ðŸ’£ Ple de VIPS: L'acte que acollirÃ aquests dies Espanya\nBegoÃ±a GÃ³mez, la dona de SÃ¡nchez, i la seva relaciÃ³ amb JesÃºs Calleja\nLa dona del President del Govern Espanyol i el reporter participaran en el primer CongrÃ©s de TransformaciÃ³ Social Competitiva\nper Nadine Salinas dimecres, 23 de setembre 2020 - 08:22h\nBegoÃ±a GÃ³mez acumula totes les mirades amb la seva nova feina | Catalunya Diari\nUna vegada mÃ©s, JesÃºs Calleja ha aparegut al costat de l'entorn del president del Govern. Va aparÃ¨ixer primer al costat de Fernando SimÃ³n gravant el seu programa de televisiÃ³ a Mallorca, i ara ha estat al costat de BegoÃ±a GÃ³mez, la dona de Pedro SÃ¡nchez.\nTots dos han participat junts en el primer 'CongrÃ©s de TransformaciÃ³ Social Competitiva', esdeveniment organitzat per la Universitat Complutense de Madrid, PIMEC, REALE Seguros i La FundaciÃ³ La Caixa.\nL'objectiu d'aquest esdeveniment Ã©s donar a conÃ¨ixer el mÃ ster que ella mateixa codirigeix i que estÃ centrat, especialment, a ampliar les aptituds d'empresaris i directius de petites i mitjanes empreses.\nLa directora de Banca Responsable del Santander a Espanya o Jordi Casajona, director de ColÂ·lectius de Valor i Filantropia de CaixaBank, sÃ³n alguns dels ponents que hi seran presents representant a diverses empreses de l'Ibex.\nJesÃºs Calleja Ã©s l'encarregat de conduir l'acte que es desenvoluparÃ de manera exclusiva digital i, a mÃ©s, s'encarregarÃ de participar en l'apartat de conclusions al costat de BegoÃ±a GÃ³mez.\nTots dos es van conÃ¨ixer l'any 2014 i des d'aquell moment sÃ³n Ãntims amics, tant, que l'Ãºnica cÃ mera que ha entrat en l'habitatge de Somosaguas de Pedro SÃ¡nchez ha estat la del reporter, en una de les primeres aparicions en pÃºblic de la parella a la televisiÃ³.\nÂ«No m'ha canviat la vida, perÃ² sÃ que d'alguna manera ara tens com a mÃ©s responsabilitats. Al treball sÃ que em diuen molt: No m'havies dit que eres la dona de Pedro SÃ¡nchez!Â», va dir en aquells dies BegoÃ±a, desprÃ©s que el seu marit arribÃ©s a convertir-se en el lÃder del PSOE.\nA mÃ©s, va ser en el programa de JesÃºs Calleja on SÃ¡nchez va confessar que tenia clar que es convertiria en president del Govern. Â«Estic convenÃ§ut que serÃ© president del Govern perÃ² estic treballant amb humilitat. Crec que el meu partit Ã©s el partit que pot canviar Espanya de veritat, a millorÂ».\nUna relaciÃ³ d'amistat que el reporter no dubte a presumir pÃºblicament. Ã‰s mÃ©s, quan es va formar el Govern ell va difondre un missatge parlant d'un Executiu Â«revolucionari, innovador, jove, europeista i, fins i tot, ilÂ·lusionantÂ».\nBertÃn Osborne trenca el seu silenci: Â«NomÃ©s espero que passi tot i tornar a casaÂ»\nEls familiars de Felip VI que estan en nÃºmeros vermells\nPedro SÃ¡nchez Parella


Aprovats els pressuposts municipals 2016 | Ajuntament de Capdepera\naprovats els pressuposts municipals 2016\nDijous passat, dia 3 de desembre, durant la sessió plenària es varen aprovar els pressupostos 2016 de l'Ajuntament de Capdepera.\nEl Partit Socialista, que forma l'equip de govern, va decidir convidar l'oposició en l'elaboració dels pressupostos de l'any 2016. Així, doncs, com a resultat d'aquesta col·laboració es varen consensuar uns pressupostos que finalment prengueren forma a la sessió plenària.\nPer primera vegada en la història del municipi, en la passada sessió plenària, abans de presentar els pressupostos es va fer referència al deute bancari de l'ajuntament, que s'apuja a 8.877.674€, dels quals, mitjançant una amortització provinent del superàvit de 2014, se n'amortitzaran anticipadament 2.456.124€. D'aquesta manera a principis de 2016 l'ajuntament tendrà un deute bancari de 6.421.550€. Tot seguit, la sessió va continuar amb l'explicació del capítol d'ingressos, que s'apuja a 17.017.146.56€, el 48% dels quals depèn dels impostos directes (IBI, plusvàlua i IAE) i d'ingressos patrimonials, especialment de les concessions administratives de platges.\nPel que fa al capítol de despeses, s'apuja a 16.951.915,36€, distribuïts de la següent manera: el 31% dels quals suposen despeses de personal; un altre 31%, compres de béns i serveis; un 21%, de transferències corrents; un 8% de despeses financeres; i el 9% restant, d'inversions, per un import total de 1.501.954,61€. És en aquest capítol on han participat els grups de l'oposició, que han consensuat amb les seves assemblees i executives les inversions a realitzar al municipi per a 2016, i es referereixen a totes les àrees de l'administració municipal. Per altra banda, suposen un capítol a part les inversions en dotacions de serveis pressupostades: cala Gat (3.192.708,40€) i Son Moll de Baix (7.060.233,89€).\nAixí, tot seguit oferim el resum dels pressupostos de l'exercici 2016 aprovats per sessió plenaria: Pressuposts d'Ingressos (17.017.146,56€) i Pressuposts de Despeses (16.951.915.36€). Per tant, el pressupost municipal es presenta amb un superàvit de 65.231,20€.\nAquest pressupost s'ha aprovat amb els vots a favor de: PSOE (7) i PP (4), l'abstenció de MÉS (4) i els vots en contra d'ES GRUP (1) i GUANYEM (1).


Donació d’un llibre sobre l’educació d’inicis dels anys 20 a Ullastrell\nActe de donació del llibre Diario de la escuela de niñas de Ullastrell. 1921- 1923 | Aj. Ullastrell\nEs tracta del document Diario de la escuela de niñas de Ullastrell. 1921- 1923\nL’Ajuntament d’Ullastrell ha rebut la donació d’un llibre en què es relata com era l’educació a inicis dels anys 20 al municipi. Es tracta del document Diario de la escuela de niñas de Ullastrell. 1921- 1923, que durant aquests darrers anys havia estat custodiat per dos antics mestres de l’escola Serralavella, Josep Aparicio i Artur Moncau. El diari va ser lliurat la setmana passada en un acte que va comptar amb la presència de la regidora de Cultura, Beatriz Almolda. El document ja ha entrat a formar part de l’arxiu municipal de l’Ajuntament d’Ullastrell.\nDes del govern expliquen, en un comunicat, que en aquest diari -que el passat mes d’abril va complir els 100 anys- s’hi recull el dia dia de les nenes que anaven a l’escola d’Ullastrell entre els anys 1921 a 1923. D’aquesta manera, s’hi poden trobar costums, vivències, rutes i anècdotes d’aquest període, i també resulta curiós i interessant perquè fa esment a llocs emblemàtics del poble, com per exemple, la riera de Gaià. La donació d’aquest document s’emmarca dins de les polítiques de recuperació de la memòria històrica local que està duent a terme el govern en els darrers anys, i entre els quals s’hi contempla l’elaboració dels tres documentals de memòria oral, els quals compten amb la participació dels veïns del municipi vallesà.\nAlmolda ha subratllat que des de la regidoria de Cultura, i sempre amb estreta col·laboració amb un grup de treball format per membres de l’entitat MOU d’Ullastrell, es duran a terme diverses accions relacionades amb la recuperació d’aquest diari de l’escola Serralavella. Per exemple, ja s’ha previst muntar una exposició sobre els canvis en l’educació en els darrers 100 anys d’història al municipi. També s’ha plantejat un projecte amb la mateixa escola Serralavella per donar a conèixer i recrear part de les rutes que es troben narrades al diari.


El 98,26% de la plantilla de Bacardi avala el preacord a què han arribat el Comitè i direcció d’empresa | UGT Catalunya\n170 vots a favor, 2 en contra, i 1 vot en blanc\nEl 98,26% de la plantilla de Bacardi ha aprovat aquest matí en assemblea donar validesa al preacord a què la direcció de l’empresa i el comitè van arribar ahir després de setmanes de negociacions. Els treballadors han emès 170 vots a favor, 2 en contra i 1 en blanc.\nAquest acord suposa l’acomiadament col·lectiu pel tancament de la planta productiva de Mollet del Vallès i afecta un total de 82 treballadors i treballadores adscrits, directament o indirecta, a la seva activitat productiva.\nSi bé la dimensió de l’afectació és de 82 llocs de treball, l’empresa ofereix 40 llocs de treball dins de l’empresa: 29 al centre de treball del grup a Pessione (Itàlia) i 11 a la planta de Mollet.\nPel que fa als treballadors i les treballadores que compleixin 53 o més anys a data 30/6/2016, sempre que comptin amb una antiguitat en l’empresa superior als 6 anys, l’acord preveu un pla de prejubilacions. Les prestacions garantides són les següents:\nAquesta entrada ha estat publicada a Acció sindical amb els tags acord, Bacardi, FITAG, tancament . Guarda a marcadors permalink.


