals amb experiència en el sector TIC i en Govern, Risc, Seguretat, compliment normatiu de les TIC, Protecció de dades personals, Auditoria de sistemes i seguretat de la informació.\nEl nostre objectiu sempre és aportar a l’empresa la solució més convenient en funció d’exigències i necessitats de cada projecte, tractant cada cas de manera diferent i, per tant, únic.\nContacta amb el nostre equip per rebre més informació, estarem encantats d’ajudar-te i ampliar aquesta informació o una d’altra relacionada amb els nostres productes i serveis.


L’atiador (Jordi Llovet)\nSolem pensar que els homes de lletres i de ciències, acadèmics i erudits, es comporten entre si amb l’educació que es pressuposa en gent de molta cultura i gran intel·ligència. Però no és ben bé així. La saviesa actua com una mena de parament narcisístic que protegeix en especial un determinat estol de persones, els savis, que són habitualment molt febles en tots els camps, llevat del terreny de la pròpia saviesa.\nAixò que ara explicaré va succeir el 21 d’octubre de 1946 en una vetllada filosòfica al Club de Ciències Morals del King’s College de Cambridge, en què van trobar-se, per única vegada, Bertrand Russell, Ludwig Wittgenstein i Karl Popper, tres de les grans figures del pensament de la primera meitat del segle XX. Hi havia més gent. Wittgenstein i Popper, que eren jueus tots dos i procedien, el primer, d’una de les famílies més riques de Viena, i el segon, d’una de classe mitjana amb molta cultura, s’havien engrescat en una discussió filosòfica de gran calibre.\nWittgenstein significava, i significa, un dels punts àlgids de la filosofia formal, o analítica, del continent: se’n troben senyals, encara avui, a la Universitat de Cambridge. Popper, l’autor d’un dels grans llibres de teoria política del segle, La societat oberta i els seus enemics, tirava més aviat a la tradició anglesa empírica i liberal, molt ancorada en la sociologia del coneixement.\nPopper havia exposat el que segons ell eren els problemes fonamentals de la filosofia, i Wittgenstein, que passava pel sedàs de la lògica qualsevol expressió verbal referida a les qüestions filosòfiques, havia perdut la paciència. Neguitós o fastiguejat per les teories menys exactes del seu col·lega Popper, ja feia estona que jugava amb l’atiador de la llar de foc, d’aquelles que posseeixen tantes estances de les antigues universitats angleses. Va arribar un moment que Wittgenstein, que ja no podia reprimir-se, va treure l’atiador del foc i el va començar a brandar contra Popper: una escena tirant a poc acadèmica. El públic estava esborronat.\nBertrand Russell va mirar de posar pau en aquella escena i en l’actitud amenaçadora de Wittgenstein, que era justament el president del Club. Va entrar en la disputa perquè ja s’havien dit penjaments, ell i Wittgenstein, i perquè Popper era allà en qualitat de professor convidat. De manera que li va dir al seu col·lega de Cambridge: “Wittgenstein, faci el favor de deixar estar d’una vegada aquest atiador”. Wittgenstein el va llançar altra vegada al foc, i va sortir de l’habitació fet una fúria, més vermell que les brases.\nJa ho veieu; coses que passen entre gent de la més gran saviesa: per poc l’un no mata l’altre!


16 maig 2021 14:56\nAlliberats El Gabinet de Seguretat israelià, dirigit pel primer ministre, Ehud Barak, anuncià ahir que no s'oposarà a la decisió del Tribunal Suprem de posar en llibertat tretze dels quinze libanesos en detenció preventiva, segons informaren fonts oficials. D'altre costat, almenys un soldat israelià resultà ahir ferit en els darrers atacs perpetrats per la milícia xiïta Hezbol·là contra la franja ocupada al sud del Líban, segons han informar fonts dels serveis de Seguretat.E.P.\nVisita de Blair El primer ministre britànic, Tony Blair, visità ahir per primera vegada en els darrers nou mesos Irlanda del Nord per reunir-se amb els líders dels diferents partits polítics de la regió, en un intent d'impulsar de nou el procés de pau. A la seva arribada, Blair destacà la importància de la firma de l'Acord d'Stormont fa ja dos anys, i assenyalà que «tot i que en aquests moments existeix una aturada, l'acord és una cosa que encara que s'ha aconseguit, té tanmateix un punt en el qual no existeix consens».E.P.\nDetinguts Un total de 16 cotxes varen ser incendiats i setanta joves, una quinzena d'ells menors, detinguts dilluns a la nit en un barri popular de Lilla (nord), en nous incidents després de la mort d'un jove algerià per un policia, informaren fonts policíaques. Riad Hamlaui, de 25 anys, va morir d'un tret al clatell la nit del dissabte al diumenge quan una dotació policíaca descobria si el cotxe on es trobava al costat d'un altre jove havia estat robat.E.P.\nDestructors Els Estats Units varen posposar la venda de quatre destructors de darrera generació de tipus Aegis a Taiwan, però varen acceptar estendre el radi d'acció d'un sistema de radar del qual ja disposa l'illa, va anunciar ahir la Casa Blanca. «El tema naval va ser posposat i es faran estudis complementaris per avaluar les necessitats de Taiwan», va dir un responsable de la Presidència nord-americana que va sol·licitar l'anonimat.E.P.


Public Procurement of Innovation in Smart City Expo 2019. ACCIÓ - Agencia para la competitividad de la empresa\nPublic Procurement of Innovation in Smart City Expo 2019\nInscripcions fins al 18 de novembre\nJornada dedicada a la innovació i a les solucions que la innovació pot presentar en projectes de contractació pública.\nEs faran dos actes, el primer “Catalogue of early demand” on es presentaran varis futurs projectes de Compra Pública d’Innovació que obriran a menys de tres anys vista. I el segon acte, “International Tenders of PPI” on es presentaran varies licitacions obertes o en consulta de mercat.\nTambé es convidarà als participants a participar al Brokerage Event on podran entrevistar-se amb els possibles compradors.\nDonar a conèixer les demandes de solucions innovadores que sortiran a contractació pública d’Innovació a curt termini i també les oportunitats obertes en aquell moment, oportunitats reals de presentar oferta a les licitacions obertes.\nUna empresa innovadora, un centres tecnològics amb experiència en projectes de R+D o una entitat pública\nCatalogue of early demad\nInternational Tenders of PPI


L'Ajuntament de València, a través de València Activa, ha llançat dues noves convocatòries amb un pressupost de 250.000 euros per a patrocinar la realització d'esdeveniments, fires, exposicions o xarrades eminentment divulgatius de temàtiques relacionades amb la tecnologia, innovació, ciència, investigació, disseny, emprenedoria i consolidació empresarial, que es desenvolupen en el municipi de València i ajuden a posicionar a la ciutat com un referent en l'economia del coneixement.\nLa responsable de l'Àrea del Desenvolupament Innovador dels Sectors Econòmics i Ocupació, Pilar Bernabé, ha explicat que “aquesta convocatòria és un exemple més del treball que desenvolupem en el consistori per a posicionar València com un hub de referència internacional en matèria de tecnologia i innovació i reactivar l'economia local”.\nLes entitats beneficiàries rebran entre 2.000 i 8.000 euros de patrocini -en funció de la puntuació obtinguda- per esdeveniment celebrat en el terme municipal de València relacionats amb les matèries objecte de la convocatòria. D'altra banda, l’ import del patrocini concedit no podrà ser superior al 40% de l'import total del pressupost total de l'esdeveniment, impostos inclosos.\nAixí doncs, una primera convocatòria, la dirigida a persones físiques o jurídiques, com les comunitats de béns, societats civils o altres entitats econòmiques sense personalitat jurídica, comptarà amb un import de 150.000 euros; mentre que la segona convocatòria comptarà amb un import de 100.000 euros i es dirigeix a entitats sense ànim lucre associacions, fundacions, sindicats, col•legis professionals i, en general, entitats sense ànim de lucre.\n“L'any passat el consistori va llançar una convocatòria de patrocini d'esdeveniments a la qual va destinar 50.000 euros per a promocionar 15 esdeveniments. Enguany esperem promoure molts més esdeveniments en multiplicar per 5 la quantitat per a patrocinar i promoure activitat divulgativa, exposicions, xarrades i esdeveniments a la ciutat de València”, ha afirmat la regidora Bernabé.\nEls projectes per a patrocinar hauran de desenvolupar directament les activitats patrocinades en el municipi de València i hauran de realitzar-se abans de finalitzar l'any en curs i després de l'adjudicació del contracte menor privat de patrocini amb la persona o entitat adjudicatària.\nEl termini de sol•licitud d'aquesta convocatòria estarà obert fins al 27 de setembre i les sol•licituds, que es podran trobar en la pàgina web de València Activa, es presentaran a través de l'email convocatories@valenciactiva.es o en la seu de la Fundació València Activa.


