La població de voltor negre arriba als 66 exemplars al Prepirineu, la xifra més alta mai registrada\nviurealspirineus 10:12 08/10/19\nEl 2019 s'han assolit les 20 parelles i han nascut deu polls, segons l'informe del programa de reintroducció de l'espècie\nals alta mes arriba prepirineu voltor\nExperts de TRENCA i GREFA prenent dades dels polls/Territori i Sostenibilitat\nLa població de voltor negre (Aegypius monachus) al Prepirineu català ha assolit xifres rècord, segons l'últim informe elaborat en el marc del seguiment dut a terme dins del programa de reintroducció d'aquesta espècie a Catalunya. Concretament, aquest 2019 s'han registrat 66 exemplars a la Reserva Nacional de Caça de Boumort, dos més que l'any passat. Així, la població es manté, tot i que la colònia s'ha vist afectada per la desaparició de cinc exemplars i la mort d'un poll nascut el 2018. Pel que fa al nombre de parelles, també s'ha assolit el màxim històric, amb 20 al final de l'època reproductora de 2019. D'aquestes, cinc s'han format de nou aquesta temporada de cria i quinze ja existien al principi de temporada.\nDel total dels 66 exemplars, 32 són reintroduïts, 25 han nascut a la colònia i nou són d'origen exogen (sis ibèrics i tres francesos). Per edats són 44 adults, vuit immadurs (de tercer i quart any) i catorze juvenils (de primer i segon any). Predominen els adults dins de la colònia, amb un 67% de la població, mentre que es manté el número de juvenils, amb un 21%, i disminueix el número d'immadurs, amb un 12%. Alguns exemplars fixats han passat a ser flotants, ja que s'han dispersat de la zona de l'àrea de reintroducció. Per sexes, existeix encara un desequilibri, amb 33 mascles, 27 femelles i sis de sexe desconegut. Això fa que els mascles, en no trobar parella, no es quedin a la colònia i acabin marxant a buscar-la en un altre lloc.\nDes de fa 12 anys, el projecte de reintroducció del voltor negre als Pirineus esta promogut per la Generalitat de Catalunya\nMentre, del total de parelles, se n'han reproduït catorze, i han nascut deu polls. D'aquests, cinc han desaparegut del niu i cinc més han volat. Tanmateix, enguany, els polls han presentat condicions de pes i desenvolupament desfavorables, amb un índex d'èxit reproductor de 0,36%, dels més baixos des de 2015. Els voltors negres de la colònia de Boumort utilitzen principalment dos punts d'alimentació suplementària dins de la vall de Carreu, el punt d'alimentació especifica (PAE) i suplementària (PAS) de Boumort, i quatre a la perifèria (Siall, Buseu, Alinyà, Lleras).\n(Una parella de voltors negres/gencat.cat)\nUn pont dins d'Europa\nDes de fa 12 anys, el projecte de reintroducció del voltor negre als Pirineus esta promogut per la Generalitat de Catalunya (a través del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, i el de Territori i Sostenibilitat). GREFA i TRENCA participen amb l'assessorament i execució del projecte, conjuntament amb el personal de la Reserva Nacional de Caça de Boumort. L'Obra social “la Caixa” (via conveni amb la Generalitat de Catalunya) i REE participen de manera destacada en el finançament del projecte.\nEl seguiment de la colònia ha permès recollir una gran informació any rere any, convertint la colònia de Boumort en una de les poblacions de voltor negre més estudiades d'Europa. Precisament, enguany s'han marcat amb emissors GPS/GSM els 5 polls volats i als 2 polls alliberats per hàcking. Aquest seguiment constant ha permès constatar les dispersions d'exemplars de la colònia prepirinenca cap a altres colònies de la península Ibèrica i francesa, així com les visites d'exemplars de fora. Això confirma que es reforça l'establiment a Catalunya d'un pont demogràfic per a l'espècie dins d'Europa, fet que ja es va començar a evidenciar en anys anteriors\nEls pirinencs Mayte Rivero i Miquel Caminal repetiran com a candidats al Senat


Ajuntament d'Alaquàs. Premsa.Les Festes d'Alaquàs finalitzen amb els actes en honor a la Santíssima Creu\nLes Festes d'Alaquàs finalitzen amb els actes en honor a la Santíssima Creu\nLa Confraria en Honor a la Santíssima Creu tanca la programació festiva\nAlaquàs ha celebrat aquest cap de setmana la festivitat de la Santíssima Creu, una sèrie d'actes emmarcats dins de les Festes Majors 2015 que han donat fi a les celebracions festeres d'enguany.\nEl divendres 11 de setembre a les 18 hores organitzat per la Confraria de la Santíssima Creu es van realitzar jocs infantils i un berenar per als xiquets i xiquetes d'Alaquàs en l'avinguda Miguel Hernández. Per a la nit del divendres els alaquasers i alaquaseres van poder gaudir de la tradicional torrà i les paelles que es van celebrar, com és costum, a l'albereda Nord d'Alaquàs, escenari també de la tradicional sardinada que organitza el Club de Pescadors Esportius d'Alaquàs. Aquesta mateixa nit, la confraria organitza una revetlla en la avinguda Miguel Hernández a les 23 hores.\nEl dissabte 12 va tindre lloc el dinar d’agermanament per a confrares en els locals de la parròquia i el diumenge, gran dia per a la Santíssima Creu, es va celebrar la tradicional missa major acompanyada de la Solemne Processó per l'itinerari habitual entre parròquies.