PER QUÈ XTEL | XTEL\nPER QUÈ TRIAR XTEL\nper als seus serveis de telecomunicacions?\nSom un operador basat en instal·lacions de fibra òptica d’última generació, desplegades per nosaltres mateixos.\nMantenim, operem i supervisem la nostra xarxa troncal de fibra òptica i el centre de dades. A través del Centre d’Operacions de Xarxa (NOC) d’ XTEL, tots els actius de xarxa i les connexions dels clients es monitoritzen les 24 hores del dia, els 7 dies de la setmana, els 365 dies de l’any.\nLa nostra xarxa de telecomunicacions d’avantguarda compta amb tecnologia digital de commutació digital i fibra òptica de darrera generació per a una prestació de serveis incomparable. Supera amb escreix les habituals i limitades xarxes i serveis de Wifi, que generen una gran insatisfacció entre els clients dels càmpings i els resorts .\nSom excepcionalment fiables i consistents. Les nostres solucions equiparen els càmpings i els resorts als serveis hotelers més avançats i permeten als seus clients que obtinguin un servei de connectivitat i d’accés a televisió com si estiguessin a casa o en un xalet d’una urbanització.\nEn l’actualitat hi ha un gran nombre de clients insatisfets amb el servei d’Internet de molts càmpings i resorts, el que suposa que sigui gairebé impossible aconseguir un aprovat en la valoració mitjana del mateix. Això condiciona, com és ben sabut, el posicionament en els diferents portals de recerca d’allotjament (Booking, Expedia, Hoteles.com, etc.).\nDonar una adequada resposta a aquesta demanda és possible gràcies a la creació d’una xarxa de telecomunicacions de nova generació (fibra òptica) on cada usuari disposi de la seva pròpia connexió individual, de la qual podrà fer ús a través d’ethernet (cable de xarxa) amb una qualitat del 100% del servei i/o mitjançant connexió wifi amb canal d’ús exclusiu.\nAmb la incorporació de la connexió per cable ethernet, a més, ens permet garantir la privacitat i seguretat del client durant la totalitat de la durada de la seva connexió, ja que en cap moment compartirà la seva connexió amb d’altres usuaris, i tenir una latència que permetrà als clients gaudir, per exemple, de visionat d’audiovisual en mode streaming i de jocs on line sense retards, talls ni interrupcions.\nLa connexió mitjançant wifi també gaudeix de les màximes proteccions que aquesta tecnologia ofereix.


Vidal Aragonès: "Tres prioritats: feina, serveis públics i solidirat"\nVidal Aragonès: "Tenim tres grans prioritats: feina, serveis públics i solidaritat"\nEl candidat de Cornellà en comú-Crida per Cornellà assegura que no pactaran amb el PSC ni amb la dreta i només es planteja ERC i ICV-EUiA com a possibles socis de govern\nEl candidat de Cornellà en comú-Crida per Cornellà, Vidal Aragonès, durant l’assemblea de divendres passat. / CORNELLÀ EN COMÚ\n30 de de març del 2015. 15:18\nL'advocat de Cornellà Vidal Aragonès participa en política des que era adolescent. Va néixer al barri de Sant Ildefons, viu al del Pedró i, des de divendres passat, és el candidat a l'alcaldia per la candidatura municipalista Cornellà en comú – Crida per Cornellà.\n“Ho afronto amb orgull i amb la tranquil·litat de ser un mer representant d'una candidatura plena d'homes i dones amb gran honestedat i solucions per als problemes”, confessa.\nPer Aragonès l'objectiu de la candidatura és doble: per un costat, explicar que “la resta de partits que es presenten a les municipals han recolzat governs que han desenvolupat polítiques antisocials i de model neoliberal”; i per l'altre, traslladar als votants la il·lusió i l'honestedat amb un programa de ruptura.\nUna ruptura que passa per trencar la majoria absoluta del PSC, cosa que Aragonès dóna per feta. “El PSC no obtindrà més del 50% dels vots”, afirma. “El model del PSC-PSOE és el de vendre grans projectes, els negocis del futbol i obres faraòniques que no responen a les necessitats de la població. Aquí ja no mana el PSC, ho fa El Corte Inglés, el RCD Espanyol i les grans constructores”, afegeix.\nSobre el programa, Aragonès ressalta tres grans prioritats que es poden resumir en feina, serveis públics i solidaritat. “La gestió privada dels serveis públics ha de transformar-se en pública o d'economia social per generar treball. Els serveis públics han de ser de qualitat, amb tendència a la gratuïtat i fins llavors pagar-se sense rendes. Els impostos han de ser més solidaris: que pagui menys qui menys té”, explica.\nUnes mesures que es completen amb la voluntat de reduir els ingressos de l'equip de govern per dedicar el diferencial a cobrir les necessitats bàsiques dels que més ho necessiten.\nL'escenari després del 24-M és imprevisible però Aragonès no dubta a afirmar que “no pactarem amb el PSC per les seves polítiques de dretes durant 30 anys i per haver tingut dos dels seus líders locals (Balmón i Morlanes) la condició d'imputats. Tampoc pactarem amb les organitzacions de dretes: dreta extrema (PP), dreta regionalista (CIU) o dreta identitària (Ciutadans). Pel que fa a ERC, ICV i EUiA, amb programa a la mà i a través de ratificació la nostra en assemblea, decidirem”.\nI sobre el nombre de vots, “un bon resultat és ser la segona força política a guanyar les eleccions. Tothom sap que si no guanyem nosaltres continuarem amb el govern de les retallades i els imputats”, diu Vidal Aragonès.


Les Princeses també es tiren Pets - Teatre infantil - Patronat Teatre Premià de Mar\nLes princeses també es tiren pets\tenric_3f64375z\t2017-10-03T13:19:48+00:00\nEl pare de Laura va agafar el llibre secret de les princeses i li va contar a la filla una cosa que no sabia ningú… Descobreix aquest secret que la gent desconeix.\nLa Reina del Mirall s’assabenta de que existeix un llibre, amagat al país de les princeses, on hi ha escrits tots els secrets de les princeses més famoses del món. Necessita trobar aquest llibre urgentment i fer saber al món que les princeses no són perfectes que també tenen defectes. Aquesta serà la seva venjança: del disgust es tornaran lletges, molt lletges i ella, per fi, serà la més bella del món.\nPer una d’aquelles casualitats de la vida, que tan sols ocorren en els contes, apareix un Príncep Blau buscant el camí que porta fins al país de les princeses. Hi ha d’anar per a casar-se amb la seva enamorada Blancaneu. La Reina del Mirall farà un tracte amb ell: Ella el conduirà al país de les princeses i ell a canvi trobarà el llibre i li entregarà. A partir d’aquest punt comença una esbojarrada aventura on al final queda demostrat que la perfecció no existeix i ni falta que fa.\nDiumenge 01/10/17 a les 18.00h


LA VEO O VISIÓ EXTRA OCULAR\nLa Visió Extra Ocular (VEO) és la capacitat de poder veure el món sense fer servir els ulls materials, sense trampes ni trucs.\nAixò inclou llegir, pintar, dibuixar, jugar, practicar esports… i amb els ulls tapats. I no només això, sinó que quan els nens i nenes la fan servir, els permet amb més facilitat trobar respostes a preguntes d’examen, a no fer faltes, a concentrar-se més i llegir millor, independentment del diagnòstic del qual parteixin, a tenir més punteria quan practiquen esports…\nÉs una habilitat que s’ha d’exercitar des del moment que s’activa. Si la persona vol gaudir d’ella a partir d’aleshores, ha de ser constant i practicar-la cada dia. És tant potent com sensible, i pot “adormir-se” de nou. Això vol dir que els pares s’han d’implicar en la pràctica dels seus fills. A vegades, quan som nens, no valorem les coses de la mateixa manera que ho podem fer de grans, i podem tenir dies de mandra. Si els vostres fills desenvolupen l’hàbit d’exercitar la VEO diàriament, de grans poden arribar a desenvolupar capacitats intuïtives increïbles.\nEl debat està obert, ja que encara no hi ha estudis concloents que donin resposta a com és possible que els éssers humans tinguem la capacitat de veure colors, formes, lletres, distàncies, moviment… sense necessitar els nostres ulls materials.\nLes explicacions són tan variades com maneres d’entendre el món tenim cadascú de nosaltres. A partir de l’experiència que tenim, des del Centre EscreiX, sí que hem observat un gran lligam d’aquesta capacitat amb la ment intuïtiva, ja que els nens i nenes poden, no només “veure”, tal i com veuríem amb els ulls materials, sinó també ser capaços de veure les cartes cap per avall, veure què hi ha dins la pàgina d’un llibre sense obrir-lo, veure què tenen al costat, al darrere, a l’altra banda de la porta, quantes persones hi ha a una botiga abans d’entrar-hi o poder dir amb precisió què hi ha dins d’una caixa tapada, per exemple.\nTambé hem observat, que quan els nens i nenes practiquen aquesta habilitat, accionen des d’un estat intern que és molt més fratern. Un estat on, per dir-ho d’alguna manera, deixes de ser tu, adorms el teu “ego”, per esdevenir part d’una entitat més gran, diguem-li matriu, univers, energia o com vulguem. És a dir: com menys identificats amb ells mateixos estan, més increïble és el què arriben a “veure” o “saber” .\nQui pot desenvolupar-la?\nLa generalitat dels nens i nenes fins a 12 anys poden activar-la fent el primer nivell del mètode VEO. A partir d’aleshores, el percentatge de persones que activen la seva VEO® va disminuint amb l’edat.\nLa nostra hipòtesi que justifica aquesta disminució és que amb el temps, el nostre funcionar depèn pràcticament només de la ment racional (hemisferi esquerre) , i aquesta no accepta fàcilment fer-se a un costat perquè prengui el rol de líder la ment intuïtiva (hemisferi dret). A més a més, la seriositat i l’exigència impedeixen que la Visió Extra Ocular s’expressi, i quan tenim més facilitat per fluir i jugar és de petits.\nAquí teniu una mostra dels resultats: diferents vídeos on nens i nens que han fet el mètode VEO treballen amb els ulls tapats: llegint, dibuixant a la pissarra, jugant a jocs de taula… les possibilitats són infinites!\nI si ho trobeu tan increïble com nosaltres, ens podeu seguir al nostre perfil d’Instagram, on periòdicament anem penjant vídeos i fotos sobre la VEO.\n[ca] Als instructor/es VEO que hi ha per aquí…\nVols seguir navegant?