Mesurar la vida – A prop de l'Onyar\nCom es mesura la vida? Es pot mesurar? Podríem fer-ho a pes? O millor per centímetres? Superfície o volum? Qualitat o quantitat? I si ho féssim per anys? És clar, home! Aquesta és la bona! Es mesura per anys. Una llarga vida, o sigui, molts anys. Molta vida? El temps és l’element mesurador de la vida? Com l’omplim el temps? I si fos buit? Ben mirat, no sembla gens fàcil.\nLa vida no és cartesiana. No és dualista. No és blanca o negra. No és curta o llarga. No és bona o dolenta. La vida és multidimensional i per això la seva mesura no és senzilla. El trencaclosques de la vida, determina la complexitat de la seva mesura. La vida tampoc és lineal. No és un tren que va avançant inexorablement per una via. Hi ha vegades que creiem anar endavant i d’altres endarrere, d’altres que no sabem on anem i èpoques que més aviat, ens trobem en via morta, aturats, estancats. Com es mesura aquest anar i venir?\nHi ha persones que viuen molts anys i, en morir, tot sembla erm i estèril. D’altres, en canvi, disposen de pocs anys per deixar una empremta profunda, extensa, transformadora. Hi ha qui al llarg de la vida pronuncia moltes paraules, mots savis que deixen bocabadats qui els escolta. Però, n’hi ha d’altres que, sense pronunciar mai ni un sol mot, construeixen la identitat del que els envolta, donen sentit a tot allò que miren. Hi ha qui estudia, reflexiona, llegeix i rumia, acumula conceptes i elabora teories. Qui, en canvi, en prou feines ha obert mai un llibre i treballa, i fa i actua i construeix. I n’hi ha que, ni una cosa ni l’altra, sinó totes dues. Qui viu de cara endins i qui ho fa de cares enfora. Qui es reclou voluntàriament per donar-se i qui, en canvi, es dona als carrers i places. Hi ha qui serveix i qui és servit, qui plora molt i riu poc, qui gaudeix de tot i pateix poc, qui mira els estels i qui mastega la terra, qui…\nVida, ho és tot. Tot allò que ens passa en cada moment present, és un àtom de vida. Hi ha vegades que ens passa sense adonar-nos-en i d’altres que se’ns claven com una espina en el més profund de nosaltres mateixos. Les ferides deixen cicatrius que son vida. Les emocions deixen llàgrimes, de joia o de tristor, que son vida. Cada pas conscient deixa un pòsit, mentre cada moment perdut és una oportunitat esgarriada. I tot va fent gruix, un gruix imperceptible, però real. Un material vital que fa transparent la mirada, amoroseix el cor i eleva l’ànima. I potser aquesta sigui la mesura de la vida. Però, com es pot mesurar? O, més ben dit, cal mesurar la vida? Potser, és més assenyat esmerçar-la vivint…\nPosted in Cultura, Espiritualitat, Reflexió\nSegüent Quin eslògan noi!


CENTRE CULTURAL DEL BORN | Bonart\nFa 42 anys que el Mercat del Born, situat al barri de la Ribera de Barcelona, va tancar les seves portes i es va traslladar a la Zona Franca. Ara de nou es tornen a obrir; però, en lloc de trobar-nos-hi un espai ple de vida i moviment on el comerç fluïa amb tota llibertat, hi trobem un espai de silenci i reflexió, on el passat esdevé el protagonista, un passat que serveix al públic barceloní per conèixer la seva ciutat. El Mercat del Born es va construir el 1871 per l’arquitecte Josep Fontserè i Mestre (1829-1897) i amb la intervenció de l’enginyer Josep M. Cornet i Mas. Va estar influenciat pels que s’estaven construint a França, dins de l’anomenada arquitectura del ferro i, a la vegada, va servir de referència a d’altres, com per exemple els de Sant Antoni (1882), la Concepció (1888) o el Clot (1889).\nLa Barcelona del 1700. La Barcelona de finals del segle XVII i principis del XVIII era una ciutat pròspera, dinàmica, comercial i a la vegada seu de diverses institucions catalanes, entre aquestes la Diputació i el Consell de Cent, a més de, dins l’àmbit reial, el Virrei i l’Audiència. Va suportar diversos setges, a causa sobretot de les guerres dels Nou Anys (1691-1697) i la de Successió (1702-1715). Es té el concepte erroni que el conflicte bèl·lic va tenir lloc a l’entorn del 1714, però la realitat va ser molt diferent. Les exposicions que es duen a terme al Born Centre Cultural serveixen per conèixer el que van fer els barcelonins fa tres segles.\nAntecedents històrics. És difícil entendre avui dia aquest tipus de conflictes internacionals, sobretot pel tipus d’aliances entre els països, que en el cas de Catalunya es va polaritzar en els dos bàndols, encara que finalment la seva aposta per l’arxiduc Carles d’Àustria, pretendent a la corona austríaca, no va obtenir els fruits desitjats davant Felip V, nét de Lluís XIV de França. El 1705, l’arxiduc arriba a Barcelona, jura les lleis catalanes i és proclamat rei amb el nom de Carles III. Anys després se’n va de la ciutat i hi deixa la seva dona, Elisabet Cristina, com a responsable dels seus interessos, la qual també se n’anirà el 1713 amb la promesa que els anglesos i els holandesos ajudarien els catalans a mantenir el seu status contra el despotisme dels Borbons.\nEl Born Centre Cultural. Encara que el Mercat del Born estigués tancat, a finals dels 90 s’hi van fer fires i exposicions. En un primer moment hi havia diversos projectes per ocupar l’espai, cas de la Universitat Pompeu Fabra o una macrollibreria –FNAC-. Posteriorment es va pensar que seria oportú traslladar-hi la Biblioteca Provincial, però l’any 2001, amb motiu de les obres de remodelació del mercat, s’hi va descobrir el jaciment i es va descartar aquesta possibilitat. Dos anys després es va decidir que fer-hi un centre cultural seria el més lògic. Han hagut de passar deu anys perquè el públic descobreixi aquest Born, que explica el passat a través del present. Coincidint amb l’inici dels actes del Tricentenari del 1714 –del qual són comissaris els periodistes Toni Soler i Miquel Calçada–, el passat 9 de setembre del 2013 es va inaugurar definitivament El Born Centre Cultural, el director del qual és l’advocat, escriptor i editor Quim Torra (Blanes, 1962). Procedeix de l’empresa privada, va residir dos anys a Suïssa i està al capdavant de l’editorial A Contra Vent, com a escriptor va obtenir l’any 2009 el premi Carles Rahola d’assaig. El comissari científic va ser l’historiador Albert Garcia Espuche. La inversió, després de dotze anys d’obres, ha estat de 90 milions d’euros. Durant el primer mes després de la seva obertura ja l’han visitat 200.000 persones.\nEls espais d’El Born Centre Cultural. El Born es divideix en els següents espais: el jaciment, dues sales d’exposicions: una de permanent –sala Villarroel– i una altra de temporal –sala Casanova–, la llibreria-botiga de la Cooperativa de Literatura Independent El Bestiari, l’espai gastronòmic Moritz i l’espai polivalent –ala Moragues–.\nEl jaciment. El jaciment es pot contemplar des de dalt, on hi ha diversos panells que expliquen la Barcelona del moment; hi ha una bona perspectiva, ja que es pot recórrer tot l’edifici sense cap tipus d’entrebanc. A la part de baix es poden trepitjar les ruïnes seguint un circuit marcat, mitjançant una visita guiada d’una hora de durada, en què s’explica qui ocupava aquestes cases i quins oficis tenien, a més de com estava dividit el barri, amb els seus carrers, els recs, les clavegueres o els pous. Aquest jaciment urbà està considerat el més important i el millor conservat d’Europa. Té una superfície de 8.000 metres quadrats. És un excel·lent exemple d’una part de la ciutat que, a més, serveix per adonar-se de les diferències entre els mateixos habitants, separats només pels carrers que configuren el barri de la Ribera, derruït per Felip V. En un mateix barri convivien diferents oficis, des dels pescadors i mestres d’aixa fins als adroguers i assaonadors. En aquell moment la ciutat tenia 35.000 habitants i hi havia 5.500 cases. Es guarden molts documents de l’època, ja que en morir el propietari de la casa deixava com a usufructuària la seva dona. Un any després passava a l’hereu i el notari en prenia nota. Per això hi ha tanta documentació i se sap el nom dels seus habitants.\nLa sala Villarroel. En aquesta sala d’exposicions permanent hi ha la mostra Barcelona 1700. De les pedres a les persones. S’hi ha volgut plasmar com era la Barcelona del període 1691-1714. S’hi combinen objectes personals –joguines, fitxes de joc com ara daus– emprats pels ciutadans civils amb diversos audiovisuals, diorames i maquetes. És molt interessant veure la gran quantitat de ceràmica que s’hi exhibeix, potser n’hi ha massa, però el que es pretén és que el públic observi que cadascun dels plats porta el nom dels seus propietaris.\nLa sala Casanova. L’exposició temporal Fins a aconseguir-ho. El Setge del 1714 té com a objectiu ensenyar els últims moments de la ciutat fins a la rendició davant les tropes borbòniques. S’hi mostren audiovisuals, vestuari, objectes militars, mapes, llibres, armes i quadres de diferents personatges.


Jubilació Planificar la jubilació Psicologia Autònoms Pensions\nCom ha afectat la pandèmia al nostre estat d'ànim?\nEls efectes col·laterals de la pandèmia estan deixant empremta a la societat espanyol\nInvertir: entre la raó i l’emoció\nTenir un objectiu definit. Invertir sempre en productes financers que s'entenguin. Mesurar els\nComptes nocionals: el futur del sistema de pensions?\nLa població envelleix. L'esperança de vida ha augmentat notablement en els darrer


Cursos i tallers de narrativa i literatura - Escriptura creativa - Ateneu Santcugatenc\nTaller d‘escriptura creativa: tècniques d’escriptura\nDijous de 16.30 a 18 h\nInici: 17 de gener\nPreu: 126€ (sòcia/soci: 110€)\nTipus de narradors i com triar-lo\nL’elaboració dels personatges\nTipus d’estructures narratives\nTaller pràctic, per escriure des del primer dia. Cada classe es compon d’una part teòrica (mitja hora) i una part pràctica (una hora). Així, durant la sessió s’exposa una eina o tècnica narrativa, i de cara a la següent trobada cal fer un relat que l’apliqui. A cada classe tots els participants llegeixen el seu treball i reben els comentaris de la professora i dels companys.\nEl taller està dirigit a persones que vulguin conèixer l’ús de les formes narratives i tinguin ganes d’expressar-se mitjançant la paraula. No cal cap formació literària, només gust per la literatura.\nCada trimestre és independent; es toquen els mateixos recursos narratius, però des d’enfocaments diferents. D’aquesta manera, l’aprenentatge és constant i complementari, i permet la incorporació de nous alumnes sense problema.\nÉs professora de l’Ateneu des de fa més de 10 anys. A més és professora de l’Escola d’Escriptura de l’Ateneu Barcelonès i professora del taller d’escriptura i comunicació de la UOC. Doctora en Traducció i Estudis Interculturals i llicenciada en Filologia Hispànica, ha publicat diverses obres en català i castellà.