Exposició residus Museu Disseny\nFins el 22 de novembre el Museu del Disseny acull una exposició sobre el tractament dels residus i mostra en que es converteixen\n04/11/2015 09:49 Actualizado a 04/11/2015 10:01\nBarcelona.(Redacció).- Els barcelonins i les barcelonines generem 739.000 tones de residus l’any, que equival a 1,25 quilograms per persona i dia. Del total dels residus, nomésn’aconseguim reciclar un 36%, quan en realitat podríem reutilitzar-ne fins a un 80%. L’exposició “On van els residus?” pretén resoldre dubtes o prejudicis que té la ciutadania i demostrar que reciclar té uns beneficis mediambientals, econòmics i socials per tal de normalitzar-ne encara més la pràctica.\nL’exposició mostra els processos de 8 tipus diferents de residus com són les ampolles de cava, els brics, les càpsules de cafè, la roba, els frigorífics, els olis de cuina, els fluorescents i els residus orgànics. S’explica el tractament que se’n fa, en quins productes es poden convertir i com el seu reciclatge repercuteix en l’economia de l’entorn. “Reciclar té beneficis mediambientals però també econòmics perquè no reciclar surt molt més car que reciclar. També té un impacte social perquè moltes de les empreses dedicades al tractament de residus tenen programes d’inclusió i treballen amb persones amb necessitats”, explica Carlos Vàzquez, cap de gestió de residus de l’Ajuntament de Barcelona .\nLa mostra és una de les propostes que s’emmarquen en la celebració a la ciutat de la Setmana Europea de la Prevenció de Residus, que tindrà lloc del 21 al 29 de novembre amb l’objectiu de promoure la implementació d’accions de sensibilització sobre els recursos sostenibles i la gestió de residus.\n“On van els residus?” es pot visitar gratuïtament del 3 al 22 de novembre, els dilluns de 16.00 a 20.45 hores i de dimarts a diumenge de 10.00 a 20.45 hores.


Inici > Sortides culturals > Visita\nVISITA ANUL·LADA. Malauradament no s'ha format el grup per a poder realitzar la sortida.\nSi us heu perdut les anteriors visites que l'Associació d'Amics ha realitzat al Temple Expiatori de la Sagrada Família, aquesta és la vostra ocasió!\nEl proper dissabte 15 de juny tornarem a endinsar-nos en els misteris i secrets d'aquest símbol de Barcelona, l'obra més coneguda de l'arquitecte Antoni Gaudí. Durant dues hores, i acompanyats d'un guia expert, farem un recorregut per l'exterior del temple, les façanes de la Passió i el Naixement, per la cripta i la nau.\nLloc de Trobada: Façana de la Passió (carrer de Sardenya)\nPreu: 12 euros (no socis) i 10 euros (socis). Nens fins als 8 anys, gratuït.\nCal inscripció prèvia enviant un e-mail a amics@uab.cat o al telèfon 93. 581. 14. 90


NOVA CARTA DE DRETS I DEURES DE LA CIUTADANIA SOBRE SALUT - Coordinadora d'Usuaris de la Sanitat, Salut, Consum i Alimentació\nNOVA CARTA DE DRETS I DEURES DE LA CIUTADANIA SOBRE SALUT\nData: 23-10-2015 - Categoría: Salut\nAquesta nova Carta de Drets i Deures de la ciutadania sobre salut i atenció sanitària contempla el dret a planificar decisions anticipades i a participar i rebre educació en salut, un document que situa les persones com a element central de la salut, amb els principis de llibertat i autonomia, d’igualtat i d’accés a la informació com a eixos vertebradors. A grans trets, la carta suposa un contracte social entre les persones i el sistema sanitari, ja que defineix què esperen les persones d’ell i com aquestes es comprometen com a agents actius del model.\nEn aquest sentit, el document recull prop d’un centenar de drets i deures estructurats en 10 grans àmbits: equitat i no-discriminació de les persones; protecció i promoció de la salut i prevenció de la malaltia; accés al sistema sanitari; intimitat i confidencialitat; autonomia i presa de decisions; informació sanitària, documentació clínica i tecnologies de la informació i la comunicació; qualitat i seguretat del sistema; constitució genètica de la persona; investigació i experimentació i participació.\nEntre les principals innovacions de la nova carta destaquen el dret a rebre educació en salut, a obtenir informació sobre temps d’espera en atenció sanitària, a planificar les decisions anticipades, a tenir seguretat de les dades relatives a la salut i a rebre una atenció que garanteixi la continuïtat assistencial, entre d’altres.\nPel que fa als deures, se subratllen els d’evitar riscos per a la salut d’altres persones derivats de la falta d’adopció de mesures preventives individuals, de fer un ús responsable de les noves tecnologies en relació amb la salut i el sistema sanitari i el d’informar del compliment o no del tractament proposat.\nA més, la seva actualització respon a les actuacions contemplades al Pla de Salut 2011-2015 dirigides a donar un major enfocament cap els pacients i les famílies, sustentant un nou model d’atenció que posa als ciutadans en el centre del sistema sanitari. A més, el Pla de Salut 2016-2020 ha d’incloure una línea estratègica que asseguri el desplegament, ús i difusió de la carta.