Hospital de Sant Andreu · Manresa cultura\nHospital de Sant Andreu\nL'hospital de Sant Andreu és un edifici hospitalari i assistencial que té el seu origen a la dècada de 1260. Es troba situat entre els carrers de l’Hospital i del Remei de Dalt i la plaça de l’Hospital. Inicialment es coneixia com a Hospital Superior, per tal de diferenciar-lo de l’Hospital Inferior o de Santa Llúcia, que es trobava situat a l’actual plaça de Sant Ignasi. A partir del segle XIV, l’hospital va prendre el seu nom actual per la capella advocada a Sant Andreu que s’hi va construir al costat.\nInicialment, les seves funcions conjuntaven l’auxili mèdic i la cura de malalts amb altres labors com l’acolliment de pelegrins, captaires i indigents. Per tal de donar resposta a totes aquestes necessitats, l'hospital s'anà ampliant al llarg dels segles. L’actual edifici, obra del prolífic arquitecte manresà Ignasi Oms i Ponsa, es va dissenyar i construir entre 1893 i 1908. La seva llarga història ha contribuït a que el conjunt arquitectònic presenti una gran varietat estilística, que barreja trets gòtics, renaixentistes, barrocs, historicistes i modernistes.\nTot i que amb el pas dels anys la vessant mèdica ha anat prenent un protagonisme creixent, l’hospital de Sant Andreu no ha deixat enrere la seva tradició més assistencial, materialitzada a dia d’avui a través de la Fundació Sant Andreu Salut.


La Confraria del Cava dona 45.000 euros a Càritas en la 7a Nit Solidària del Cava\nLa Confraria del Cava dona 45.000 euros a Càritas en la 7a Nit Solidària del Cava. Confraria del Cava\nLa Confraria del Cava Sant Sadurní ha tornat a assolir amb èxit una nova Nit Solidària del Cava. L’entitat ha celebrat aquest divendres al vespre, a la sala oval del MNAC, la setena edició d’aquesta iniciativa, que enguany ha tornat a comptar amb l’assistència de més de 300 persones. Gràcies a les seves aportacions, i al suport de l’Obra Social ‘la Caixa’, la Nit Solidària ha recaptat aquest any 45.000 euros, que serviran a Càritas per finançar beques menjador fora del període escolar, a les 10 diòcesis que hi ha arreu de Catalunya. Sumant les sis Nits Solidàries que la Confraria que ha organitzat fins ara, l’entitat ha aconseguit recaptar més de 245.000 euros.


Pas a Pas: Castell de Montsoriu, la residència dels Cabrera\nCastell de Montsoriu, la residència dels Cabrera\nEl Castell de Montsoriu es troba a l'extrem més oriental del Montseny, al cim del turó que porta el mateix nom. Però d'on prové el nom Montsoriu? Segons els experts en la matèria (en aquest cas he consultat la web de l'Associació d'Amics del Castell de Montsoriu) l'origen del nom és dubtós i donen varies possibilitats:\nMont-surio (muntanya de suro): El suro és l'arbre predominant de la muntanya però no ha estat sempre així.\nMont-so-riu (muntanya sobre el riu): El turó es troba sobra la riera d'Arbúcies.\nMont-surice (mont blanc): Provinent del mot basc "zuria" que vol dir blanc. Podria servir per diferenciar aquest turó de la Serralada del Montnegre.\nMont-soliu (muntanya solitària): Demostra la solitud d'aquesta muntanya, apartada de la Serralada del Montseny.\nQueda clar que n'hi ha per tots els gustos. Així que valorar quin és l'origen més acceptat d'aquest topònim és una feina pels historiadors i filòlegs.\nD'altra banda, la primera notícia que es té de l'existència del castell és de l'any 1053, així que es considera l'existència del castell de finals del segle X i principi del segle XI. Però el màxim esplendor arriba amb la família dels Cabrera durant els segles XII, XIII i especialment al XIV quan esdevé el palau gòtic residencial dels Vescomtes de Cabrera.\nReproducció del castell de Montsoriu\nActualment, es troba en una fase de restauració que va començar al 1993 i que ja està acostant-se al seu final.\nL'ascenció al castell pot ser des d'una passejada de 15 minuts, des de Coll de Castellar, apta per tothom, fins a una excursió una mica més llarga des de Breda o Arbúcies que permet gaudir dels seus vessants en una ruta matinal molt agradable.\nPer arribar a Breda, cal seguir la carretera C-35 que uneix Hostalric amb Sant Celoni. Per agafar, després la GI-552 que ens porta directament a l'entrada del poble. El punt d'inici de l'excursió és a la part nord del poble, per tant es creua Breda sense deixar la carretera i, a l'alçada de les últimes naus industrials de la dreta de la carretera, es gira a l'esquerra en direcció a Riells. Uns 200 metres més endavant surt un camí senyalitzat que passa pel costat de la primera casa que trobem, novament a la nostra dreta. Aquest serà el camí que ens conduirà directament al castell de Montsoriu.\nBreda (170 m). El municipi de Breda es troba enclavat als peus de la vessant més oriental del Montseny. Protegit pel turó de Montsoriu i les serres de Gaserans, Sant Llop i Montnegre. Cal destacar el Monestir de Sant Salvador i el campanar romànic del segle XI. Però si cal destacar alguna cosa de Breda és la seva ceràmica ja que és la indústria principal del poble.\nLa ruta comença a la part N del poble, a l'extrem final del carrer de Sant Hipòlit. Es creua la carretera en direcció N i ja es troba el primer indicador, una rètol metàl·lic de color verd amb el nom de la ruta (PR-C 201).\nColl de N'Orri (245 m). Petit coll situat a la carretera que uneix Breda amb Arbúcies. Per una banda s'alça el turó de Montsoriu, mentre que per l'altra hi arriba l'extrem de la Serra de Gaserans. En aquest punt hi ha una petita esplanada i la creu de terme de Breda.\nDesprés de 100 metres, es troba una bifurcació de camins a mà dreta, a l'alçada del camí de Can Masseguer. Continuar per la pista que marxa direcció W-NW i que està indicada amb els indicadors. Aquesta pista es torna apropar a la carretera per deixar-la ja definitivament fins a dalt el castell.\nCastell de Montsoriu (604 m). Actualment es troba en fase de restauració i no es permet l'entrada a la seva part interior. En dies clars, es pot comprendre la seva situació estratègica ja que els terrenys que dominen són inmensos.\nArbúcies, enmig de la vall\nLa ruta des de Breda fins al castell de Montsoriu:\nPublicat per Marc a 15:08:00\nEtiquetes de comentaris: Castells, La Selva\nGiroa 7 de desembre de 2010 a les 18:24\nBonito repor Bota, tengo que pasarme por allí. Muchas cosas pendientes... Un saludo!\nMarc Bota 7 de desembre de 2010 a les 20:21\nEsta zona tiene su encanto, te la recomiendo.\nMarc 7 de desembre de 2010 a les 23:39\nFa poquet vam pujar-hi tota la família deixant el cotxe a l'aparcament proper a la carretera que has creuat. Els arbres eren plens de fruits, uhhmmmmm.\nMarc Bota 8 de desembre de 2010 a les 9:09\nAhir encara n'hi havia molts. Un bon esmorzar.....


Sala de premsa d'Onada Edicions: La dolçaina màgica: la rondalla que recupera mites i llegendes de les Valls de la Marina Alta\nLa dolçaina màgica: la rondalla que recupera mites i llegendes de les Valls de la Marina Alta\nEl conjunt format per les Valls de Gallinera, Alcalà i Ebo són un dels indrets més encisadors de la geografia valenciana. Carregats d’una rica història, l’herència morisca es palpa als carrers estrets i costeruts dels nombroses poblets que es despengen per aquestes muntanyes que van ser refugi d’Al-Azraq. Són terres carregades de velles històries i de llegendes que han perdurat de generació en generació, ubicades en paratges que han sabut conservar el seu extens patrimoni natural.\nL’escriptora Joaquina Barba ha agafat aquestos paisatges i aquesta tradició de rondalla per al seu últim llibre, “La dolçaina màgica” (Onada Edicions, 2011), un conte dedicat a xiquets i xiquetes d’entre 9 i 12 anys. Barba ens porta a temps passats per a presentar-nos al jove Hipòlit, un nen que comença a treballar de pastor per ajudar a la seua pobra família. El primer encàrrec, un ramat d’ovelles que ha de travessar les Valls de la Marina, suposarà un veritable viatge iniciàtic d’Hipòlit, qui haurà d’aprendre a ser valent per enfrontar-se als perills, humans i màgics, que s’amaguen pels camins i senders. Una misteriosa melodia, a més a més, el portarà a descobrir una història dels vells pobladors.\nL’aventura d’Hipòlit és un detallat recorregut per aquestos termes. L’autora agafa al xic a l’eixir de Pego i ens el porta fins a Planes. Pel mig, travessem llocs ben singulars com la Cova Obrada, el despoblat morisc de l’Atzuvieta, el Mas de Capa i Mona o el Barranc de l’Encantada, que contribueixen a reforçar el caire rondaller del llibre. I és que, de fet, “La dolçaina màgica” s’ha escrit com una rondalla per contar oralment, on un narrador s’encarrega de relatar punt per punt les peripècies del jove pastor davant una audiència delerosa d’històries.\nDedicada a la literatura infantil i juvenil\nJoaquina Barba (Oliva, 1966) és una de les escriptores més destacades de l’actual panorama literari valencià. La seua bibliografia s’ha centrat especialment en els públics infantils i juvenils, on ha escrit contes com ara “Sonia i els maquis”, “Aixa, la xiqueta del desert” o “SOS! Bullying. Per entendre l’assetjament escolar”. Per la seua banda, la coberta és obra de la il·lustradora de Biar, Noelia Conca.\nPublicat per Onada Edicions a 9:40\nEtiquetes de comentaris: La dolçaina màgica\nEl resum del 2011: Un any de llibres\nL'Escola de Flix recomana "A l'altra banda del foc"\nAquest divendres, presentem "La vida tortosina", d...\nPoemar sobre el pas del temps: entrevistem Joan Ad...\n"Diàlegs de Dalt i de Baix", el nou text teatral d...\nCinc títols d'Onada opten als Premis de la Crítica...\nL'Actual Revista de Blanes parla de "Tres estrelle...\nEs publiquen tres noves aventures de Muniatto\nJa està disponible la proposta didàctica de "Emerg...\nManel Joan i Arinyó mostra els interiors de la pro...\nAquest dissabte, "José Vicente Borrás. Memorias de...\nGlòria Fandos recomana el "Manuel Pérez Bonfill"\nTres noves Contalles de Muniatto\nLaura Mur, convidada avui al programa "Tens un rac...\n"La vida tortosina". Un passeig per la Tortosa del...\n"No debades, havia mamprès el viatge, perquè volia...\nEnric Lluch parla de "Després del silenci" a Escri...\n"La fàbrica d'escalfors a les entrecuixes". Ressen...\n"José Vicente Borrás. Memorias de un maestro repub...\nMuniatto i les Contalles estaran diumenge a Amposta\nSons de la Mediterrània ressenya "Ara, Estellés"\n"Podem mantenir-nos impassibles davant d’un fet tr...\nLletres ebrenques (Antena Caro) entrevista a Joan ...\nJoaquina Barba i "La dolçaina màgica" a Escriptors...\nUn tastet de "Josep Anton Baixeras, literatura i a...\nAl Perú, de viatge. "El regal en la mirada" ressen...\nLa dolçaina màgica: la rondalla que recupera mites...\nAvui i demà, "José Vicente Borrás. Memorias de un ...\nNit de vi, literatura i erotisme a Vinaròs: "Vitis...\nMuniatto comença desembre amb contacontes, concurs...\n"El regal en la mirada" es presenta demà a Castelló