Central hidroelèctrica del Collet | Mapes de Patrimoni Cultural\nCentral hidroelèctrica del Collet Guardiola de Berguedà\nA l'altre costat del pont vell de Guardiola.\nA la riba dreta del Llobregat, al costat del pont vell de Guardiola i del camí ral. C.1411 pk.96\nEncara està en funcionament.\nConstrucció de planta retangular coberta amb teulada d'un sol vessant amb teula àrab i el carener paral·lel a la façana. Està estructurat en una sola planta d'alçada. El parament és de carreus de pedra irregulars sense treballar, de grans dimensions en la seva majoria i units amb morter. Presenta un segon cos mes alt i construït amb maó ceràmic amb coberta a dues vessants i cinc finestres més petites construïdes també amb maó i coronades per arc rebaixat. Està situat sobre d'una corrent d'aigua, així la seva part baixa dibuixa un arc escarcer de grans dimensions. Les obertures estan disposades de forma simètrica, totes elles arcs escarcers fets amb maó, idèntics entre ells, donant un aspecte molt homogeni al conjunt. Es tracta d'una construcció que reuneix les característques propies de l'arquitectura industrial.\nMalgrat que a l'invenari de Patrimoni Arquitectònic de la Generalitat de Catalunya surti amb el nom de "molí del pont vell", en realitat correspon amb una central hidroelèctrica atès que el molí estava situat un centrenar de metres aigües amunt.\nDurant l'era de la industrialització del segle XIX i principi del segle XX a Guardiola s'hi crearen importants factories com seria el cas de la colònia Thomas Pujol que adquiriria la finca del Collet i la transformà en un nucli de referència per l'alt Berguedà ja que anava destinada a l'explotació de la fusta emprada per la construcció de les mines. Arran de la construcció de la colònia industrial del Collet que comportà la construcció del canal industrial de Berga i en conseqüència l'allargament de la línia ferroviària de Manresa a Berga i de Berga a Guardiola. La construcció del canal industrial afavorí la portada d'aigua i l'ús gratuït de les factories tèxtils situades a Berga i al Llobregat. Aquesta gran obra va ser realitzada per Marcel·lí Boixader. En tot aquest procés l'explotació del carbó de l'alt Llobregat a mans de l'enginyer J.E. Olano i Loizaga va decidir de construir una central hidroelèctrica que pogués abastir l'electrificació de tota la conca minera, ja que el projecte de convertir el gas pobre en electricitat només va poder afavorir l'electrificació de la "mina Esteve" de Fígols. Aquest va ser un dels motius que J.E. Olano i Loizaga el 1906 tingués la concessió per aprofitar l'aigua del Llobregat al punt de confluència amb el Bastareny. El problema venia a ser que Pere Thomas i Pujol tenia la concessió per una captació d'aigües més amunt del Collet ja que des d'aquest punt i en direcció a Berga ja no hi havia salts d'aigua lliures per aprofitar-los i els que hi havia eren a mans dels Boixader. Això va fer que Pere Pujol i Thomas adquirís un salt prop de l'aiguabarreig amb el Bastareny per nodrir una fàbrica tèxtil que no s'arribà mai a construir. El cas és que no sabem com i perquè va vendre aquest Salt a un tal Josep Portabella i Cots de Manresa i al que posteriorment va vendre-ho a J.E de Olano i Loizaga. El projecte de construcció de la nova central va ser aprovat el 1910. Paral·lel a la seva construcció es van construir les línies d'electricitat que abastiren la conca de Cercs i els seus serveis. La central produïa 3000 volts d'electricitat que quan arribava a les mines es transformava en energia subalterna. La instal·lació de la central comportà la construcció de dues preses; una al Bastareny a sota de l'església i una de segona al Llobregat on hi havia la captació d'un canal de 712 metres que unia un riu amb l'altre i d'aquest segon en partia un altre canal de 2033 metres de longitud que tenia un aqüeducte que salvava les aigües del torren de l'Albelló a la zona del Collet i que arribava fins a la central. En aquest punt el canal finalitzava i en baixava una tuberia que feia moure una turbina del tipus "Francis" i amb una capacitat de 680 CV. D'aquesta manera J.E de Olano es va assegurar l'abastiment d'electricitat a les mines de Cercs. Aquesta central va electrificar la conca minera de Cercs fins a la construcció de la central tèrmica. Des d'aleshores continua produint electricitat i actua com a reforç de les altres centrals. És propietat d'Endesa\nCOBOS GUIXÉ, XAVIER; PASTOR HERNÀNDEZ, CARLES (2011). Guardiola de Berguedà. Records d'un instant. Zenobita edicions.SERRA, ROTES, R; ARTERO NOVELLA, I (2004). "100 anys del tren" a Erol. Suplement 3. p-16.SERRA ROTÉS, ROSA (1989). "Molí del Pont vell" Inventari de Patrimoni arquitectònic del municipi de Guardiola de Berguedà. Generalitat de Catalunya. Direcció General de Patrimoni Cultural. SERRA ROTÉS, ROSA ; SELLÉS RUSINYOL, CARME (1990). Molí del pont vell. Inventari de Patrimoni Industrial de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Museu de la Ciència i la tècnica. SERRA i ROTÉS, ROSA (2015). "La generación de electricidad en la cuenca minera de Berga. La hidroelectricidad y la generación térmica a lo largo de cien años(1911.2011)". La electrificación y el territorio. Historia y futuro".


Pep Sala -\nJosep Sala i Bellavista, conegut com a Pep Sala, (Vic, 17 de juliol de 1960) , ha estat un dels músics més influents dels darrers anys en l’àmbit de la música catalana. Pianista, guitarrista, compositor, arranjador, lletrista i productor, ha estat protagonista musical a Catalunya com a líder de les bandes Sau (juntament amb Carles Sabater), Pep Sala & La Banda del Bar, i en solitari, sota el nom artístic de Pep Sala. Amb aquests grups ha realitzat gravacions de discs, gires i concerts arreu de Catalunya, així com a Espanya, Europa i els Estats Units.\nA mitjans de l’any 1985, funda l’Aula d’Estudis Musicals de Vic (AEM). Allà hi coneix Carles Sabater, i la seva complicitat els porta a crear un grup anomenat Sau.\nLa combinació del talent musical de Pep Sala i el carisma i el geni escènic de Carles Sabater, faria que amb només 3 anys d’exitència, Sau aconseguís milers i milers de seguidors. El grup va donar a conèixer el seu primer treball el 1988. El 1991 es convertí en la banda de referència musical al territori català, arribant a vendre més de 150.000 còpies d’alguns dels seus discs. Amb el grup Sau, Pep Sala publica fins a 10 àlbums i realitza concerts i gires per Catalunya, Espanya i Europa.\nDurant els anys sabàtics que es va prendre Sau, perquè Carles Sabater pogués combinar la feina de músic amb la d’actor, Pep Sala va crear Pep Sala & La Banda del Bar (1993), amb la que va publicar tres discs.\nDesprés de la mort sobtada de Carles Sabater el 1999, Pep Sala anuncia en roda de premsa que el grup deixa d’existir.\nDes d’aleshores, ha continuat la seva carrera musical sota el nom artístic de Pep Sala. Ha editat 13 discs, 27 en total, si comptem el publicats amb Sau i Pep Sala & La banda del Bar.\nEntre totes les seves facetes, destaca la d’autor. Pep Sala és compositor i colletrista de totes les cançons de Sau, Pep Sala & La Banda del Bar i la seva carrera en solitari. Amb més de 500 obres registrades, les seves cançons han estat interpretades per nombrosos grups i artistes, com Shakira, Marillion, Dyango, Josep Carreras, Luz Casal, Dale Watson, Kathy Chiavola, Sergio Dalma, Carlos Tarque…\nTant a l’estudi, com en directe, ha tingut l’oportunitat de treballar al costat de personalitats de la música com Robbie Robertson, Pino Palladino, Arran Ahmun, Steve Hogarth, Phil Manzanera, Luz Casal, Sergio Dalma i Joan Manel Serrat.\nDes del 1998 disposa d’un estudi de gravació propi (L’Indi Studios) i, des del 2004, també d’un segell discogràfic (L’Indi Music).