València suma Polirítmia, un nou festival per a reivindicar la música i les danses de la Mediterrània - Diari La Veu\nEscriba el número 636744\nL'Institut Valencià de Cultura ha creat un nou festival per a reivindicar des d'un vessant artístic i formatiu les músiques i danses tradicionals de l'arc mediterrani. Polirítmia naix com un punt de trobada tant de músics com de docents de les diferents etapes educatives amb què posar fre a l'expansió de la música anglosaxona amb els ritmes i balls d'arrel. Arriba en juliol per a sumar a l'agenda de la ciutat més activitat al carrer, ja que el cartell està en bona mesura compartit amb el festival Serenates i la programació de la Gran Fira de València.\nPolirítmia –que tindrà lloc al claustre de la Nau, la plaça de la Mare de Déu i la plaça del Patriarca del 2 al 8 de juliol– proposa una fórmula novedosa, ja que uneix conferències i tallers adreçats als professors d'Infantil, Primària i Secundària i als docents dels conservatoris a través de la xarxa dels CEFIRE, i concerts amb artistes com Milo Ke Mandarine Quartet, Efren López Quartet, Els Jóvens, Kontakte i Mara Aranda, entre d'altres.\nA través del CEFIRE de Torrent, els professors podran participar en les conferències inaugurals de la Trobada de Músiques i Danses de la Mediterrània, on dissertaran sobre els ritmes i danses de la Mediterrània experts com Jordi Reig, Meira Segal, Efrén López, Nana Mzhavanadze, Miguel Ángel Orero, Xavier de Bétera, Cristina Martí, Manolo Miralles, David Reig i Daniel Vidal. Pel que fa als tallers, que se celebraran al Conservatori Superior de Música de València, seran impartits per Isabel Martón, Sergi Martí i Daniel Vidal, Francesc Sanchis i Montse Ochando, Spyros Kaniaris i Nana Mzhavanadze.\nAntonio Ariño, Marga Landete, Albert Girona, Abel Guarinos, Rafa Arnal i Eva María Martínez (darrere). / IVC\nL'IVC agafa així la llavor mantinguda per Mostra Viva del Mediterrani, qui durant sis anys ha organitzat la Trobada de Músiques i Danses de la Mediterrània. De fet, la fundació ha col·laborat en aquesta primera edició de Polirítmia i, tal com va informar aquest diari quan es va presentar el cartell de la propera Mostra Viva el passat 16 de juny, la intenció és acabar unint-se per a impulsar la Trobada, una harmonia que aquest dimecres durant la presentació del festival es va tornar a manifestar. La primera edició, però, pretén posar en valor "les nostres sonoritats", va destacar la directora adjunta de Música i Cultura popular de l'IVC, Marga Landete. Reivindicar-la per a combatre la "gran influència de les músiques anglosaxones", va explicar Landete.\nEn el mateix sentit es va manifestar el secretari autonòmic de Cultura, Albert Girona, qui va assegurar que Polirítmia ha vingut per a quedar-se i començar a fer "pedagogia" per a revaloritzar la música i la dansa tradicional valenciana perquè "hem oblidat el nostre relat", va explicar. De fet, el secretari autonòmic va avançar que tot i que cal paciència i temps, la conselleria vol impulsar en la propera legislatura un organisme autònom dins de l'Institut Valencià de la Música que es dedique a la cultura popular amb una dotació pressupostària i de personal. De moment, amb Polirítmia, va emfatitzar Girona, "hem donat una primera passa".\nDolçaines, Muixerangues i DJ\nLa primera edició de Polirítmia ofereix tretze espectacles de cultura popular. En col·laboració amb el festival Serenates de la Nau de la Universitat de València, la Gran Fira de València i Mostra Viva, la Trobada de Músiques i Danses de la Mediterrània omplirà diferents places de la ciutat entre el 2 i el 8 de juny amb grups, colles de dolçaines i muixerangues i discjòqueis.\nPolirítimia, a diferència del "99,9% dels festivals de música tradicional de la Mediterrània que pràcticament no compten amb dones intèrprets", vol "revertir" eixa invisibilització de les dones en els festivals i s'ha marcat "el repte" per al cartell dels concerts i els docents dels tallers, va destacar el director artístic de la Trobada, Rafa Arnal.\nEl cartell de Polirítmia l'inaugurarà Milo Ke Mandarini Quartet el proper dilluns, 2 de juny. Seguirà, dimarts, Efrén López Quartet; La Colla de Dolçaines de la Federació Valenciana de Dolçaines i Tabals actuarà, dimecres, sota la direcció de Juan Carlos Sempere; Paco Valiente i Vanessa Giner oferiran, dijous, una sessió de DJ de música Mediterrània, i, posteriorment, actuarà Krama.