El Govern del Líban dimiteix en bloc\nEl Govern del Líban dimiteix en bloc sis dies després de la catàstrofe\nL'explosió del port de Beirut i les protestes forcen la dissolució de l'Executiu de Hassan Diab\nSense esperança per trobar les desenes de desapareguts, se suspenen les tasques de rescat\n10 de d’agost del 2020. Actualitzada 11 de d’agost del 2020 a les 18:20\nEl Govern del Líban ha dimitit després de l’explosió al port de Beirut de dimarts passat. La negligència de la classe política ha portat la societat libanesa a prendre els carrers exigint la renúncia dels seus governants, incapaços de respondre a l’emergència humanitària que castiga el país. Després del degoteig de dimissions dels últims dies, el primer ministre Hassan Diab ha anunciat la dimissió en bloc del seu Executiu mentre augmentaven les tensions entre els manifestants i les forces de seguretat a les portes del Parlament.\n«Avui seguim la voluntat del poble perquè aquells responsables del desastre que ha vingut preparant-se durant set anys retin comptes, i el seu desig d’un canvi real», ha confessat Diab en el seu discurs de renúncia. «Entre nosaltres i el canvi hi ha una barrera poderosa», ha conclòs. A les portes del Parlament libanès, la multitud congregada durant les dues últimes jornades ha celebrat la retirada del gabinet liderat per Diab tot i que ha lamentat que tant el president Michel Aoun com el president del Parlament Nabih Berri no hagin mostrat cap intenció de fer-ho.\nCom a resposta, entre les ruïnes de Beirut s’ha viscut una altra jornada violenta. Les forces policials han intentat dispersar amb gasos lacrimògens els manifestants que reclamaven la renúncia dels altres dos dirigents, provocant diversos ferits. El poble tomba un altre govern en nou mesos.\nDiab, de confessió sunnita, era al poder des de gener després de la renúncia de Saad al-Hariri per les mobilitzacions contra la corrupció de la classe política iniciades el 17 d’octubre del 2019. Com a resposta a les demandes de la joventut libanesa, Diab va formar govern gràcies al recolzament de la milícia xiïta Hezbol·là i els seus aliats. Un gabinet gens innovador.\nDesprés de l’explosió al port de Beirut, que ha deixat 163 morts, 6.000 ferits i desenes de desapareguts, els libanesos van ocupar les places rabiosos amb uns líders absents i incompetents. En els últims dies, la força del moviment ciutadà ha provocat les dimissions de quatre dels 30 ministeris, Informació, Medi Ambient, Finances i Justícia, juntament amb la renúncia de nou diputats.\n«Tots, que caiguin tots», exigia una societat que renega de la convocatòria d’eleccions anticipades, anunciada per Diab aquest dissabte, ja que el sistema electoral i la tradició política libaneses beneficien els partits tradicionals. L’acord de Taif firmat el 1989 per posar fi a la guerra civil libanesa (1975-1990) garantia la perpetuació del sectarisme polític. Des d’aleshores, el primer ministre ha de ser un musulmà sunnita –fins ara, Hassan Diab–, el president libanès ha de ser un cristià maronita –Michel Aoun–, i el president del Parlament, un musulmà xiïta –Nabih Berri–. Al seu torn, el Parlament libanès reserva la meitat dels seus escons a polítics musulmans i l’altra, a cristians, cosa que dificulta l’entrada de nous partits.\nDavant la perpetuació d’un sistema corrupte i ineficient ancorat en una tradició política del passat, el Moviment 17 d’Octubre insistia en la caiguda del règim i defensava la seva no alineació amb cap partit polític i el seu caràcter antisectari. Els senyors de la guerra han d’anar-se’n, tot i que ells no estan disposats a abandonar el poder tan fàcilment. «Abans he dit que la corrupció està atrinxerada a tot arreu de l’estat, però he descobert que la corrupció és més gran que l’estat», ha dit l’ex primer ministre. «Els oligarques han de ser canviats perquè ells són la veritable tragèdia», ha insistit després de culpar-los de la crisi econòmica i la corrupció dels últims anys.\nMalgrat les demandes d’una investigació internacional per aclarir la presència de 2.750 tones de nitrat d’amoni al port de Beirut durant sis anys, el president libanès, Michel Aoun, ha considerat que aquestes exigències només tenen «com a objectiu perdre el temps, i el Poder Judicial ha de ser ràpid i, sense apressar-se, confirmar qui és culpable i qui és innocent».\nDesenes de desapareguts\nLa conferència de donants internacionals, que va acordar aquest diumenge la donació de 253 milions d’euros com a resposta immediata a l’emergència humanitària, va insistir en la necessitat d’una investigació externa. «Aquest oferiment d’ajuda inclou igualment un recolzament a una investigació imparcial, creïble i independent sobre les causes de la catàstrofe», va insistir el president francès, Emmanuel Macron, durant el discurs d’inauguració. «És una petició forta i legítima del poble libanès, és una qüestió de confiança. Els mitjans estan disponibles i han de ser mobilitzats», va concloure.\nAl seu torn, el fiscal general libanès ha pres declaració aquest dilluns als responsables dels aparells de seguretat de l’Estat en relació amb l’explosió. Entre ells destaca el director general del Servei de Seguretat de l’Estat, el general Tony Saliba. D’altra banda, els grups de rescat han donat per finalitzades les tasques. Després de pràcticament una setmana, l’esperança de trobar les desenes de persones desaparegudes amb vida és gairebé nul·la. Moltes són treballadores del port.


Teixit associatiu i Covid_19\nde gener 15, 2021\nSant Feliu compta a dia d’avui amb 215 entitats actives, és a dir degudament registrades al registre d’entitats de l’Ajuntament. D’aquestes entre les que tenen més pes 65 son culturals, 20 educatives, 28 esportives, 32 socials i d’ajuda mútua, i 22 de solidaritat i cooperació, a part de les de gent gran , juvenils, econòmiques etc...\nAixí doncs sense cap mena de dubte el teixit associatiu és la joia de la corona de la nostra ciutat, base indispensable per a poder ser una societat forta i cohesionada, en definitiva una societat millor, en els temps que corren on els discursos discriminatoris i d’odi, s’obren pas arreu d’Europa i del món de manera preocupant.\nCom a tots els sectors de la nostra societat la pandèmia ha tingut un impacte enorme en el món associatiu. El mes de març la Covid va arribar sense avisar, sense temps per planificar un futur nou i incert. De cop i volta la impossibilitat de fer reunions i/o assembles presencials, i adaptar-se al mon virtual, masses entitats no tenen a dia d’avui, encara, la capacitat tecnològica per fer assemblees anuals virtuals, i això òbviament dificulta la seva activitat ordinària. Però no només això, el més important és que la majoria de les associacions del nostre país, i de la nostra ciutat basen la seva activitat en la realització d’activitats presencials que ja no es poden fer, ni plantejar com es feien abans; i associat a aquest problema bé un de més estructural les subvencions que les administracions públiques atorguen a les entitats van destinades a subvencionar una activitat específica i no a la subsistència de l’entitat en si. Per tant, avui dia la pandèmia ha posat en escac el món associatiu.\nSense cap mena de dubte els governs locals ens hem d’arremangar per trobar sol·lucions, la desaparició d’una sola entitat és una pèssima notícia pels qui creiem en la força del voluntariat, pels qui creiem en aquest patrimoni santfeliuenc.\nEl Pacte de Ciutat treballat els mesos de maig, juny i juliol, i aprovat el passat ple de juliol recull aquesta preocupació per l’impacte de la crisi sanitària en el teixit associatiu. La mesura 5 del pacte preveu desenvolupar un Pla de Suport al teixit associatiu de Sant Feliu, que tingui en compte la nova realitat post Covid-19 i que sigui adaptable a cada circumstància, per seguir enfortint i empoderant el teixit social, esportiu i cultural de Sant Feliu.\nMentre treballem en la elaboració d’aquest Pla, no volem perdre temps en donar assessorament a les entitats, i per això ahir dijous 14 de gener des de la regidoria de participació vam dissenyar la sessió informativa “com justificar un projecte subvencionat”. El nombre d’entitats inscrites, 45, i la sensació final dels assistents de que la sessió va ser útil i profitosa ens demostra que aquest és el camí.\nEtiquetes de comentaris: govern municipal Participació Ciutadana Sant Feliu\nL'Atenció Ciutadana en pandèmia\nEls Consells de Barri: Millorem la participació ci...