Victòries de prestigi per a Sabadell i Espanyol B - FutbolCatalunya\nPublicat per: Jordi Grifol 12 de gener de 2020\nAquest cap de setmana, a la Segona B es van disputar cinc partits de la vintena jornada degut a la Copa del Rei, que ha fet moure el calendari i ha fet que els altres cinc encontres es disputin el dimecres vinent. Amb tot això, el CE Sabadell i l'Espanyol B van ser els grans vencedors d'aquest cap de setmana, refermant amb victòries de prestigi les seves respectives posicions a la taula de primer i segon classificat. Per la seva banda, el Lleida Esportiu ha començat molt bé l'any amb dues victòries consecutives.\nActe de resiliència i valentia. L'AE Prat no va marxar de buit del José Rico Pérez en un partit on, si algun dels dos equips mereixia la victòria, era el Prat. Els de Pedro Dólera van sortir al terreny de joc amb ganes de tenir la pilota i, les primeres ocasions del partit van ser per als potablava. Malgrat això, les ocasions no van ser prou clares com per inquietar Falcón. Abans del descans, però, l'Hércules es posava per davant gràcies a un penal (45').\nA la represa, l'Hércules va sortir a intentar tancar el partit però, Raíllo, va aprofitar una pilota morta a l'àrea per empatar (57'). Novament, després d'uns minuts, els locals tornaven a colpejar primer i Jona feia el segon gol (79'). I, quan ja es donava el partit per acabat, Raíllo tornava a aparèixer per empatar amb el cap (84'). Bon empat el que aconsegueix el Prat encara que, per sortir del descens, necessita nodrir-se de victòries.\nA Prada de Moles, Andorra i Espanyol B es van citar en aquest duel de la part alta, on ambdós equips volíen la victòria per seguir en situació privilegiada. El partit va començar amb l'Andorra buscant la iniciativa i un Espanyol B més arreplegat, esperant el moment. Tot i així, la bona defensa blanc-i-blava, impedia ocasions clares per part dels de Gabri i, en la primera ocasió espanyolista, no van perdonar. Ferran Jutglà, a l'alçada del punt de penal, va caçar una pilota i no va perdonar (23'). Abans del descans, Adri López va mantenir el resultat amb una bona parada a un xut de Riverola. La segona meitat va servir als visitants per sentenciar. A penes uns minuts després d'arrencar, Nico va superar Ratti amb un xut des de la frontal (48'). La tasca defensiva perica seguia impedint a l'Andorra el gol i, ja a punt del xiulet final, Alberto Fernández va fer el tercer gol (87') per arrodonir una nova victòria dels de Gay que els permet arribar a la segona posició.\nEl CE Sabadell va fer-se més fort i va refermar el seu liderat davant el Castelló, contra el qual va saber lluitar una bona victòria. El partit va començar favorable als locals, que volien fer mal sobretot per la banda de Josu Ozkoidi amb contínues centrades de Muguruza des d'aquella zona. Malgrat això, els d'Hidalgo van anar aclimatant-se al partit i a l'ambient per agafar la batuta del partit. Amb un quart d'hora de partit complert, la polèmica va fer acte de presència. L'àrbitre va anul·lar un gol en pròpia de Castells per fora de joc d'Édgar, que no va arribar a tocar la pilota. Lluny d'arronsar-se després d'aquesta jugada, els arlequinats van seguir mostrant-se forts i, poc abans del descans, un servei de cantonada servit per Lanza era rematat, des del segon pal, per Aleix Coch (40'), que posava per davant al Sabadell.\nLa segona meitat del partit va ser força lluitada per ambdós equips, però a penes van haver-hi ocasions clares. Ja a les acaballes, Satrústegui va ser expulsat per doble tarjeta groga, fet que va acabar amb les expectatives de remuntada dels locals. Victòria important, doncs, del Sabadell, que aconsegueix seguir líder després d'haver superat a un rival directe i difícil com el Castelló.\nEl Lleida Esportiu no va fallar i va aconseguir la segona victòria consecutiva en aquest 2020 després de superar el València Mestalla. Els de Molo van començar dominant i generant perill i, després de tantejar la porteria de Rivero, una centrada d'Abel va acabar amb un cop de cap d'Éder que significava el primer gol (31'). La segona meitat va seguir una tònica molt semblant, amb el Lleida gaudint del domini i, novament, va ser Éder l'encarregat d'anotar, en una acció a pilota aturada (63'). El València Mestalla va retallar distàncies per via d'Adrián Guerrero (76'), però ja era massa tard. Tres punts importants pels lleidatans per tornar a agafar una bona dinàmica i seguir ben a prop dels playoffs.


Biografia | Amics de Fred i Son\nAdaptació a partir de textos de Fred i Son i altres fonts\nLa història de Fred i Son és una història d’amor: d’amor a les cançons petites, d’amor als plaers del dia a dia, d’amor entre ells, d’un amor que cuina a foc lent i treu del forn cançons delicades, gairebé sempre alegres, que abriguen com un braç sota els llençols de la teva pròpia casa.\nL’Eli i el Xavi es troben el 2005, entre discos de la vida i mil i un interessos en comú. D’entre totes les aficions els uneix, sobretot, la música, l’amor compartit per les melodies petites i intenses. Com que tots dos toquen en grups, l’Eli és la bateria de Las Dolores i en Xavi que, a més del seu projecte en solitari Coach Station Reunion, també és el guitarra d’Epic Kind i baixista circumstancial de Veracruz, no triguen en començar a fer petites cançons d’amor. Al cap de poc temps la Núria Muntaner, amiga i companya de l’Eli a Las Dolores, els proposa participar en el Minimúsica, festival de música independent adreçat als més petits de cada casa. Així comença Fred i Son, grup de dos en un principi, que porta el nom de la funda nòrdica de la parella, testimoni silenciós i càlid del seu amor.\nFred i Son entre 2007 i 2010 / Fotos: Fred i Son i Dani Cantó\nA principis del 2009 la parella decideix casar-se. Entre els preparatius de la boda sorgeixen una sèrie de converses sobre grups de la vida i discos magistrals amb en Xesc Cabot, amic de tots dos des de fa temps, actor i cineasta, a més de company absolut de gustos musicals i ex-guitarra d’un grup. Una nit de gresca, després d’un concert de Veracruz, en Xesc fa arribar a en Xavi i l’Eli una lletra escrita de nit i adreçada a un públic més adult, “Diu que no sap què vol”. L’endemà mateix en Xavi converteix la lletra en cançó, composta en calçotets en poc més d’una hora al menjador del pis de la parella. Després d’aquesta lletra en vénen més, i en Xesc acaba convertint-se en baixista i lletrista de Fred i Son, que es consolida com a triangle de cançons petites de jangle pop, pop intens i ràpid, d’aquell que fa tremolar de joia i provoca calfreds a l’espinada d’amor pur.\nInfluenciats per grups com grups com The Go-Betweens, Talulah Gosh, The June Brides, The Field Mice, Pale Fountains, Lilac Time, The Chills o no tan indies com Prefab Sprout, Aztec Camera i Lloyd Cole i també americans com East River Pipe, Jim Ruiz o Yo La Tengo. Són finalistes de l’edició de 2009 del concurs Sona 9 amb la maqueta En Pijama i seleccionats per a participar en les festes demoscópicas de la revista Mondo Sonoro al febrer de 2010.\nI no paren d’escriure cançons, fer concerts i somniar amb l’enregistrament d’un vinil ben gros i formós, entre banys a la platja i paelles perfectes d’arròs. Han tocat, entre altres llocs, en el festival Primavera Club de 2009, en el festival mp7 de Barcelona al febrer de 2010, en el festival Música Lleu de Manlleu 2009 i en el festival Acústica de Figueres 2009, també han participat en els concerts per a nens del Minimúsica, al Primavera Sound 2010 de Barcelona, al Faraday de Vilanova i la Geltrú i al popArb d’Arbúcies.\nEntre novembre i desembre de 2009 van gravar el seu primer disc Diu que no sap què vol (Sones) publicat al setembre de 2010. El disc, gravat en els estudis maik maier de Barcelona, el va gravar el Cristian Pallejà (Nisei, Sedaiós i també productor d’Extraperlo, Be Brave Benjamin o Aias), i un autèntic tractat de pop il·lustrat i mínim que beu de grups com the Go-Betweens, els primers Aztec Camera, Pale Fountains, the Lucksmiths, Ben Watt, Marine Girls, the Pastels, els Yo La Tengo més acústics i clica l’ull a Las Aventuras de Kirlian, Le Mans i Sedaiós per construïr 14 cançons rodones a on conviuen pop saltarí i guitarres acústiques, percussions juganeres i trompetes, personatges de conte i dubtes existencials, cuina, animals marins, passejades per el bosc, llits buits i astronautes. Pop senzill i ple de matissos que la recent incorporació de Cristian Pallejà segur que ascentuarà.\nFred i Son al 2014 / Foto: Amics de Fred i Son\nAl setembre de 2011 van gravar als estudis d’en Pere Serrano (GDM) de Vilanova i la Geltrú el seu segon disc Un altre temps (Sones-Warner) publicat l’abril de 2012. En ell han col·laborat Olga Abalos (flautes i saxos), Sara Fontán (violins) i J. Irizar (percussions i bateries). El disc l’ha masteritzat Denis Blackham al Regne Unit.\nAl 2013 actuen novament al Primavera Sound i graven amb Juli Bustamante la cançó “Avions” dins del vinil Juli Bustamante i amics (Discos de Kirlian), així com també al disc Tributo a Julio Bustamante (Rockdelux núm.320). Aquest mateix any veu la llum el documental Bustamante Perkins, co-dirigit per Xesc Cabot i Pep Garrido.\nEl desembre de 2014 presenten l’EP en 7″ i edició de 200 còpies: El carter (Discos de Kirlian). Aquest disc neix de la campanya de mecenatge per l’edició en vinil d’Un altre temps i compta amb la col·laboració de Michel Gondry en la il·lustració de la portada.\nPel 2015 versionen la cançó “Polígon Industrial” de Los Lagos de Hinault per Puente aéreo volúmen III (LaFonoteca) en edició limitada de 300 còpies en 7″.\nAltres enllaços de Fred i Son: Viquipèdia — Antiga pàgina web del grup.