\nEls Jóvens actuaran divendres i a la plaça de l'Ajuntament tindrà lloc la X Trobada de colles de Dolçaines i Tabal de la ciutat de València. Kotakte i Mara Aranda i Cant al Ras tancaran les actuacions de divendres amb veus de cantaors com Teresa Segarra, Trini Carballo, Toni Guzman i Josep Aparici amb els versadors Paco Nicasio i Josemi Sánchez acompanyats per la rondalla de corda de Godella, el grup de vent de Bétera i la colla de dolçainers i tabaleters El Garbí de Silla.\nDissabte tindran lloc Les Muixerangues de la Fira amb la Jove Muixeranga de València i la Conlloga de Castelló, a la plaça del Patriarca, i Teixint Terres durà el seu espectacle de músiques populars afrollatines amb les danses del Corpus Christi i el Sarau de la Fira. Diumenge, posarà el punt final a aquesta primera edició Rascanya amb l'espectacle Ball Folk.\nEscriba el número 565078


Els ‘Ciutat d’Alzira’ lliuren els seus guardons amb el suport de la Diputació de València\nLa vicepresidenta, Maria Josep Amigó, i els diputats Xavier Rius i Emili Altur assistiran divendres a la gala literària\nLa XXVIII edició dels Premis Literaris Ciutat d’Alzira 2016 conclourà aquest divendres amb la celebració del tradicional sopar literari, un acte en el qual es lliuraran els guardons a tots els guanyadors de les huit modalitats del certamen, així com una escultura dissenyada per Manuel Boix. A la gala assistirà la vicepresidenta de la Diputació de València, Maria Josep Amigó; el diputat de Cultura, Xavier Rius, i el diputat de Cooperació Municipal, Emili Altur, a més d’un nombrós públic dels àmbits de la política, la cultura, l’economia i l’educació.\nLa Diputació de València, a través de l’Àrea de Cultura, dóna suport a la convocatòria d’aquest certamen literari considerat com un dels més complets i rellevants del panorama literari valencià en llengua pròpia, que compta, a més, amb una important dotació econòmica per als guardonats.\nEls noms dels guanyadors en les categories d’àlbum il·lustrat, divulgació científica, novel·la, assaig i poesia no es coneixeran fins la jornada del mateix divendres. En canvi, sí que hi ha escriptors i obres premiades en la resta de gèneres. Carles Cano ha sigut distingit amb el XXI Premi de Narrativa Infantil Vicent Silvestre per l’obra El desbaratat conte dels fesols màgics. Un cant, divertit, a la imaginació, i a com convertir un desastre en una oportunitat.\nEl XXI Premi Fundació Bancaixa de Narrativa Juvenil ha estat concedit a Silvestre Vilaplana, per Els colors de l’arc de Sant Martí. Un volum que explica la història d’un jove que inicialment rebutja la seua homosexualitat però que, a poc a poc, la reconeixerà i la viurà amb plenitud. Mentre que amb el XI Premi de Teatre Ciutat d’Alzira Palanca i Roca ha estat guardonada Marta Buchaca, per la comèdia negra Una família normal. L’obra aborda les relacions familiars, de com ens marquen i de com ens imprimeixen el nostre caràcter.\nMés obres i major dotació en premis\nA la XXVIII edició dels Premis Literaris Ciutat d’Alzira destaca el reeixit augment en el nombre d’originals rebuts. Mentre que el 2015 van ser 113 les obres presentades, enguany n’han estat 209. A més, en aquesta edició també s’ha incrementat la dotació econòmica total, 71.500 euros, ja que s’ha incorporat el Premi Enric Solbes d’Àlbum Il·lustrat Consorci Ribera i Valldigna, de projecció internacional, a les set categories anteriors. Premi homenatge a una de les figures més significatives de les arts plàstiques, molt vinculada a la ciutat d'Alzira. Artista multidisciplinar, va deixar la seua inconfusible petjada, tant a nivell personal com artístic. Solbes (Alcoi, 1960 - Alzira, 2009) va il·lustrar nombrosos llibres de literatura infantil i juvenil, alguns dels quals són considerats àlbums de factura impecable i gran virtuosisme.\nAquestes novetats refermen la solidesa d'uns guardons que segueixen despertant, any rere any, l'interès de la societat i del teixit empresarial i associatiu de la comarca. Confirmant que els Premis Literaris Ciutat d'Alzira són un certamen de rellevància social i cultural que des de fa 28 anys fomenta la producció literària en la nostra llengua.\nJuntament amb la justa literària, la convocatòria ha estat acompanyada d'un compendi d'activitats i conferències que han portat el feminisme per bandera, amb l’objectiu de destacar la importància de la dona en els diferents àmbits de la societat actual.