Avinyó culmina les obres per fer visitable la torre dels Soldats - Regió7\nAvinyó culmina les obres per fer visitable la torre dels Soldats\nUna estructura metàl·lica permet accedir a l'interior del monument, que s'ha museïtzat i disposa de panells explicatius i un mirador\n08·05·21 | 22:40\nPanells explicatius sobre l'edificació Q.C.\nLa torre dels Soldats d'Avinyó, una de les icones del municipi bagenc, ja llueix amb tot el seu esplendor. La Diputació de Barcelona ha finalitzat les obres de recuperació i adequació del monument, que s'ha convertit en un espai visitable. L'edificació disposa ara d'una estructura metàl·lica interior que culmina amb un mirador paisatgístic a la part més alta de la torre, que havia format part de la xarxa de telegrafia òptica creada el segle XIX. Avui es fa la inauguració oficial dels treballs, coincidint amb la Fira dels Matiners.\nAvinyó ha culminat el procés de restauració de la torre dels Soldats, que va començar amb l'excavació arqueològica del fortí i l'espai annex. L'objectiu dels treballs, que es van iniciar a final del 2019 i es van haver d'aturar durant els primers mesos de la pandèmia, ha sigut consolidar i posar en valor el monument i, alhora, facilitar-ne la visita amb la museïtzació de l'espai. Per aquest motiu, disposa de diversos plafons explicatius sobre l'origen de la torre, el seu procés de recuperació i el funcionament de la telegrafia òptica.\nEn aquesta darrera fase de les obres, s'ha restaurat una part dels murs que envoltaven la torre i s'han completat amb una construcció d'acer on s'han marcat les espitlleres. Quant a la torre en si, també se n'han refet els merlets i s'ha instal·lat una estructura metàl·lica a l'interior amb unes passarel·les situades a diferents nivells que s'uneixen verticalment a través d'una escala de cargol, de manera que es recupera el nivell dels paviments originals.\nEl recorregut permet accedir a totes les obertures i espitlleres i als punts on se situaven les ulleres de llarga vista, des d'on es llegien els senyals de les torres veïnes. La visita es completa amb un mirador paisatgístic situat al nivell del terrat, que permet contemplar l'entorn que envolta la torre i des d'on es pot interpretar la funcionalitat del telègraf, amb vistes als turons d'Artés i Sant Feliu, amb els quals es connectava l'aparell. Aquests treballs completen les obres de consolidació d'urgència que va fer la mateixa Diputació de Barcelona per garantir l'estabilitat i pervivència de la torre, entre el 2013 i el 2014.\nLa torre dels Soldats és una edificació construïda la primavera del 1852 i que formava part de la xarxa de telegrafia òptica establerta per l'exèrcit liberal durant la segona guerra Carlina per facilitar les comunicacions i allotjar una petita guarnició per a la defensa del territori. La torre formava part de la línia de Manresa a Girona per Vic i es comunicava visualment amb les estacions veïnes situades a Artés i Sant Feliu Sasserra.\nL'edificació es troba situada a l'extrem meridional del pla de l'Oliva, a uns dos quilòmetres al nord-est del poble. Des del nucli d'Avinyó, s'hi pot anar a peu seguint el camí senyalitzat que comença a la carretera de Prats i baixa cap al pont Vell, a través del qual creua la riera de Relat. Després de pujar cap el balç de la Creu, el camí travessa la finca del pla dels Pins Bons i s'enfila fins al cim, on se situa la torre dels Soldats.


Els jugadors prenen nota: les probabilitats d’un canvi de moneda no són pas 50/50 | Ciència - Però De Quina Manera? Science\nPublicat des del fantàstic butlletí Now I Know de Dan Lewis. Subscriu-te aquí o segueix-lo Twitter .\nImagineu-vos que sou a un bar i un altre mecenes us ofereix la següent aposta. Va a llançar una moneda (un cèntim dels Estats Units com els que es veuen més amunt) una dotzena de vegades. Si surt més sovint que les cues, us pagarà 20 dòlars. Si surt més que cap, li pagues el mateix. No hi ha trucs ocults. És una aposta justa: segur, si busqueu una oportunitat de 50/50.\nAra, imagineu-vos la mateixa oferta, excepte que en lloc de donar la volta a la moneda, l’altre mecenes us diu que la girarà. De fet, fins i tot us deixarà proporcionar el cèntim, només per garantir que no hi hagi cap negoci divertit. Vint-i-cinc voltes i, si surt més sovint que les cues, us tornarà a donar 20 dòlars. Però si les cues apareixen més sovint, li deuen 20 dòlars.\nla mort del general Warren a la batalla del turó del búnker, el 17 de juny de 1775\nAposta justa? No, si Persi Diaconis té raó.\nDiaconis és professor de matemàtiques i estadístiques a la Universitat de Stanford i, anteriorment, mag professional. Tot i que la seva reivindicació de la fama ho és determinar quantes vegades s'ha de barrejar una baralla de cartes per donar un resultat matemàticament aleatori (ja sigui cinc o set, segons el vostre criteri), també es dedica al món dels jocs de monedes. El que van descobrir ell i els seus companys d’investigació ( aquí teniu un PDF del seu document ) és que la majoria dels jocs d’atzar que inclouen monedes no són tan iguals com es pensaria. Per exemple, fins i tot el llançament de monedes de 50/50 no és realment de 50/50: és més proper al 51/49, esbiaixat cap al costat que hi hagués quan es tirés la moneda a l’aire.\nPerò més increïblement, segons informa Science News , girant un cèntim, en aquest cas un amb el Lincoln Memorial a la part posterior, proporciona probabilitats encara més pronunciades: el cèntim posarà les cues cap al costat aproximadament el 80 per cent del temps. El motiu: el costat amb el cap de Lincoln damunt és una mica més pesat que el revers, fent que el centre de massa de la moneda estigui lleugerament cap als caps. La moneda que gira tendeix a caure cap al costat més pesat amb més freqüència, cosa que provoca un nombre pronunciat de resultats de cues addicionals quan finalment es posa en repòs.\nCom que les monedes solen agafar brutícia i olis amb el pas del temps, provar l'experiment a casa pot no produir un percentatge tan gran de cues sobre els caps, però una moneda relativament nova hauria de donar resultats notables.\ncom ser accessible pels homes\nper què els gossos tenen tanta por dels focs artificials?\naplicacions gratuïtes de cites gai per a Android


L'històric dirigent cubà Fidel Castro compleix 90 anys. Ara, retirat del dia a dia de la vida política, segueix sent un símbol i un referent a l'illa.\nCuba ha celebrat el seu aniversari a camí entre els vells i els nous temps. Milers de persones s'han congregat al Malecón de l'Havana en una festa popular amb música llatina i focs artificials, davant la reoberta ambaixada dels Estats Units. A més, un cigar ha batut el rècord Guinnes a l'aconseguir fer un cigar de 90 metres.\nPer la seva banda, el dirigent cubà no té previst fer cap compareixença en el seu aniversari, però sí que es podria trobar amb el president veneçolà, Nicolás Maduro, que ha arribat de visita a l'Havana just el dia que es reobren les fronteres amb Colòmbia.\nSET ANYS FORA DEL FOCUS\nAquests últims anys, des que t raspasó el càrrec al seu germà Raúl el 2008, s'ha especulat amb la mala salut de Castro. De fet, les seves aparicions públiques són comptades i l'última va ser fa dos mesos i mig a la clausura del VII Congrés del Partit Comunista.\nEl líder de la revolució cubana ja no forma part del buró polític i està retirat de la vida pública. Però, continua agitant -com diu ell- les consciències en els escrits que fa de tant en tant al diari "Granma".\nUn exemple és les Reflexions de Fidel, l'última del mes de març, dedicada a Obama, pocs dies després de la seva visita a Cuba.


Isabel García-Munté modela l’enigma de l’ésser | Bonart\nIsabel García-Munté modela l’enigma de l’ésser\nIsabel García–Munté ha inaugurat i exposa la instal·lació Bosc d’ànimes, acompanyant-la d’escultures, assemblatges, collages, pintures i tires còmiques en l’àmbit de la galeria d’art Àgora 3 a Sitges. Amb motiu de la mostra dels treballs recents de l’artista barcelonina s’ha editat un catàleg amb textos de Pedro Moreno–Meyernhoff, pintor hiperrealista, genealogista i acadèmic corresponent de la Real Academia Matritense de Heráldica y Genealogia; Claire Rannou, passeur d’art, creadora de la plataforma Contemporary Art Space & Invasions Creatives; i Paola Chàvez, instructora de Pilates.\nBosc d’ànimes és una instal·lació plàstica composta pel conjunt de màscares realitzades a partir dels motlles de les cares de familiars i amics d’Isabel García–Munté qui ha completat la resta del crani, la clepsa, amb motius i materials específics i diferents per a cada un dels retratats. Els rostres mantenen els ulls tancats, interioritzant el seu ésser, repensant la seva entitat pròpia en una meditació profunda que fa aflorar els seus desitjos i les seves predileccions. A cada una de les testes Isabel García–Munté ha col·locat un cervell imaginari fet de materials que evoquen la personalitat o la característica definitòria: un floc de buata que assimilem als núvols on té posats els pensaments la màscara adolescent.\nCada un dels casquets reprodueix un món particular d’afició o dèria; els cotxes i les carreres, la gastronomia, la natura, les excursions, el còmic manga, les flors, la discoteque, l’entomologia (l’estudi dels insectes), les cotitzacions de la borsa… per a cada una d’aquestes obsessions Isabel ha trobat un material particular i d’entre tots ells el paper japonès amb dibuixos a tinta és on es troba més a gust. En la intervenció dels espais a la galeria d’art sitgetana Agora 3, Isabel García–Munté ha aconseguit transformar i donar-li un aire nou i contemporani; el seu Bosc d’ànimes s’acompanya d’elements volumètrics com el globus de paper japonès on el blanc i negre reprèn la concepció de ying/yang dels orientals buscant l’equilibri en el contrast.\nQuant als quadres d’Isabel García–Munté ja coneixíem l’aspecte creatiu que conjuga dibuix i aquarel·la damunt paper i la seva recerca de formes corporals, centrada abans en els peus i després en les calaveres, ara es plasma amb major fluïdesa arribant a una narrativa que s’expressa en tires de còmic, on l’autora bolca històries contemporànies dures i cruels a manera d’exorcisme terapèutic. No és gens fàcil entrar en el món propi de l’ésser enigmàtic que és l’artista. Exposar aquest Bosc d’ànimes, demostra la gran valentia d’una persona que a través de les creacions s’enfronta a les pors i escolta el seu fur intern, pors personals però també pors col·lectives que amenacen l’existència com a comunitat i davant les quals l’art és un baluard de resistència. Avui més que mai l’art i la cultura són refugis i bastions de les humanitats en risc.\nEn el catàleg que acompanya l’exposició apareixen altres textos evocadors d’aquest univers filosòfic: els passatges del gat de Cheshire i el de l’eruga d’Alícia en el país de les meravelles. Altres cites remeten a l’aprenentatge dels mètodes i tècniques de meditació transcendental com a via de coneixement del jo profund. Aquestes frases del catàleg ens acosten a l’enigma que planteja l’obra d’Isabel García–Munté: Quina és la nostra veritable essència? Ens reconeixem a través dels altres? Són aquests “otros” els qui creen el Bosc d’ànimes on hem nascut? Una constel·lació intel·lectual a Àgora 3, entreu al bosc per retrobar-hi els esperits.\nEtiquetes: Àgora 3 · Isabel García Munté