Vallfogona de Balaguer / Comarca: Noguera\nHabt. / Ine 2009 1769\nDirección C/ Major, 29\nTeléfono 973 432 008\nFax 973 432 180\nWeb Oficial Vallfogona De Balaguer\nWeb de Interés Descripció de Vallfogona de Balaguer\nE-mail municipio ajuntament@vallfogona.net\nEl terme municipal de Vallfogona de Balaguer, de 27,31km² d'extensió, és situat a l'esquerra del Segre, al SE de Balaguer, en una plana que es prolonga per terres urgelleses. El Segre és, en un petit sector, el límit amb el municipi de Balaguer, però el terme de Vallfogona és regat principalment per la sèquia segona del canal d'Urgell. El municipi comprèn a més del poble de Vallfogona, el de La Ràpita amb el seu antic terme situat al NE, el nucli de l'Hostal Nou situat al NW, i també l'antic terme rural de la Carbona. El nucli de l'Hostal Nou i La Codosa s'està urbanitzant i es troba en creixement constant. És un nucli on hi ha una àmplia zona industrial.\nEl poble disposa d'un centre públic d'ensenyança primària i d'una guarderia infantil municipal; pel que fa a equipaments esportius, té una zona esportiva municipal que inclou un pavelló polisportiu, un camp de futbol, una pista polisportiva descoberta i dues piscines. Entre les associacions culturals i esportives, cal assenyalar l'Associació Cultural el Xop (des de l'any 1989 edita la revista trimestral "El Xop"), una emissora de ràdio municipal, una colla juvenil sardanista, una llar de jubilats, un club de bàsquet, un club de futbol sala, un club d'escacs, un club de taekwon-doi un club de bitlles.\nL'agricultura i la ramaderia són els principals motors econòmics del municipi. En destaca el bestiar boví, amb un gran volum de producció lletera. Hi ha també instal·lades diverses indústries on s'hi fabriquen tubs, guix i mobles.\nLa Festa Major del Roser: el segon diumenge de maig, en honor a la Mare de Déu del Roser. La vigília es planta un xop davant de les escoles municipals, a la plaça Sant Miquel.\nLa revetlla de Sant Joan: per esta festa es sol menjar la coca de sant joan(ftes, fotos, mas info ver links)