El regidor de Cultura Festiva agraeix una subvenció de l'administració provincial per a finançar activitats i espectacles de la Gran Fira de Juliol i el 9 d’Octubre\n• L'Ajuntament de València ha rebut de la Diputació una subvenció de 189.000 € per a finançar les activitats pirotècniques.\nL'Ajuntament de València ha rebut de la Diputació una subvenció de 189.000 €, inclosa en els Pressupostos d’enguany, per a finançar les activitats culturals i pirotècniques de la Gran Fira de Juliol i del 9 d’octubre. Esta ajuda s'emmarca en la política de col·laboració que duen a terme les dues institucions “per a impulsar el sector pirotècnic i fomentar aquelles iniciatives culturals que es duen a terme al voltant d’estes dos dades del calendari festiu de la ciutat”.\nEl regidor de Cultura Festiva, Carlos Galiana, ha agraït esta prestació que “redunda en un augment de l'oferta cultural i d'oci de València i es tradueix en un major gaudi dels ciutadans del patrimoni festiu cultural de València”. Així mateix, ha manifestat la seua “satisfacció, perquè amb esta ajuda s'incrementa el suport que l'Ajuntament presta als artesans de la pólvora i a altres professionals que treballen per preservar les tradicions i senyals d'identitat dels valencians i valencianes”.\nPel que respecta a les ajudes que subvencionaran els espectacles pirotècnics, Carlos Galiana ha recordat l'“esforç municipal realitzat per a atendre les reivindicacions de la indústria creadora de mascletades, cordaes, i una llarga llista d'espectacles sorollosos i coloristes típics de les festes”.\n“Es tracta d'un sector que s'ha vist especialment afectat per l'impacte econòmic de la pandèmia del coronavirus”, ha assegurat l'edil, després de subratllar que “l'Ajuntament en les últimes celebracions ha optat per organitzar focs artificials, encara que amb restriccions d'aforament per a evitar possibles contagis”. De fet, “esta aposta pel sector pirotècnic s'hi ha va materialitzar, per exemple en la celebració del passat 9 d’Octubre, amb diferents actes de pólvora que, amb la mateixa fórmula que es va utilitzar en les Falles de setembre, es van disparar des de diferents punts i amb protagonisme dels barris, per a evitar aglomeracions però sense perdre una de les essències de la festa”.


Holiday home Vorbækvej Odder X Odder Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Vorbækvej Odder X\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Holiday home Vorbækvej Odder X és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Odder. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Holiday home Vorbækvej Odder X, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera, forn microones per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com bany, sauna, ping pong. Holiday home Vorbækvej Odder X és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Odder.


Els tallers de Ball Valencià i de les Terres de l’Ebre arriben a Barcelona | Blogdanses\nEls tallers de Ball Valencià i de les Terres de l’Ebre arriben a Barcelona\n15 octubre 2014 15:54\nInformat per Miquel-àngel Flores Abat\nVolem proposar-vos un recorregut per la tradició musical de les nostres terres de l’Ebre. D’un temps ençà han estat diverses les iniciatives centrades en reviscolar el ball tradicional, ja siga el propi de festa major –dansades, jotes de plaça o carrer, ball de coques…- com l’acíclic, en este territori del país.\nÉs per això, que volíem sumar-nos-hi aportant el nostre gra d’arena amb este taller. Els gèneres que us convidem a conéixer en este trimestre són la jota, el fandango, la granaïna i el bolero, propis dels antics bureos i saraus.\nEn el nostre taller farem una primera aproximació al ball solt o “de guitarra”, de caràcter acíclic, i ens centrarem en l’aprenentatge de mudances i coreografies de transmissió popular així com en aspectes bàsics com ara el coneixement de les estructures musicals i corèutiques de les peces i el rol dels balladors en el ball segons el gènere. Aprendrem el ball de tres, el ball de sis, el reng o canó i el rogle, que constitueixen la base coreogràfica de la jota a les nostres comarques ebrenques i veïnes.\nPel que fa al fandango ens centrarem, exclusivament, en l’anomenat “fandango vell” o “tortosí”, que trobem en una àmplia zona que engloba el Nord Valencià, les Terres de l’Ebre i el Matarranya-Mesquí.\nLa granaïna, com a exponent del ball de parella, serà un dels gèneres en què volem prestar especial atenció. I ho farem a partir de l’adquisició de mudances d’origen popular fins arribar a oferir-vos un petit tast de l’anomenat estil acadèmic o bolero.\nEl remat serà el bolero, tant en la seua variant de ball solt i també com a part de l’anomenat “ball de plaça o carrer de festa major”. Aprendrem tant les seguidilles boleres i el bolero de dolçaina i tabal.\nAixí mateix també farem cinc cèntims de castanyetes. Vos proposem que este instrument torne a sonar en les mans dels balladors i les balladores. Bon taller a tothom!\nDIES: 17 i 31 d’octubre, 14 i 28 de noviembre i 5 i 12 de desembre.\nINSCRIPCIÓ: 50 euros (Telefoneu al 617.954.801).\nTERMINI D’INSCRIPCIÓ: Divendres 17 d’octubre\nProfessor: Miquel-Àngel Flores Abat\nLlicenciat en Filologia Catalana i etnògraf. Membre de l’associació “Espai de So”, la “Rondalla dels Ports” i l’associació d’estudis etnogràfics “Grup Alacant”. Forma part del consell de redacció de la Revista Valenciana de Folclore i és autor de diferents articles sobre etnografia valenciana i catalana. Actualment forma part d’un equip d’investigació sobre el patrimoni etnomusical de l’Ebre becat per la Generalitat de Catalunya, el Museu de les Terres de l’Ebre i l’Institut Ramon Muntaner. Mestre de ball tradicional.