ESCOLA BARNOLA. AVINYÓ - ART I ESCOLAART I ESCOLA\nESCOLA BARNOLA. AVINYÓ\nEL CAOS DE LA SOCA\nEtapa educativa: Educació Infantil\nDocents implicats: Maria Blanqué, Mercè Guiteras, Elisabet Jordà, Ricard López, Ester Morral, Montse Mujal, Josep Paré i Fina Sanfeliu.\nAssessorament: Quim Moya\nAlumnes que hi participen: 57\nTemporització: durant tot el curs\nNo sabem per on començar! Mirem i no trobem. Busquem? Treballem en grup? Decidim! Cada dimecres al migdia ens reunim per preparar la tarda de caos del sercemid, vull dir del dimecres.\n7 adults en plena fase de reflexió estructuren activitats caòtiques per a infants de 3, 4 i 5 anys. Ens dediquem a observar i anotem:\n– Montse: “És fantàstic poder observar els rols dels infants, en aquesta llibertat sembla que tots trobin el seu lloc i la seva necessitat (moviment, concentració, acompanyament, soledat, aprenentatge, ordre, desgavell, joc…) O quasi tots. Hi havia algun infant que en aquell moment no tingués les necessitats cobertes? En el caos tot pren un ordre, i en l’aparent rebombori d’alguns, uns altres trobaven la seva calma i espai”.\nHo van viure ells com un caos? O com a un ventall d’opcions? Van entendre que el trencaclosques és un caos de peces fins que no s’ordena?\n– Fina: “ Estic aprenent a desaprendre”.\n– Paré: “Poder moure’s en un gran espai, a l’aire lliure o a l’interior, i poder triar els companys, els tipus de jocs –que no forçosament s’han d’acabar– i el contacte directe amb un entorn lúdic-educatiu són garantia de satisfacció”.\n– Ester: “En quin moment ha d’intervenir l’adult?”.\n– Maria: “Com a docents es tenia algun objectiu concret a l’hora de realitzar aquesta activitat? O l’objectiu l’havien d’intentar esbrinar els infants? És una pregunta que deixaré a l‘aire per poder-hi reflexionar”.\n– Mercè: “Jugant s’aprenen moltes coses, compartir, dialogar, parlar, respectar el material, respectar-se entre ells,… Això vol dir que jugar és un aprenentatge molt gran i significatiu per als nens i nenes.”\n– Elisabet: “En el moment que s’acosta el final de l’activitat ens plantegem com podem fer que endrecin sense anomenar la paraula recollir”.\n– Ricard: “ El caos tenia una finalitat i m’estan canviant la finalitat, què fem? Qui diu res? Hem de dir o fer res?”\nEn definitiva tot el que hem plantejat ha estat un caos, un desgavell de propòsits que han permès reflexionar, imaginar i dialogar.\n1. Experimentació lliure amb diversos tipus de trencaclosques, distribuïts en diferents espais de l’escola.\n2. Interacció i creació lliure amb diferents tipus de material: canyetes, plastilina i tisores.\n3. Pintem amb música caòtica i treballem amb els diferents colors.\n4. Sortim a l’exterior i creem conjuntament amb elements de la natura.\n5. Sessió caòtica de materials (botons, pinces, cartrons, roba, bosses, papers, tubs…) espais (ocupació del vestíbul de l’escola, passadís i menjador) i temps.\n6. Pintem amb els ulls tancats i amb la mà no dominant.\n7. Explicació del conte Soy un artista. Reflexió al voltant de diferents obres pintades per diferents autors. Aportació de fotos per part de les famílies sobre què significa el caos per a ells. Representació del caos amb diferents tipus de roba.\n8. El Caos Emocional. Conte El monstre de colors + ampolla de paperets per expressar emocions.\nDiari d’aula: Diari d’aula del projecte


Edició 2018 | Festa del Grafisme | Page 4\nExperiència 2. Paula de Álvaro. Sense títol-o1.jpg\n(CAT) «M’agrada fer fotografies de tot el que passa al meu voltant, fins i tot del que no passa. I de vegades no m’adono del que ha passat fins que no he fet la fotografia. I quan he fet aquesta\n4 septiembre, 2018 / Comentarios desactivados en Experiència 2. Paula de Álvaro. Sense títol-o1.jpg\nExperiència 4. Nacho Sánchez. Made in BCN\n(CAT) Made in Bcn parla d’identitat territorial i fa honor al seu propi nom: Barcelona. El projecte té com a propòsit qüestionar quin benefici aporta la identitat d’un territori quan aquest, és un objecte de consum purament estereotipat i el\n4 septiembre, 2018 / Comentarios desactivados en Experiència 4. Nacho Sánchez. Made in BCN\nLa Festa és gratis, la paella no!\n(CAT) En les últimes edicions, la paella popular s’ha convertit en un clàssic i en una altra manera de col·laborar econòmicament en el manteniment de la Festa juntament amb les consumicions dels guateques.\n3 septiembre, 2018 / Comentarios desactivados en La Festa és gratis, la paella no!\nExperiència 6. Ester Arrebola. La normalitat virtual\n(CAT) La normalitat virtual se situa en el context històric actual, on l’eina d’Internet provoca noves actituds i comportaments en les persones.\n3 septiembre, 2018 / Comentarios desactivados en Experiència 6. Ester Arrebola. La normalitat virtual\nJoves pistolers. experiències\n(CAT) Si, confessem haver robat el nom del ADC de Nova York, Young guns, però no l’esperit. Mentre que per al ADC els seus joves pistolers són aquells dissenyadors que comencen a destacar en la professió, els nostres joves pistolers\n3 septiembre, 2018 / Comentarios desactivados en Joves pistolers. experiències\nPol Montserrat, una de les experiències de la Festa\n(CAT) Llicenciat en Disseny Gràfic a Elisava i amb un curs a la Universitat de Southampton, Pol Montserrat prefereix dibuixar. El seu treball està realitzat sobre la base de formes simples, taques i guaix en un estil que podríem definir\n1 septiembre, 2018 / Comentarios desactivados en Pol Montserrat, una de les experiències de la Festa\nEl programa del 2018\n(CAT) Ja tenim el programa definitiu de l’edició d’enguany de la Festa, amb horaris i participants al complet … o no, ja sabeu que la Festa sempre ens pot donar alguna sorpresea. 11 anys de Festa, noves fronteres, nous límits, nous horitzons\n31 agosto, 2018 / Comentarios desactivados en El programa del 2018\n(CAT) Ja falten pocs dies per a una nova edició de la Festa, l’onzena. Ja us podeu anar preparant per a un cap de setmana ple d’activitats que esperem que gaudiu amb calma i assossec, amb l’esperit tranquil de la\n31 agosto, 2018 / Comentarios desactivados en Festa del Grafisme 2018\nEdició 2016, Edició 2018\nLes Rambles de Barcelona i la Festa del Grafisme\n(CAT) Si passes aquests calorosos dies d’estiu a la ciutat de Barcelona us recomanem un passeig per les Rambles on podràs veure un parell d’excel·lents exposicions relacionades -sutilmente- amb la Festa del Grafisme. A la Virreina -Centre de la Imatge-\n30 julio, 2018 / Comentarios desactivados en Les Rambles de Barcelona i la Festa del Grafisme\nADGFAD entrevista a la Festa del Grafisme\n(CAT) L’Associació de Dissenyadors Gràfics del FAD té un web molt activa en la qual a més de tota la informació sobre els premis Laus inclou textos, entrevistes i notícies sobre el món del disseny gràfic en apartats com People,\n25 julio, 2018 / Comentarios desactivados en ADGFAD entrevista a la Festa del Grafisme


L’adaptació dels humans al canvi climàtic de fa 8.200 anys\nExcavacions a Çatalhöyük\nDurant el Neolític, una caiguda sobtada de les temperatures ja va obligar els nostres avantpassats a modificar el seu comportament per tal de sobreviure\nUna recerca liderada per la Universitat de Bristol, a Anglaterra, ha descobert proves que els primers grangers ja es van haver d’adaptar al canvi climàtic fa una 8.200 anys. Aquest estudi, que ha estat publicat a la revista ‘Proceedings of the National Academy of Sciences’ ha fet servir com a objecte d’anàlisi la ciutat de Çatalhöyük, situada al sud de la península d’Anatòlia i que va existir entre el 7.500aC i el 5.700aC, durant el Neolític i l’Edat del Coure.\nDurant el moment d’apogeu del nucli, un canvi climàtic que ha estat documentat abundantment va provocar una caiguda sobtada de les temperatures a tot el món, a causa de l’alliberament d’una enorme quantitat de gel fos provinent d’un llac d’aigua dolça de grans dimensions al nord del què avui dia és el Canadà. Davant d’aquest refredament del planeta, els habitants de Çatalhöyük, com la resta d’humans, van haver de modificar la seva conducta per tenir més possibilitats de sobreviure.\nQuan van examinar els ossos d’animals que s’havien trobat al jaciment, els científics van observar que, poc després de l’esdeveniment climàtic, els pastors de la ciutat van començar a criar ovelles i cabres en comptes de bestiar boví, el més habitual fins aleshores, perquè els ovins són més resistents a la sequera. L’estudi d’aquests ossos, d’altra banda, també els va donar una idea de quines eren les seves pràctiques a l’hora d’alimentar-se dels animals: l’augment del nombre de marques als ossos durant el període de refredament global indica que, a causa de l’escassedat de menjar, els pobladors de la ciutat van aprofitar al màxim tota la carn que tenien a la seva diposició.\nLes restes de greix animal d’algunes olles trobades a les ruïnes també va resultar altament interessant perquè, per primera vegada, s’hi van poder veure proves del canvi en el clima en la composició dels isòtops del greix. La proporció d’àtoms d’hidrogen i de deuteri a les restes de la cuina de l’època té una relació directa amb el nivell de precipitacions que hi va haver durant la vida dels animals, i els canvis en aquesta proporció també són un indicador de variacions climàtiques. Fins ara, aquest tipus d’informació sempre s’havia obtingut dels sediments dels oceans o dels llacs, és la primera vegada que l’estudi de restes de greix animal en olles ancestrals es fa servir per esbrinar la variabilitat de les precipitacions.\nAquesta nova forma de conèixer característiques del clima d’un lloc determinat obre una nova porta per a conèixer amb més exactitud les condicions de vida de les cultures ancestrals com, per exemple, les de Çatalhöyük, on a causa d’un esdeveniment que va tenir lloc a l’altra punta del planeta es van haver d’enfrontar a temperatures més baixes i a estius més secs, afectant la seva agricultura i la seva ramaderia.\ncanvi climàtic excavacions Neolític