Propostes » Moviment Pluralista\n1. Més democràcia i reforma de la llei electoral LOREG, perquè tots estiguem millor representats:\na) Llistes obertes: es votarà a les persones. Els partits polítics representen un conjunt d’idees, acordades suposadament per consens dins del partit, però la societat és plural fins i tot dins d’un mateix partit. Per això pensem que els diputats tenen el dret a defensar les seues pròpies idees, si així ho recolza una part de la societat en forma de vots.\nb) Circunscripció única i sense llindar. Màxima proporcionalitat democràtica: A més vots, més escons. El parlament no ha de representar les províncies sinó a la voluntat dels ciutadans. Per tant, cal modificar l’article 68.2 de la constitució on s’expressa que la circumscripció és la província. La màxima proporcionalitat entre vots i escons hauria d’estar garantida per la Constitució. No obstant això, per tal d’aconseguir a un major consens, també considerem altres mesures alternatives, com reduir a 1 els escons mínims per província i augmentar a 400 els diputats totals, o fer circumscripció autonòmica, també amb un mínim d’1 diputat. D’aquesta manera s’aproximaria a la proporcionalitat desitjada.\nc) Possibilitat de coalicions postelectorals (suma de vots): El vot és la unitat elemental de representació del ciutadà, on s’assenta la seua força de la democràcia. Per això pensem que el partit votat té el dret a traslladar el desig del votant, per què aqueixa força hi quede representada dins d’una coalició amb escons. La idea és que la força (escons) corresponent a la suma dels vots no representats no vaja a parar a partits no desitjats.\nd) El repartiment d’escons es farà de forma linial similar a la fòrmula Hare (veure detalls): Cal buscar la màxima proporcionalitat democràtica possible, respecte a la voluntat plural dels ciutadans.\ne) Igualtat d’oportunitats en la participació política. Derogació de l’apartat 3 de l’article 169 de la LOREG, que dificulta (innecessàriament) el dret a la participació en la política, ja que discrimina negativament a les noves formacions polítiques, que han de complir més requeriments que les velles. (Veure enllaç).\nf) Representació del desencant popular. Els escons han de representar els vots vàlids, per la qual cosa, els vots en blanc (descontents) han d’estar representats també en el parlament, en forma d’escons buits. S’estudiarà la fòrmula perquè els escons en blanc computen com a vots negatius a totes les propostes dels governs (incloent la formació del govern). D’aqueixa manera es requerirà repetir les eleccions si els escons en blanc són molt nombrosos.\ng) Participació directa. Integració de les iniciatives de participació democràtica directa com ara la “democràcia líquida“, en què una persona pot participar directament en les decisions parlamentària (democràcia 4.0), o bé, delegar el seu vot a un representant. En aquest sentit, proposem que el vot electoral siga reversible: votació electoral mitjançant DNIe, i la possibilitat de modificar el vot de confiança a temps real (o amb una determinada freqüència) utilitzan la mateixa tecnologia. Es promourà el debat sobre la forma més adeqüada i justa de portar a terme aquests punts.\nh) Participació assembleària. Impulsar activament la participació ciutadana, amb vinculació de la seua voluntat: Promoció d’assamblees populars per a conèixer les preocupacions o problemes dels ciutadans axí com les seues exigències, peticions o suggerències per a la resolució dels mateixos, o per a millorar l’eficàcia de les ferramentes que ho regulen. Es promourà el debat i el consens.\ni) Coordinació pública. Creació d’un organisme públic de coordinació i comunicació horitzontal entre les assamblees populars, així com per a recollir i traslladar al gobern les exigències, peticions o suggerències dels ciutandas.\nj) Iniciatives i referèndums vinculants. Reforma de la llei sobre les Iniciatives Legislatives Populars perquè puguen afectar Lleis Orgàniques i referèndums vinculants en qüestions fonamentals com el federalisme, la inter o independència, la intervenció en assumptes importants (interns o externs), especialment en matèria econòmica, en temes constitucionals, etc.\n2. Separació de poders: càrrecs públics més preparats i menys corruptibles:\na) Plena independència de tots els tribunals. La designació o nomenament dels jutges dels Tribunals Superiors de Justícia, del Tribunal Constitucional i de la resta de tribunals del poder judicial, així com del Tribunal de Comptes, no pot dependre directament del poder executiu ni del legislatiu. Es crearà una comissió d’experts per estudiar la forma de dissenyar la promoció judicial més justa basada en oposicions i concurs de mèrits formatius.\nb) Separació efectiva en tots els càrrecs. La mesura anterior es farà extensible a tots els càrrecs públics no elegibles pel poble, incloent els consells de comunicació, els gabinets legislatius, l’administració de la Banca Pública, etc., així com els ascensos professionals d’aquests càrrecs públics. La separació dels 5 poders ha de ser efectiva en tots els casos: legislatiu, executiu, judicial, mediàtic i financer.\nc) Sobirania popular a tots els nivells. En última instància, quan es requereixi alguna elecció per criteris polítics, el poder de designació recaurà en el poble, mitjançant votació o referèndum, i mai un poder dependrà d’altres.\nd) Igualtat d’oportunitats en política. S’estudiarà universalitzar i reduir, fins a valors imprescindibles i justificables, el finançament a partits polítics, i sindicats. Amb aquesta mesura es pretén que no es mantinga el tracte de favor a aquells organismes que estan instal·lats al poder, ja que això facilita una perpetuació en les institucions i suposa un greuge al dret d’igualtat d’oportunitats. S’estudiarà la manera de garantir la mateixa quota de difusió d’informació de tots els partits polítics i sindicats, eliminant les despeses supèrflues. Es limitaran les aportacions privades a petites quantitats per persona, com ara les quotes d’afiliats, etc. per així minimitzar les possibles corrupcions derivades de les influències sectorials del poder financer. Les subvencions públiques als més poderosos econòmicament s’han d’eliminar totalment, ja que no és possible justificar una necessitat per a aquells que poden sostenirse sense cap dificultat (es definirà un llindar, per exemple, a partir del tercer quartil de l’acumulació de riquesa).\ne) Enduriment de les penes per corrupció, incloent l’embargament de tots els béns econòmics dels condemnats per corrupció, fins que compensin tot el dany causat, incloent la malversació de fons i la privatització de béns públics sense haver consultat prèviament als ciutadans.\nf) Revisió de les funcions del Senat. La cambra alta del poder legislatiu ha d’estar constituïda per especialistes legislatius de carrera, i mantindran el seu paper de control del govern i de tramitació legislativa, així com el seu caràcter de representació territorial. Les seves decisions han de ser vinculants per tal de garantir que el seu poder siga real. La composició de la cambra haurà de ser totalment elegida per sufragi universal directe, amb llistes obertes, de la mateixa manera que proposem per als diputats. Per tant, els senadors, a més d’inscriure en un partit polític han de complir prèviament algún requeriment sobre coneixements en dret i/o legislació. NOTA: Aquest punt està obert al debat.\ng) Revisió de la designació dels ministres. Estudiar la possibilitat d’exigir que les persones elegibles per a càrrecs ministerials pertanyin a algun grup de carrera afí i/o siguen promocionats de manera justa d’acord amb les oposicions establertes per la comissió d’experts. Com a gestors dels béns públics així com el poder executiu, han d’aplicar les decisions del poder legislatiu amb el màxim coneixement i coherència amb les necessitats del sector que representen. Per això han de mantenir una estreta relació, col·laboració i comunicació amb cada un dels sectors gestionats. NOTA: Aquest punt està obert al debat.\n3. Volem més comunicació, informació i transparència:\na) Independència informativa. Reforma de les normes que regulen la configuració de les comissions d’informació pública perquè els càrrecs siguin adjudicats de forma totalment independent als poders polítics (executiu i legislatiu). Es proposa la creació de diferents tipus de comissions. D’una banda, es proposa una Comissió Tècnica de la informació, que el conformaran ciutadans de carrera, que superin unes oposicions específiques per al càrrec a què aspiren. D’altra banda, es proposa la possibilitat d’un Consell Popular, format per sorteig entre ciutadans en situació d’atur. La Comissió Tècnica haurà assessorar sobre l’adequació dels continguts de la programació segons diferents criteris (socials, científics,…), mentre que la Comissió Popular traslladarà les opinions personals sobre l’interés i les necessitats d’informació i continguts. Les dues comissions haruran d’acordar els continguts per majoría absoluta. Si això no fos possible en un termini de temps raonable, es renovarien les dues comissions amb nous membres.\nb) Màxima informació. Creació d’una comissió d’experts ( d’acord amb el punt 3.a ) format pels membres més qualificats de les Comissions Tècniques d’informació pública i dels consells dels mitjans de comunicació públics, per garantir la qualitat dels serveis així com per garantir l’accessibilitat a tota la informació necessària per al bon desenvolupament de les llibertats, drets i obligacions dels ciutadans. Això inclou també la garantia d’una quota de difusió de totes les alternatives possibles, especialment pel que fa a temes administratius, opcions polítiques, etc. La pluralitat informativa informativa és un principi bàsic en una democràcia.\nc) Màxima transparència. Creació d’una comissió de garantia de la transparència administrativa (d’acord amb el punt 3.a). Tota la informació sobre l’administració incloent els moviments del capital públic ha de ser accessible per a qualsevol ciutadà, tant per mitjans electrònics com impresos.\nc) Simplificació burocràtica. Estudi sobre la viabilitat de la simplificació de la burocràcia administrativa, amb assistència d’ajuda gratuïta, en relació als formularis i sol·licituds d’accés a serveis bàsics com la sanitat, educació, justícia, informació, etc.\ne) Democràcia interna. Se exigirà la màxima transparència dels sindicats i partits polítics (encara que no tinguen funcions públiques) i es promourà una organització horitzontal i assembleària, mitjançant diferents debats sobre la necessitat d’una màxima democràcia interna en la estructura dels partits i en les seves propostes en base a uns principis mínims.\n4. Volem una economia més justa:\na) Els mercats no han de gobernar-nos. Els mercars no poden decidir directa o indirectament la estabilitat d’un Estat. S’estudiaran totes les mesures necessàries per dur a terme aquest punt. Entre elles, les que es citen més avall.\nb) Garantia d’un mercat lliure. Els estats tampoc poden regular totalment el “lliure mercat”, perquè és pràcticament “ingovernable”. El lliure mercat haurà de complir el respecte als drets humans, els drets internacionals, així com els drets laborals establerts en l’àmbit estatal.\nc) Garantia d’un mercat públic. L’Estat haurà de fer front a l’expeculació i als abusos del lliure mercat, creant un altre mercat alternatiu, paral·lel, públic i social. La gran flexibilitat del mercat lliure permet la creació d’un mercat públic dins d’aquest, capaç de competir amb el mercat privat. Els ciutadans tenen el dret a poder escollir entre consumir en el mercat privat o en el públic.\nd) Regulació del mercat públic. En aquest mercat públic, els preus i els sous s’estimaran de la forma més justa, segons un consell d’experts, i amb criteris científics. Davant possibles inflacions, mai podran pujar els preus més que els sous (dins del mercat públic). D’aquesta manera, es pretén combatre l’especulació dels preus en els productes bàsics. De la mateixa manera que els mercats privats acorden inflar els preus, l’Estat podrà baixar-los unilateralment si fos necessari.\ne) Promoció del mercat públic. L’Estat promocionarà i protegirà aquest mercat alternatiu, i estudiarà incorporar als treballadors acomiadats pel mercat lliure per ‘raons econòmiques”.\nf) Protecció dels bens públics. Les noves branques principals d’aquest mercat social seran l’Habitatge i l’Alimentació (incloent l’aigua), ja que juntament amb l’Educació i la Sanitat, són els pilars més bàsics de la societat. L’Estat ha de garantir l’accés a aquests drets, de la forma més justa i solidària. També s’englobaran altres productes, com la Banca Pública i l’Energia. Amb aquestes mesures es pretén evitar que s’especule amb els productes bàsics, tan necessaris per viure. Per exemple, en el cas de l’agricultura es pagarà al productor de la forma més justa (cobrint costos, hores de treball, etc.), amb el mínim nombre d’intermediaris possibles.\ng) Banca pública i rescat a les persones. És una prioritat nacionalitzar els bancs rescatats per garantir els estalvis de les persones afectades. A canvi, l’Estat controlarà la totalitat dels guanys per reinvertir en la Banca Pública, reduint al màxim els sous dels alts càrrecs per equiparar-los als sous públics, i canviant-los per funcionaris especialitzats per a aquesta gestió. D’altra banda cal centrar la política dels rescats més directament a les persones que no als bancs. Per aqueixa raó, una altra de les prioritats és frenar els desnonaments, en la mesura del possible, amb mesures com la dació en pagament retroactiva, el lloguer social, “la segona oportunitat”, la rehubicació de famílies, etc.\nh) Rebuig a la privatització. Front una crisi, les privatitzacions no són la solució, perquè per a la següent crisi ja no quedarà res a privatitzar. Els serveis públics com la sanitat, l’educació, la comunicació, el transport, etc. hauran de ser totalment públics. Els béns públics pertanyen al poble, i per tant no es poden vendre llevat que es diga expressament mitjançant referèndum.\ni) Revertir les privatitzacions. S’estudiarà recuperar tot allò que es va privatitzar de forma il·legal (sense el consentiment del poble, és a dir, totes aqueixes privatitzacions que no estaven contemplades en els programes electorals i no van ser consultades). Els bens públics no poden privatitzar-se sense consentiment dels propietaris, el poble.\nj) Auditoria del deute públic. És urgent i imprescindible realitzar una auditoria ciutadana del deute públic, per identificar tots els deutes il·legítims, innecessàries i contretes sense l’aprovació dels ciutadans, així com totes aquelles irregularitats (adjudicacions sense concurs, inflació de costos, etc.) que han pretès afavorir determinats sectors propers als governants. Tots els deutes il·legítims, al igual que totes les privatitzacions il·legítimes, hauran de ser pagades pels polítics responsables, embargant tots els seus béns fins que saldin el deute. En cap cas s’haurà de fer càrrec la ciutadania de tal deute il·legítim.\nk) Una fiscalitat més justa. Per a reduir el dèficit de l’Estat és necessari combatre al màxim el frau i l’evació fiscal de les grans fortunes (SICAV i altres), i si fos necessari, s’ha d’augmentar els impostos (només) als que més tenen (amb IRPF o altres), especialment als que s’enriqueixen amb l’especulació o la crisi: impostos per rendiment de capitals, transaccions borsàries, etc. D’altra banda, cal reduir l’IVA dels productes bàsics, així com, probablement, reduir la pressió fiscal a les rendes de treball més baixes. Quan l’Estat aconsegueixca un bon autofinançament mitjançant el seu mercat públic, llavors s’estudiarà reduir la pressió fiscal també a la resta de fortunes.\nl) Els diners no es menjen. Cal fer que la riquesa d’un Estat no es mesure pel PIB ni pels guanys dels alts càrrecs de les grans empreses, sinó que s’ha de mesurar pel benestar social. Les grans fortunes (obtingudes mitjançant abús o especulació) no creen riquesa en la societat sinó més aviat desigualtat entre classes. Per tant no cal mimar-les des de l’Estat, mitjançant favors fiscals. Es poden marxar a altres països si així ho desitgen, però en aqueix cas ja no podran seguir fent negocis ací.\nm) Reforma laboral. Derogació dels decrets pels quals es va abaratir l’acomiadament i es va retardar l’edat de jubilació. Promoure que les empreses incentiven la productivitat mitjançant un plus (sobre el sou base) en comptes de sobreexpolar els drets dels treballadors. Reforma laboral per augmentar la protecció dels treballadors i millorar les condicions laborals sobre conciliació familiar, permisos, hores extra, etc.\n5. Volem política verda:\na) Comité de medi ambient. Creació d’un comité d’experts per mitjà de concurs de mèrits. Amb aquesta mesura es pretén agilitzar i perfeccionar el desenvolupament de les polítiques mediambientals que regulen l’ús dels recursos naturals i minimitzant tant la seva explotació com els impactes mediambientals derivats.\nb) La natura és de tots. Els recursos naturals (i especialment l’aigua) no han de privatitzar, perquè són béns comuns bàsics, que poden utilitzar-se per tots, amb una determinada regulació. A més, també hem de compartir aquests recursos amb la resta d’éssers viu, per la qual cosa s’estudiarà la possibilitat de recuperar espais naturals.\nc) Promoció de l’estalvi dels recursos naturals (aigua, llum, terreny, …). S’estudiarà implementar una tarifa progressiva sobre la base del consum, de tal manera que per als que consumeixen molt poc sigui pràcticament gratuït, mentre que els que més consumeixen paguin un impost creixent, que anirà destinat al desenvolupament de tecnologies per a la renovació dels recursos.\nd) Promoció de les energies alternatives, especialment les menys contaminants. Revisió del debat nuclear: es traslladaran les qüestions claus als majors experts d’entre els detractors i els partidaris. Tota la informació del debat es traslladarà a la ciutadania perquè expressi la seva voluntat vinculant sobre aquest tema.\ne) Promoció del transport públic ecològic i del cotxe elèctric. No podem permitir que les grans petroleres seguisquen tenint el monopoli de l’energia per al transport.\nf) Promoció de l’agricultura ecològica i del mercat local, almenys dins del mercat públic. Amb aquesta mesura es pretén disminuir la contaminació dels aliments i la provocada pel transport de mercancies, així com també pretén reduir el consum d’energia en aqueix transport. Per últim, es pretén recuperar la competitivitat del petits comerciants front a la desmesurada globalització dels mercats.\ng) Reparació del dany mediambiental. Les empreses que produisquen un important impacte sobre el medi ambient deuran pagar la seua reparació. Al menys per als casos on no es puga reparar: estudiar els mecanismes perquè contaminar siga més car que no fer-ho.\nh) Prevenció d’impactes. A més de la legislació corresponent a l’avaluació d’impactes, també cal promocionar (estimular, incentivar o premiar) la búsqueda de l’eficiència en l’ús dels recursos naturals, minimitzant els impactes ambientals.\n6. Volem que es respecten les llibertats individuals:\na) Creació d’un comité d’experts per mitjà de concurs de mèrits.\nb) Reconeixement del dret a l’autodeterminació, segons la carta de l’ONU de 1945.\nc) Reconeixement del dret a escollir el model de vida propi, dins del respecte dels drets humans. Açò inclou el model familiar, el model de sedentarisme/nomadisme, etc. Es promourà el debat en aquest tema.\nd) Es revisaran les lleis estatals i ordenances municipals que retallen drets individuals (que no afecten a la resta): lliure circulació, reunió, manifestació, llibertat de vestimenta, consum d’aliments, llibertat d’expressió i comunicació, etc.\ne) Es penalitzaran les conductes que danyen els bens individuals i comuns: sorolls danyins per a la salud, tirar fem als carrers, etc.\nf) No es podrà violar un dret individual per a protegir un dret d’ordre inferior, segons establisca el comité d’experts. A més, s’aplicará el principi de la proporcionalitat per a evitar al màxim els danys. Per exemple, el dret a la integritat física és superior al suposat “dret de dissoldre a la força una manifestació pacífica”.\ng) S’estudiarà millorar la part educativa dels col·legis, en els valors de respecte i tolerància cap a la diversitat social. Es promouran els debats entre alumnes, alumnes-professors i professors-pares.\n7. Volem que la cultura i els coneixements científics avancen tant en contingut com en difussió:\na) Més inversió en investigació: La garantia de futur i del desenvolupament d’una societat passa per la prevenció dels riscos i l’adaptació als possibles canvis de la societat o del planeta. Per tant, hi ha una contínua necessitat d’investigar i desenvolupar, que s’ha de garantir per l’Estat, mitjançant mesures de suport i incentivació.\nb) Promoció, difusió i aplicació: Cal promocionar el desenvolupament científic, tecnològic i social de forma general, no només per al benefici científic. La difusió i aplicació del coneixement, i el seu bon ús, s’han de garantir per a contribuir en la millora del benestar social.\nc) Més cultura lliure: Cal garantir i promocionar tant la creació com la difussió de la cultura lliure, és a dir, lliure dels lligams que frenen el seu avanç i la seua propagació. La cultura és i ha de ser patrimoni de la humanitat, lliure de fronteres. De la mateixa manera que calen inversions públiques per a garantir el desenvolupament d’uns coneixements científics que tot el món pot emprar, s’estudiarà la millor forma d’invertir en cultura per a alliberar-la el màxim possible dels qui especulen amb ella.\nd) Màxim accés al coneixement: Cal garantir l’accés gratuït a l’educació pública i als màxims coneixements científics i culturals com siga possible, divulgant especialment aquells que els professors i experts en cada matèria consideren clau en el desenvolupament històric i futur de la societat. Els nens són el futur de la societat, i per tant són la part més fonamental para el desenvolupament de tots els coneixements.\nSi teniu alguna suggerència o crítica, no dubteu en posar-vos en contacte amb nosaltres. D’altra banda, recomanem que ens seguiu a les xarxes socials com ara twitter i facebook.\nPosted by josep at 13:41