Les exportacions gironines cauen un 1,3% durant els tres primers trimestres de 2018 - Diari de Girona\nLes exportacions gironines cauen un 1,3% durant els tres primers trimestres de 2018\nLes vendes a l'exterior durant el mes de setembre han remuntat lleugerament respecte les de l'agost però continuen en prop d'un 1% menys que el 2017 pel retrocés del sector carni\nacn/ddg 22.11.2018 | 01:19\nTrealladors d'una empresa càrnia, en una imatge d'arxiu. acn\nTrealladors d'una empresa càrnia, en una imatge d'arxiu.\nLes exportacions gironines han caigut un 1,3% en el que portem d'any. Segons recull l'estadística que periòdicament publica el Ministeri, entre gener i setembre, s'han fet vendes a l'exterior per valor de 3.942,5 milions d'euros.\nLa davallada més significativa l'ha experimentat el sector de l'alimentació, amb un descens durant aquests nou mesos del 5,5%, amb vendes a l'exterior per valor de 1.546,5 milions. El segueix el sector dels productes químics, que en el que portem d'any, ha registrat un baixada del 3,7%.\nDurant el mes de setembre, però, les vendes a l'exterior han remuntat respecte l'agost. Aleshores es va registrar un descens del 5% amb exportacions per valor de 370,5 milions davant dels 407,6 milions del setembre, que suposen un 0,9% menys respecte del setembre de l'any passat. Una remuntada que s'explica, sobretot, pel 12,5% més de vendes de la indústria química.\nEl setembre, la tendència ha continuat tot i que en menor mesura situant-se en el 0,9% respecte del mateix període de l'any anterior. El més d'agost es van fer exportacions per valor de 370,5 milions i aquest setembre, van ser de 407,6 milions.\nLa lleugera recuperació es deu, sobretot, a l'increment de vendes exteriors que ha experimentat la indústria química de fins al 12,5%. El sector de l'alimentació també ha registrat un increment de les exportacions, amb vendes per valor de 164,2 milions, tot i que l'augment ha estat inferior, del 3,8%.\nEn xifres absolutes, durant els primers nou mesos de l'any, les exportacions gironines han caigut un 1,3% amb unes vendes a l'exterior per valor de 3.942,5 milions. La davallada més significativa l'ha experimentat el sector de l'alimentació, amb un descens durant aquests nou mesos del 5,5%, amb vendes a l'exterior per valor de 1.546,5 milions. El segueix el sector dels productes químics, que en el que portem d'any, ha registrat un baixada del 3,7% (741,7 milions).\nEn l'àmbit alimentari, la preeminència del clúster càrnic continua essent innegable, tenint en compte que suposa gairebé el 60% de les vendes (918,99 milions). El segueixen, tot i que de lluny, el de les conserves de carn i peix (155,51 milions) i el dels preparats alimentaris (147,17 milions).\nPel que fa al sector químic, les exportacions les lideren el sector dels materials plàstics i manufacturats, amb vendes a l'exterior per valor de 241,87 milions. De ben a prop, ho fan les farmacèutiques, amb 209,9 milions en exportacions.\nEl gruix del mercat estranger és França. Economia


El 2a Catalana jugarà contra l’Arenys de Mar la primera eliminatòria de la Copa de la Lliga – CP CONGRES\nEl 2a Catalana jugarà contra l’Arenys de Mar la primera eliminatòria de la Copa de la Lliga\nEl partit ve determinat per la classificació de la primera volta, en el que el nostre equip va ser vuitè, i es disputarà el dia 21 de gener a la nostra pista\nL’equip sènior del CP Congrés-La Sagrera Es Mou de 2a Catalana ha quedat aparellat amb l’Arenys de Mar a la primera ronda eliminatòria de la Copa de la Lliga que es jugarà el proper 21 de gener a les 12.45 h a la Pista Coberta Cristina Clota.\nLa classificació de la primera volta de la lliga, en la que el Congrés va acabar vuitè del grup D, va determinar els emparellaments segons els coeficients de cada equip i al nostre 2a Catalana li ha correspost jugar contra l’Arenys de Mar, que va ser sisè al mateix grup. En el partit que van jugar entre ells, disputat a Arenys de Mar, el nostre equip va perdre per 4-3 i el 4 de març han de tornar a jugar a la nostra pista.\nLa Copa de la Lliga de 2a Catalana la disputen els 64 equips millors classificats dels 5 grups de la categoria després de la primera volta i es juga en quatre rondes eliminatòries a partit únic amb un quadre ja determinat pels coeficients de cada un. A les dues primeres els partits es juguen a la pista de l’equip pitjor classificat, la tercera a la del millor classificat i la quarta serà una Final a Quatre en pista neutral. Segons el reglament, si un equip supera a un altre de millor classificat, en la següent ronda ocuparà automàticament la seva plaça i jugarà els partits a la pista que li corresponia a aquest equip.\nSi supera la primera eliminatòria, a la segona el Congrés haurà de jugar el 19 de febrer contra el guanyador del partit entre el Capellades, 13è del grup A, i el Bigues i Riells, primer del grup B. El 28 de març encara hi haurà una tercera ronda que classificarà a quatre equips per la Final a Quatre d’aquesta competició.