▷ ⭐Definició de part⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de part\nDefinició de part\nA continuació pots descobrir La definició i uns quants exemples de com utilitzar la paraula part, en aquesta col·lecció de rectificacions ortogràfiques pots veure com es pot utilitzar en un context real aquest mot i utilitzar un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que trobaràs aquí a més pots veure la seva Definició perquè et sigui moltíssim més simple entendre què significa part.\nAcció de parir.\nProducció de l’enginy humà.\nCosa de les que resulten de dividir quelcom.\nCosa que, amb una altra o d’altres, integra un tot.\nElement que concorre a formar un conjunt.\nAllò que toca a cadascú quan es distribueix una cosa entre dos o més.\nPorció d’un patrimoni atribuïda a un coparticipant.\nQuantitat variable de diners que percep cada tripulant d’una barca de pesca com a pagament per la seva feina, que resulta de repartir en parts iguals l’import obtingut, després de deduir-ne el cost del menjar i del carburant i de separar-ne la part de l’armador.\nPersona o grup dels que intervenen en una lluita, en una contesa, dels que fan un contracte.\nExpressions i frases fetes amb part\nQué vol dir anar de part\nTenir els dolors que acompanyen l’expulsió del fetus.\nQué vol dir a part\nles mongetes, cou-les a part, que triguen més a fer-se.\nQué vol dir a part de\na part de mi, no tens més germans.\nQué vol dir de part de\nquan la vegis, dona-li records de part meva.\nQué vol dir donar part\nComunicar uns fets o unes notícies a algú.\nQué vol dir en part\nNo del tot o de manera incompleta.\nQué vol dir formar part\nSer un element integrant d’una cosa o d’un grup.\nQué vol dir prendre part\nIntervenir en alguna cosa.\nSinònims de part\n¿Cóm es diu part en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice part en catalán?\nSi vols aprendre com s’escriu en espanyol part has de saber que la seva traducció és part pots veure en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar part\nel part ha anat molt bé, és una nena.\nva fer tres parts del pastís.\nl’avi va donar part de la seva fortuna a una biblioteca.\ntots van contribuir al regal a parts iguals.\nla part venedora i la part compradora van firmar el contracte davant d’un notari.\nles parts enfrontades en el conflicte volen arribar a un acord.\narribaven de totes parts.\naquesta novel·la consta de dues parts.\nper una part, aquest viatge és el més car però, per l’altra, dura més dies.


Apartment Mitterberger Hermagor Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 287 allotjaments a Hermagor.\nTropolach 90A, Tropolach, Hermagor, Àustria, 9631 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartment Mitterberger\nAl visitar Hermagor, vosté es sentirà com a casa a Apartment Mitterberger, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Apartment Mitterberger, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de habitació familiar, servei de llançadora.\nL'ambient de Apartment Mitterberger es reflexa en cada habitació. calefacció, servei de despertador, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com camp de golf (a 3 km), esquí, pesca. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Hermagor, faci de Apartment Mitterberger la vostra llar.\nAllotjaments a Hermagor


Fita: Plou al Barri Gòtic\nPlou al Barri Gòtic\nuna esperada pluja\nTrist el Palau\nla pluja il·lumina\nla llarga espera. (Carme Rosanas)\nPortàvem dies que no vèiem ploure amb ganes. Potser des de l’1 d’octubre, que a més de ploure vots també van ploure porres i cops de mall.\nDesprés hem hagut de passar una llarga sequera, aviat deurà fer uns 155 dies.\nPer sort a la plaça de Sant Felip Neri avui només cau aigua, i no pas metralla roent com la que els avions feixistes van deixar caure per assassinar nens i nenes.\nProtegits avancem per carrers costeruts envers la claror.\n"Quan s'acabarà tan llarg caminar per terres estranyes!" Deia en Pau Casals en l’oratori que va musicar sobre un poema de Joan Alavedra.\nAl cel demanem justícia. De moment només rebem aigua.\nL'aigua fa lluir el pati. El cel s'hi emmiralla...\n...mentre els tarongers comencen a florir.\nPublicat per xavier pujol a 12:33\nElfreelang 28 de gener de 2018, a les 12:50\ntot és esplèndid ! i el detall del llacet a cada bella imatge molt bo i necessari\nxavier pujol 28 de gener de 2018, a les 13:25\nElfree, si algun dia surto al carrer sense el llaç groc perquè me l'he deixat a una altra jaqueta, em sap greu quan em creuo amb una altra persona que sí que el porta. Algun dia el substituirem per un llaç de victòra, que no sé de quin color deurà ser.\nElfreelang 2 de febrer de 2018, a les 20:49\njo per si de cas en tinc uns quants de llacets de tela i en pin el llaç de la victòria serà el dia que en visquem tothom en llibertat i ningú quedi a la presó per les seves idees\nHelena Bonals 28 de gener de 2018, a les 19:00\nDestaca, el groc, en aquestes imatges plujoses. Hi projectem la nostra esperança.\nxavier pujol 29 de gener de 2018, a les 8:24\nEl groc ha esdevingut el color de la resistència Helena. Amb sol o amb pluja.\nGalionar 28 de gener de 2018, a les 19:13\nQuins bons auguris aquests tarongers que comencen a florir i aquesta pluja sanadora! Tots a l'espectativa del que pugui passar dimarts!\nxavier pujol 29 de gener de 2018, a les 8:25\n"Els tarongers seran sempre nostres". I els de la fotografia, encara més, Galionar.\nM. Roser 28 de gener de 2018, a les 20:13\nDe momemt ja ha plogut i és una bona senyal cal tenir els carrers ben nets per a la celebració de dimarts!!!\nEm sembla que et faran fotògraf oficial de la ciutat de Barcelona...\nxavier pujol 29 de gener de 2018, a les 8:28\nSí que convé que els carrers siguin regats d'una manera natural.\nGràcies per la floreta M. Roser, però Barcelona té fotògrafs professionals i artístics acreditats. Això meu només és afició.\nConsol 29 de gener de 2018, a les 8:11\nM'agraden els dies de pluja i les teves fotografies. Un passeig magnífic per aquests carrers antics i per la nostra història més recent.\nEls taronges floriran i el nostre país se'n sortirà.\nxavier pujol 29 de gener de 2018, a les 8:29\nHas captat la metàfora Consol. I tant que ens en sortirem!\nSergi 29 de gener de 2018, a les 9:07\nA banda d'una bona càmera, tens un para-pluja per l'objectiu, eh! Segur que tu et devies mullar més.\nxavier pujol 29 de gener de 2018, a les 10:13\nSí que tinc una càmera bastant bona, però justament aquestes fotos van ser fetes aquest mateix divendres passat amb una de senzilla. Para-pluja? el de tothom, un paraigua i fer les fotos amb una sola mà. Això sí Xexu, els peus van quedar xops.\nCarme Rosanas 29 de gener de 2018, a les 18:15\nSón precioses aquestes imatges de pluja.\nEstic impacient per veure com ens en sortim demà... quins nervis...\nNo deixen sortir els diputats presos, són cruels i injustos i no sé pas què podem fer per aturar-los imfer que tornin a casa tots...\nQue la força, la intel·ligència i la sort ens acompanyin... les necessitem totes.\nxavier pujol 30 de gener de 2018, a les 8:55\nSí que necessitem tot això que dius, Carme. Perquè demanar justícia sembla que sigui demanar massa.\nGlo.Bos.blog 29 de gener de 2018, a les 19:38\nQuines belles imatges les del Barri gòtic sota la pluja, t'hi has lluit, Xavier.\nMolts dies sense ploure, però la turmenta no cessa. A veure que passa demà.\nxavier pujol 30 de gener de 2018, a les 8:57\nÉs cert que quan fa molt que no plou, la pluja a més de ser necessària converteix tot el que mulla en un bell paisatge. Humà o natural.\nA veure què passa Glòria, queden poques hores... o no!\nRisto 29 de gener de 2018, a les 20:15\nQuè maca i tranquil·la es veu Barcelona sota la pluja. Potser que hauré de baixar en dies de pluja per no creuar-me amb tants turistes...\nxavier pujol 30 de gener de 2018, a les 8:59\nÉs tal com dius Risto. Amb la pluja molts turistes deuen quedar-se a l'hotel, o visitar llocs sota cobert.\nPerò molts tenen paraigua i també han gaudit de l'aigua.\nTeresa Duch 30 de gener de 2018, a les 11:16\nTot arribarà, Xavier. Com la pluja tan esperada que segur, segur que té alguna cosa a veure amb la relliscada de l'adversari. Que plogui, que plogui! Que plogui justícia justa, democràcia bona, govern republicà i estat català.\nxavier pujol 30 de gener de 2018, a les 12:03\nQuina pluja més guaridora que pronostiques Teresa. Que sigui tal com demanes i que els camps assedegats es tornin fèrtils.\nGarbí24 30 de gener de 2018, a les 19:19\ntant de bo aquestes aigües de pluja podessin rentar tot el feixisme que perdura encara\nxavier pujol 31 de gener de 2018, a les 8:58\nEl feixisme és tan monstruós, i se sent tan fort, que unes quantes gotes d'aigua no l'eliminarà.\nNo obstant Joan, seguirem lluitant pacíficament, per acabar amb el franquisme, que és la forma espanyola en que s'expressa el feixisme.\nJuan Antonio Torron Castro 6 de febrer de 2018, a les 16:20\nMolt maques totes i amb els teus comentaris, superiors¡¡¡.\nxavier pujol 11 de febrer de 2018, a les 11:27\nGràcies J. Antonio, company de fotografia.