Solucions tecnològiques per fer visites inclusives al Parc Güell i al Zoo\nBarcelona busca solucions tecnològiques per fer les visites al Parc Güell i al Zoo més inclusives\nSón dos dels vuit reptes que planteja l'Ajuntament en una crida internacional\nSílvia Gutiérrez | dilluns, 4 d'octubre del 2021, a les 12.46\nL’Ajuntament vol prémer l’accelerador en l’assoliment dels objectius fixats en l’Agenda 2030, i ho vol fer a través de la innovació tecnològica i en col·laboració amb el sector privat. Per això, ha fet una crida internacional perquè empreses locals i estrangeres proposin solucions tecnològiques a vuit reptes plantejats per la ciutat en els propers dos anys. De moment, ja s’han concretat els tres primers: com fer la visita més inclusiva al Parc Güell i al Zoo de Barcelona per a les persones amb discapacitat, i crear un sistema de control per a l’ocupació de places d’aparcament reservades.\nEn el cas dels tres primers reptes, ja està en marxa el concurs d’idees. Les propostes guanyadores es posaran a prova en l’entorn real i, si el resultat és positiu, es replicaran en altres àrees on puguin tenir un major nombre de beneficiaris.\nTots aquests reptes s’han plantejat dins el programa Innovacció 2030, que impulsen conjuntament el Comissionat de l’Agenda 2030, Barcelona Serveis Municipals (B:SM) i la Fundació Mobile World Capital Barcelona. El projecte té un pressupost total de 951.888 euros.\nLa tinenta d’alcalde de l’Agenda 2030, Laia Bonet, ha explicat que el govern municipal fa una crida per trobar solucions: “Les institucions no tenim resposta pera tots els reptes que tenim com a societat”.\nBusquem propostes tecnològiques que tinguin un impacte positiu per a la ciutadania i ho volem fer amb aquells qui tenen les respostes: les empreses i els innovadors”\nLaia Bonet, tinenta d’alcalde de l’Agenda 2030\nBarcelona vol ser una ciutat accessible\nLa ciutat vol aprofitar la tecnologia perquè tothom pugui gaudir de l’espai públic. Per això, els dos primers reptes han triat dos dels monuments més visitats: el Zoo de Barcelona i el Parc Güell.\nEn tots dos casos el repte implica oferir una nova perspectiva a la visita, perquè el col·lectiu de persones amb discapacitat puguin descobrir aquests equipaments a través d’altres recursos sensorials.\nPel que fa al tercer repte, el que es busca és una solució per implantar un sistema de permisos d’estacionament a la calçada destinat a persones amb\n— accessibilitat — Ajuntament de Barcelona — noves tecnologies — Parc Güell — Zoo de Barcelona


Llogar un traster o guardamobles | Consumer\nLlogar un traster o guardamobles\nEl lloguer d'un traster, des de 20 euros al mes per metre quadrat, pot resultar una bona opció si es requereix d'un espai per a emmagatzemar objectes en desús\nCondicions de contractació i preus\n/imgs/2007/06/traster.jpgLa realització de reformes en la llar, la falta d’espai, una mudança, i fins a l’acumulació de documents en les empreses són algunes de les causes per les quals es recorre als “self-stotage” o centres de magatzematge. Una resposta per als qui necessitin llogar espai durant cert temps.\nEs tracta d’habitacions que funcionen com a golfes en les quals és possible dipositar des de petits estris fins a vaixells o vehicles d’època. L’import ronda entre els 20 i els 50 euros per metre quadrat i l’abaratiment del seu cost és inversament proporcional a l’augment de la superfície. És a dir, quants més metres es necessitin, més econòmic resultarà el valor del lloguer.\nLa signatura del contracte porta aparellat el compromís de no utilitzar el traster com a habitatge particular, ni guardar objectes perillosos, il·legals, robats o periblesA simple vista el funcionament dels magatzems d’objectes és senzill. Tot es resumeix a definir la quantitat d’espai que es necessita, embalar els mobles i transportar-los al traster, prèvia contractació de l’espai. Però s’ha d’atendre les condicions de contractació i a la tarifa de preus.\nLa contractació del servei d’un d’aquests “trasters” és d’una setmana com a mínim, però també pot ser quinzenal o mensual i per temps indefinit. És possible començar el lloguer en qualsevol dia del mes, i el pagament pot realitzar-se per domiciliació bancària o en efectiu. El primer mes va acompanyat d’una fiança, explica Carlos Mirat, responsable d’atenció al client d’Espacioplus Self-storage de Madrid. Pel fet que l’arrendament es renova automàticament, si es vol cursar la baixa és imprescindible comunicar-l’hi a l’empresa, amb un avís de set a 15 dies. En cas contrari s’haurà de continuar abonant la renda.\nLa signatura del contracte porta aparellat el compromís de no utilitzar el traster com a habitatge particular, ni guardar objectes perillosos, il·legals, robats o peribles. També es compromet a deixar el traster en les mateixes condicions en les quals es va rebre -és imprescindible revisar que estigui en perfecte estat i apuntar totes les faltes-. Si el client no retira els seus objectes i deixa de pagar la quota de lloguer, l’empresa -prèvia comunicació al client- podrà retirar els articles i fins a vendre’ls o destruir-los.\nÉs important contractar una empresa que únicament coure pels dies utilitzats, i no amb quota fixa mensual. És a dir, que encara que la quota sigui mensual i es pagui una vegada al mes, l’import s’ha de calcular en funció dels dies d’ocupació reals, pagant-se només la part que correspongui.\nVes a la pàgina següent: L'assegurança »\nclient lloguer objetos-ca servei traster