» La realitat social de Granollers és patriarcal i discriminatòria\nLa realitat social de Granollers és patriarcal i discriminatòria\nConèixer la realitat social de les dones i homes de Granollers, el posicionament de la ciutadania pel que fa a la igualtat de gènere i les seves propostes de millora pel que fa a les polítiques municipals en aquest àmbit són els objectius de l’estudi que ha fet la Consultoria MiT SL per encàrrec de l’Ajuntament a través del Centre d’Informació i Recursos per a Dones (CIRD). És el primer que es fa d’aquestes característiques, aplicant la perspectiva de gènere, amb la voluntat de recollir aspectes de la vida quotidiana d’homes i dones.\nEl treball sociològic, que s’ha fet amb el suport de la Diputació, és fruit d’una mostra de 790 enquestes telefòniques de 15 minuts de durada fetes a granollerins i granollerines durant el mes de gener passat. Les enquestes corresponen a la meitat homes i la meitat dones de més de 18 anys veïns dels diferents barris de la ciutat. Les dades quantitatives es complementen amb dades qualitatives, obtingudes d’entrevistes a un grup focal de nou persones representants d’àmbits de la ciutat (mobilitat, seguretat, treball, salut, educació, temps d’oci, cura, etc.) . També hi han participat els membres del Comitè Estratègic de la comissió municipal d’Igualtat de Gènere.\nSegons la coordinadora del treball, la sociòloga Blanca Moreno, els resultats de l’estudi constaten “la pervivència d’una societat patriarcal que reprodueix la discriminació. La igualtat no és encara efectiva, sí segons la llei, però no a la realitat”. Ella mateixa insisteix en el fet que “l’esfera pública i l’esfera privada van molt lligades, i que actuar com si fossin independents reprodueix situacions de desigualtat”.\nL’estudi recull dades de blocs diversos: població, habitatge, situació laboral, conciliació laboral i familiar, oci i esports, desigualtat, violència masclista, coneixement de les activitats per a dones i per a la ciutadania en general en matèria de gènere, i inclou un darrer apartat de propostes.\nMÉS DONES GRANS QUE VIUEN SOLES\nEn la piràmide poblacional, l’estudi constata que la taxa de sobreenvelliment afecta més les dones que els homes, que més dones grans viuen soles (perquè viuen més anys) i que per tant a l’hora d’abordar un tema com la dependència cal incorporar la mirada de gènere.\nAltres aspectes que reflecteix l’estudi és l’edat de les dones granollerines a l’hora de tenir fills, més joves (24 anys) que la mitjana catalana (28). Pel que fa a la mitjana de fills, se situa una mica per sota de la catalana (1,27 a Granollers per 1,5 a Catalunya).\nMÉS HOMES SÓN PROPIETARIS D’HABITATGES\nPel que fa a l’habitatge, es constata que hi ha més homes propietaris de llars (29,7%) que dones (24%) , i que més dones en són copropietàries (25’7% de dones davant el 20,3% d’homes).\nEls percentatges de lloguer són molt similars, al voltant del 40%.\nEl percentatge de llars monomarentals (una mare amb fill o fills a càrrec) puja a 4’8% davant el 0’8% de monoparentals (pare amb fill o fills a càrrec).\nMENYS DONES QUE TREBALLEN FORA\nLes conclusions en situació laboral demostren que la situació de la dona és pitjor que la de l’home. La taxa d’activitat és més baixa (63 % d’homes i 54% de dones), dada que es reflecteix també en la taxa d’atur (15% d’homes aturats per 18,4% de dones). Pel que fa a qui aporta els principals ingressos familiars, en un 53% dels casos són els homes, davant un 36,5% que són les dones.\nEn aquest mateix bloc, les respostes confirmen que la dona com a alt càrrec és menys visible (1,2% de llocs directius ocupats per dones davant un 3,2% per homes), que es concep com la procuradora de la llar i que desenvolupa les feines relacionades amb la cura de les persones (11,7% de dones, 5% d’homes). El que es coneix com el sostre de vidre, és a dir, les dificultats per accedir a llocs de comandament i directius, els pateixen en més mesura les dones.\nPer professions i ocupacions, el 16’4% de dones que treballen en una oficina es dediquen a l’atenció al públic, davant un 6 % d’homes que s’ocupen d’aquesta tasca; i un 17’5% de treballadors de restauració i comerç són dones mentre que els homes representen el 8,3%.\nEs constata, doncs, la segregació horitzontal en el mercat de treball, on hi han sectors més feminitzats i d’altres més masculinitzats, i es reprodueixen els rols de gènere: les dones ocupen més feines que tenen a veure amb l’àmbit de la cura i l’atenció a les persones en comparació als homes, a la vegada que aquestes són feines més devaluades.\nLES DONES TENEN UN NIVELL MÉS ALT D’ESTUDIS\nEn l’àmbit de la formació, es constata que dones joves i adultes tenen un nivell més alt d’estudis (43% de dones entre 35-49 anys tenen estudis universitaris, per un 37% d’homes en la mateixa franja d’edat), però que aquest fet no repercuteix en el mercat laboral.\nDIFÍCIL CONCILIACIÓ LABORAL I FAMILIAR\nEn conciliació laboral i familiar, les dones s’identifiquen com les responsables de les tasques domèstiques diàries, tenen més dificultats de conciliació (un 6% de dones tenen cura de persones dependents davant un 4% d’homes; un 6´6% de dones s’ocupen de les gestions domèstiques davant un 4, 4% d’homes) i diferent afectació en el moment de ser mares (un 29% de dones s’han vist bastant o molt afectades professionalment en el moment de la maternitat, davant un 5 % d’homes).