Amb el bon temps les activitats a l’aire lliure augmenten així com les hores d’exposició al sol. Durant la primavera i l’estiu és quan els raigs del sol arriben amb més força a la superfície terrestre, sobretot a les hores centrals del dia.\nTots tenim assumit que l’excés de sol és prejudicial per la pell i que cal posar-se crema per a protegir-se, però com afecta als ulls?\nEls òrgans oculars són molt més sensibles al sol que la pell. Els raigs UV que no són filtrats per l’atmosfera tenen la suficient potencia per afectar a totes les capes del sistema visual provocant patologies molt greus, que poden anar des de la SUS (síndrome de l’ull sec), les cataractes o la DMAE, entre altres. Poca broma, per què tot i que per algunes patologies hi ha solucions altres són irreversibles.\nPer tal de protegir-nos la millor solució és utilitzar ulleres de sol, tan infants com adults. De fet, l’absorció dels raigs UV es acumulativa i en les etapes de desenvolupament cal protegir més que mai la visió dels més petits.\nPer tal de garantir la màxima protecció hem de tenir en compte alguns factors:\nBuscar ulleres de sol amb lents homologades 100% protecció UV. En el proper post us parlarem dels tipus de filtres i de lents.\nEscollir bé quin factor d’absorció serà necessari, depenent del lloc on es farà l’activitat, del color dels ulls, les hores d’exposició... Recomanem sempre assessorar-vos amb un professional.\nEscollir la mida de la muntura adequada: ha de protegir l’ull i la zona que l’envolta. Per major protecció la ullera de sol hauria d’anar ben encaixada a la cara, per tal de deixar passar quanta menys llum millor i evitar reflexes.\nCombinar l’ús de les ulleres de sol amb gorres o viseres.\nEl sol és una font de vida però sense control danya el nostre cos, així que aquest estiu les ulleres i la crema solar fixes a la motxil·la!\n03/06/20 Salut Visual


La culminació de tot un any de feina: hem començat la verema 2018! - Parés Baltà\nJa hem començat a veremar el què seran les noves anyades dels vins de Parés Baltà. La Marta Casas i la Maria Elena, les nostres enòlogues, han donat el tret de sortida a la verema 2018.\nAquests són dies bojos. Les enòlogues han d’estar al cas de tot el que està passant a les nostres vinyes, les quals, com potser ja saps, estan plantades en 5 finques d’entre 170 i 750 m d’altitud.\nCadascuna de les nostres vinyes és un món. La varietat de sòls i de microclimes fa que el procés de maduració de cada vinya sigui únic i, per tant, la data de collita variï. De moment, la Marta i la Maria Elena han decidit començar la verema pel Macabeu, que serà la base d’alguns dels nostres caves.\nFem la collita manualment i això ens permet treballar de manera conscient i calmada. Envoltats de natura, escoltant la vida present a les vinyes, el cant de les cigales i, a vegades, el cant dels veremadors. Aquesta actitud es veurà reflectida també als nostres vins; encara que soni estrany, aquesta és la nostra filosofia! Sempre intentem transmetre bones vibracions a les nostres vinyes i no destorbar el seu equilibri natural.\nEstem passant dies de molta calor i alguns dies treballar sota el sol és realment dur, però, com diu en Joan Pagès, “treballar sense alegria és com un càstig”. Atenent això, tots anem a la vinya amb un gram somriure, gaudint de la verema, del fruit de la nostra feina.\nLa verema tot just ha començat però no se sap quan acabarà. Us explicarem més detalls perquè volem que tothom, independentment d’on estigui, pugui viure aquests moments màgics.


El Tour de França a Vela, que tindrà etapa a Roses el 20 i 21 de juliol, ha presentat les novetats de l'edició 2016 — Ajuntament de Roses\nEl Tour de França a Vela, que tindrà etapa a Roses el 20 i 21 de juliol, ha presentat les novetats de l'edició 2016 El Tour de França a Vela s'està consolidant com una de les proves nàutiques més importants del món. Aquest any, la competició se celebrarà del 8 al 31 de juliol amb sortida des de Dunkerque i final a Niça. La cinquena etapa tindrà arribada i sortida a Roses el 20 i el 21 de juliol. http://www.roses.cat/noticies/el-tour-de-franca-a-vela-que-tindra-etapa-a-roses-el-20-i-21-de-juliol-ha-presentat-les-novetats-de-ledicio-2016 http://www.roses.cat/@@site-logo/escut.png\n25/05/2016 13:20 -\nEls 28 equips que hi competiran s'han reunit aquesta setmana a París per posar en comú les novetats que presenta l'edició d'enguany. Per tal de fer que el Tour de França a Vela sigui cada vegada més espectacular, s'han simplificat algunes regles. Els participants podran ser desqualificats si s'avancen en les sortides.\nTambé es premiaran els vaixells que aconsegueixen un notable rendiment esportiu encara que no ocupin posicions de podi. I els espectadors podran disfrutar més de l'espectacle amb una zona que es crearà especial per a cada etapa. S'instal·larà una pantalla gegant per poder seguir la competició. Tots els equips participants portaran càmeres a bord per tal de poder fer una retransmissió més espectacular del Tour de França a Vela.


Àrea Educativa - PLANTA\nL’equip de professionals i assessors que integren l’Àrea Educativa de la Fundació Sorigué treballen de manera transversal per a desenvolupar propostes adaptades a tots els públics de PLANTA.\nAquestes són les propostes educatives actuals:\nDOUBLE BIND de Juan Muñoz\nConsiderada l’obra culminant de la trajectòria artística de Juan Muñoz, aquesta instal·lació escultòrica de dimensions extraordinàries fou creada l’any 2001 com a un projecte per a ocupar temporalment la sala de Turbines de la Tate Modern de Londres.\nLa peça estableix un diàleg entre l’espectador i l’espai, la perspectiva, la verticalitat, la il·lusió, lo visible i l’invisible. El context industrial i l’entorn natural on es troba li aporten un caràcter singular, donant una nova vida tant a l’obra com a l’espai que l’acull.\nLa ciutat amagada i els seus habitants (3 – 5 anys)\nDescobrim la instal·lació artística a partir de la seva arquitectura, reflexionant sobre els llocs i els espais que ens envolten.\nSol·licitar projecte sencer\nL’espai que habitem (6 – 11 anys)\nEntenguem l’arquitectura com un condicionant del paisatge i de la vida, i no únicament com un espai construït.\nLa vida és un teatre (6 – 11 anys)\nTransformem l’interior de Double Bind en un gran escenari. Qui són els actors? I qui són els espectadors?\nUn barroc molt contemporani (12 – 18 anys)\nFem un repàs a la història de l’art a través de les diferents influències presents en l’obra de l’artista.\nVisites educatives a PLANTA\nLes visites educatives a PLANTA es realitzaran, preferentment, durant els matins de dimarts, dimecres i dijous. Aquestes visites, així com la resta d’activitats organitzades i promogudes per l’Àrea Educativa, són gratuïtes.\nLes visites s’han de concertar a través de correu electrònic a l’adreça aeducativa@fundaciosorigue.com\nL’Àrea Educativa treballa per a poder realitzar altres visites per a grups amb inquietuds i interessos no contemplats a les propostes anteriors. Si desitja realitzar una visita al marge de la proposta educativa presentada, si us plau, contacti directament amb l’Àrea Educativa.\nSi voleu rebre els projectes complets, o per a qualsevol altra informació relacionada amb les visites educatives a PLANTA, podeu contactar amb l’Àrea Educativa a través del següent formulari.\nProjecte que sol·licita La ciutat amagada i els seus habitants (3 – 5 anys) L’espai que habitem (6 – 11 anys) La vida és un teatre (6 – 11 anys) Un barroc molt contemporani (12 – 18 anys)\nAlcalde Pujol, 2 bis,\n25006 Lleida, España\nLa finalitat de la recollida i tractament d’aquestes dades és per a poder gestionar les sol·licituds efectuades pels usuaris de la web, i per poder enviar el Butlletí de Notícies quan així ens ho sol·licitin.\nPrestadors de serveis amb accés a dades (dissenyadors i proveïdors plataforma (s)/web, serveis d’allotjament, manteniment i suport a les nostres bases de dades i de programari i aplicacions web). Col·laboradors d’activitats de màrqueting / publicitat per a enviaments de Newsletter.\nHi ha hagut un error a l'intentar enviar el missatge. Si us plau torna-ho a provar més tard.\nGràcies pel teu missatge. Ha estat enviat correctament.


Suspesa la Festa Major d'Estiu 2020 de Santa Coloma\nInicio Cultura i Oci Suspesa la Festa Major d’Estiu 2020 de Santa Coloma\nAvui, 20 de juliol, s’ha publicat l’anunci de la suspensió de la Festa Major d’Estiu 2020 degut a l’evolució de la pandèmia del Covid-19.\nEl passat 9 de juliol s’anunciava que ja es podia votar les tres propostes de cartell de la Festa Major 2020, obra de l’il·lustrador colomenc Jordi Villaverde, apassionat dels còmics, l’animació i tot el que té a veure amb el disseny i les arts.\nJa es va dir que aquest any seria una Festa Major molt diferent, sense explicar gaire cosa més.\nPerò finalment no ha pogut ser\nL’evolució de la pandèmia d’aquests últims dies i l’aplicació de noves mesures restrictives a Barcelona i àrea metropolitana, la manca de certesa i el no saber com estarem aquest l’estiu, obliga a suspendre les festes definitivament que s’havien de celebrar el 4, 5 , 6 i 7 de setembre.\nComunicat de l’Ajuntament de Santa Coloma\nL’Ajuntament ha fet oficial la decisió a través d’un comunicat que ha enviat als mitjans de comunicació:\nÉs una decisió que ens omple de pena, presa des de la responsabilitat i amb l’objectiu prioritari de la preservació de la salut de les persones. Redoblarem el compromís amb les entitats, els artistes i el sector industrial. Tornarem amb força per a impulsar el talent sorgit de la nostra ciutat i reivindicar l’esperit colomenc, orgullós i resilient”.