\nHomes i dones es declaren bastant satisfets respecte al temps d’oci de què disposen, si bé, entre els poc o gens satisfets, homes i dones argumenten diferents motius. Un 45’6% de dones culpen les tasques domèstiques de la falta de temps (enfront un 22 % d’homes) i un 36% (enfront un 23% d’homes) addueixen la cura de les persones dependents grans i petites.\nUn 74% d’homes afirmen que és la feina el que els resta temps d’oci (davant el 57% de dones).\nL’esport ocupa un lloc important en aquest temps d’oci. Un 52% dels homes enquestats hi dediquen 4 o més hores setmanals, mentre que el percentatge de dones que hi dedica aquest temps és inferior, del 40%.\nDESIGUALTAT I VIOLÈNCIA DE GÈNERE\nEn l’àmbit de desigualtat, el 47’3% de les dones enquestades creu que elles ho tenen més difícil per accedir a unes bones condicions laborals; un 22% de les dones i un 32% d’homes pensen que no hi ha desigualtat de gènere. Un 29% de dones pensa que la desigualtat és present en les responsabilitats familiars i domèstiques; i un 32% d’homes respon que no detecten en la societat desigualtat de gènere, davant un 22’5% de dones que sí que la perceben.\nEn l’apartat de violència de gènere, un 12’7% de dones afirma que ha sabut d’algun cas recentment, davant un 9% d’homes. En cas de tenir-ne notícia, la majoria, homes i dones, avisaria els cossos policials (mossos d’esquadra i policia municipal).\nL’enquesta també dedica un apartat al grau de coneixement de les activitats de sensibilització en igualtat de gènere, més conegudes entre la població femenina. Un 65% de les enquestades (i un 55% dels enquestats) coneixen la celebració del Dia de la Dona; un 36% (i un 28% d’homes), el Dia Contra la Violència Masclista; i un 18% (i un 11% d’homes), el Dia de la Salut de les Dones. Altres activitats (concurs de cartells, cinefòrum Elles dirigeixen, Pla d’Igualtat de Gènere…), són conegudes pel voltant d’un 10 % de les dones preguntades (i un 8% dels homes).\nLes conclusions respecte la igualtat de gènere recullen una sèrie de propostes: treballar en la prevenció i ús responsable de les TIC des de la perspectiva de gènere, per evitar comportaments masclistes en infants i joves (dels quals s’ha detectat un augment), així com incorporar l’educació emocional i en valors des de ben aviat, abans de l’adolescència; continuar impulsant polítiques coeducatives i proves pilot encaminades a superar estereotips de gènere; incorporar la perspectiva de gènere als mitjans de comunicació locals; avançar en les polítiques d’apoderament i lideratge femení per combatre la violència de gènere i promoure un canvi en l’esfera laboral; revisar i actualitzar el protocol local d’Atenció a les dones víctimes de violència masclista; convertir l’administració local en referent de la igualtat i traslladar aquest principi a l’empresa i la vida privada; i adherir Granollers a la defensa de la reforma horària, per un horari més cívic i humà.\nAna Martín. 07/07/2016\nI per arribar a aquesta conclusió han hagut de fer un estudi? Són ganes de perdre el temps i malgastar diners…\nLeave a Reply to Ana Martín. Cancel Reply


Catalunya, entre les 15 regions europees amb més participació de pimes al 7è Programa marc - Innovem Terrassa !!!\nRecercat - 25/11/2010\nCatalunya, entre les 15 regions europees amb més participació de pimes al 7è Programa marc\nEn el 7è Programa marc de la Unió Europea, la contribució de les pimes al creixement de l'R+D és un punt essencial, que es concreta en l'objectiu que captin almenys un 15% del pressupost del Programa Cooperació. Actualment, amb el 28% del pressupost executat, la xifra és del 14,1%\nContractes signats per cada regió a 31/03/2010 del Programa Cooperació.\nEl document assenyala que, a 31 de març de 2010, s'ha executat el 28% del pressupost del Programa Cooperació, del qual 1.263 milions d'euros (el 14,1%) s'han destinat a petites i mitjanes empreses. Tot i que encara queden 23.800 milions d'euros per adjudicar, i es calcula que beneficiaran fins a 20.000 pimes, en l'actual escenari és poc probable que es pugui assolir l'objectiu del 15%. Per això, la Comissió demana que es desenvolupin mesures específiques per aconseguir-ho, entre les quals destaquen nous esforços de coordinació i suport per facilitar l'accés de les pimes a aquest finançament.\nAlhora, l'informe -anomenat SME participation in FP7 i publicat el passat mes de juny- inclou per primera vegada una anàlisi de la participació de les regions europees en el Programa Cooperació del 7è PM. Hi destaca el fet que Catalunya és una de les 15 regions del nivell NUTS-2 amb més contractes signats (418) i amb més PIME participant-hi (59), que concentren el 13,8% del finançament captat per Catalunya.\nCal destacar l'alt grau de concentració regional del finançament del Programa Cooperació, en què aquestes 15 regions -només el 5% de les 305 regions NUTS de la UE- aglutinen el 30% de la participació global.\nFinalment, el document també analitza els resultats per camps de recerca. Hi sobresurt el fet que el màxim finançament se l'endú l'àmbit de les nanociències, les nanotecnologies i les tecnologies de materials i de la producció (el 22,8% d'aquest finançament es destina a pimes), i el mínim l'àmbit de les humanitats i les ciències socials (només el 3,7%).