Ingressen els primers pacients de la Selva amb coronavirus a un hotel de Calella - Diari de Girona\nIngressen els primers pacients de la Selva amb coronavirus a un hotel de Calella\nIngressen els primers pacients de la Selva amb coronavirus a un hotel de Calella Diari de Girona\nLa Corporació de Salut del Maresme i la Selva va començar, el passat divendres, a ingressar a l'hotel Oasis Park de Calella els primers pacients lleus amb coronavirus. Provenen de l'hospital comarcal de Blanes –a 17 quilòmetres de distància– i del Sant Jaume de Calella –a 900 metres de distància. I també s'hi poden acollir els pacients d'atenció primària del territori que ho necessitin, des de Canet fins a Tossa de Mar. Fonts de la Corporació apunten que aquesta mesura permetrà «alleugerir la càrrega assistencial dels centres hospitalaris i alliberar llits per a pacients més urgents».\nL'hotel en qüestió de moment ha acollit una dotzena de pacients. Segons la Corporació, els pacients que «ingressen» a l'hotel són aquells que, hospitalàriament, en l'àmbit clínic ja estan bé però els queda una última fase d'aïllament però no poden tornar als seus domicilis o perquè no poden fer l'aïllament en condicions i per això se'ls facilita aquest recurs.\nA banda d'aquestes persones que venen de l'àmbit hospitalari també hi ha un perfil que entra per la primària amb simptomatologia lleu i que tampoc pot fer aïllament a casa en condicions i se'ls deriva a l'hotel. El seguiment de tots els pacients de l'hotel anirà a càrrec d'un equip d'atenció primària format per un metge de família, un infermer, un auxiliar, personal de seguretat i treballadors socials. També hi ha personal administratiu per poder controlar les altes i les baixes.\nTres plantes habilitades\nLa Corporació ha explicat que s'han habilitat tres plantes del recinte, de 15 llits cadascuna, i de moment només s'ha obert la primera. Els primers ingressos es van fer divendres. Cada pacient està aïllat en una habitació individual. D'altra banda, la Corporació ha assumit les tasques de proporcionar menjars, bugaderia, neteja i vigilància –detallen que hi ha servei de guàrdia nocturna per controlar el recinte.\nFinalment, des de la Corporació de Salut del Maresme i la Selva destaquen que l'equipament s'ha pogut posar a disposició gràcies a la col·laboració de l'Ajuntament de Calella, el gremi d'Hotelers del Maresme i la família Coll.


L'art d'emocionar-te | 9788416588077 | Romero, Rafael/Nuñez, Cristina\n/ Coneixement infantil\n/ Crèìxer (dents, germanets, orinal,...)\n/ L'art d'emocionar-te\nExplora les teves emocions\nRomero, Rafael/Nuñez, Cristina Nube de tinta Ref. 9788416588077 Altres llibres del mateix autor\nEl nou llibre dels autors d'Emocionari. Un recorregut a través de quaranta emocions expressades a través d'atractives il·lustracions, activitats i reflexions que ens ajudaran a explorar-les. Aquest llibre ens convida a explorar les emocions que basteixen la nostra vida perquè, si bé tots nosaltres...\nDimensions: 267 x 212 x 15 cm Peso: 250 gr\nISBN : 978-84-16588-07-7\nAutors : Romero, Rafael/Nuñez, Cristina\nTraductors : Diana Coromines i Calders;\nEl nou llibre dels autors d'Emocionari. Un recorregut a través de quaranta emocions expressades a través d'atractives il·lustracions, activitats i reflexions que ens ajudaran a explorar-les.\nAquest llibre ens convida a explorar les emocions que basteixen la nostra vida perquè, si bé tots nosaltres les experimentem constantment, no tots som conscients dels diversos matisos que les acompanyen. I conèixer-los és un art, un art que ens fa tenir una vida més harmònica, més plena.\nDurant aquesta passejada interior, els autors ens guien, amb delicadesa, en una quarantena d'emocions per mitjà de curiositats, citacions, jocs mentals... Un viatge ben entretingut que s'acompanya d'il·lustracions suggeridores.\nL'art d'emocionar-te és un llibre per llegir sols o en família, per regalar o per permetre's un capritx.


BLOC D'EN JORDI MERINO I NOÉ 2.0: L'ESTATUT ÉS POSSIBLE.\nL'ESTATUT ÉS POSSIBLE.\nL'Estatut de Catalunya és possible si el PSOE està disposat a moure fitxa i CIU renuncia a buscar la foto protagonista de salvador, per centralitzar-ho tot al seu voltant.\nAquesta setmana i la propera seran decissives. Tot és possible si continua la dinàmica positiva d'acord, tot i les diferències polítiques que persisteixen especialment entorn de la proposta de finançament.\nCom a català no entendria que no hi hagués Estatut, i com a tal defenso que cal fer les cimeres necessàries per arribar a l’acord. I no sóc ni més ni menys català que ningú.\nFora bo que els partis catalans, inclòs CIU defensi el text aprovat pel Parlament de Catalunya. Tanmateix és important, des del punt de vista d'avenç social, que no demani la retirada del títol de Drets i Deures, així com tampoc la retirada de certs articles. ( com per exemple el de la laïcitat que compta amb el recolzament de moltes entitats i associacions catalanes que defensen aquest valor.)\nD'altra banda el Govern central ha de se capaç, també, de presentar una proposta de finançament autonòmic, que signifiqui un nou impuls al procés. Si no fos així, pot donar-se el cas que la negociació de l’Estatut entrés, en el conjunt, en un punt mort.\nLa proposta de finançament que ha presentat el ministre d'Economia, com molts han dit ja, és inacceptable.\nSi les reunions bilaterals que tindran lloc aquesta setmana són positives, hauria de produir-se una reunió multilateral per avançar en temes on ja hi ha principi d’acord com les competències o el poder judicial.


Benissa aconsegueix 2 milions i mig d’euros de fons europeus « Infobenissa\n19 de gener de 2022 No hi ha comentaris\nImatge de la presentació dels fons europeus\nUn projecte que està dividit en quatre eixos d’actuació diferenciats, però tots ells emmarcats dins dels Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) i de l’Agenda 2030 del Govern d’Espanya. Els programes en els quals es classifica el Pla de Sostenibilitat Turística són: la transició verda i sostenible, la millora de l’eficiència energètica, la transició digital i la competitivitat. Pel que fa al primer dels pilars, es troba l’aplicació de la gestió telemàtica al parc de comptadors d’aigua, el Forest Fire Detection i les estacions de reparació i aparcament de bicicletes. Tot això costarà al voltant de 500.000 euros.\nEl segon eix consistirà en la conversió en zona de vianants del Carrer Ample i la Costereta del Convent, així com el control i el mesurament de gasos contaminants a l’atmosfera. Totes dues iniciatives rondaran també el mig milió d’euros.\nEl tercer dels eixos agruparà la formació en digitalització orientada al sector turístic, la creació d’una nova pàgina web, la sensorització i geolocalització de rutes, els informes de mobilitat i pernoctació de turistes, el monitoratge de la capacitat d’allotjament, les campanyes de promoció segmentades i un panell d’intel·ligència de dades col·laboratives. En aquest apartat està calculada una inversió per davall dels 500.000 euros.\nL’últim dels apartats rondarà els 900.000 euros d’inversió i es dedicarà al disseny del pla de producte esportiu en el medi rural, la Smart Office, el desenvolupament d’una àrea recreativa i centre base d’esports de muntanya en La Solana, l’ampliació de voreres i millora de les interseccions, el diagnòstic i pla d’accessibilitat del destí, en condicionament de les noves instal·lacions de l’Aula de la Mar, la senyalització de noves rutes esportives i l’estudi de les repercussions del Pla de Sostenibilitat Turística en Destinació.\nTotes les actuacions s’implementaran entre els exercicis 2022 i 2024 i arribaran als 2.452.000 euros tal com ha declarat el regidor que s’encarregarà de liderar personalment la posada en marxa del conjunt de les iniciatives, Jorge Ivars. A més, el regidor de Turisme, que porta perseguint amb obstinació ‘pescar’ fons europeus des de l’inici del mandat, ha reconegut sentir-se molt satisfet amb la gran faena que ha realitzat tot l’equip tècnic i ha declarat que “mai en la història del nostre municipi havíem sigut capaços de captar tanta inversió per a un nombre tan ampli de projectes”. Una cosa que, sense cap dubte, és fruit del gran esforç conjunt de tot el govern municipal. I precisament a eixe treball ha fet al·lusió el batle, Arturo Poquet, afirmant que “darrere d’aquesta gran notícia hi ha moltes hores dissenyant estratègies i planificant”. Poquet ha volgut tancar la seua intervenció deixant clar que “amb aquest govern, Benissa mira al futur des d’una perspectiva moderna i sostenible”.\nActe de la signatura per a rebre les ajudes de Fons Europeus a Benissa (4/8/2018)\nBenissa presenta el projecte Edusi a la Direcció de Fons Europeus de la Generalitat Valenciana (1/3/2017)


Rúbrica de canvi educatiu - Criteri 15 - Processos d’actualització dels elements del nucli pedagògic\n15.1 Com se sistematitza al centre educatiu l’actualització/innovació dels infants i joves?\n- Objectius anuals del centre i els corresponents processos/mecanismes a les NOFC adreçats a la incorporació i integració dels infants i joves i altres aprenents:\namb necessitats especials\ndesmotivats o absentitstes\nen perill d’abandonament\n- Instruments i processos d’avaluació emprats per valorar l’assoliment dels objectius d’integració al centre.\n- Processos i mecanismes establerts en la implementació dels canvis per valorar-ne l’efecte sobre l’alumnat i validar-ne la continuïtat.\n15.2 Com se sistematitza l’actualització/innovació dels docents?\n- Foment d’una cultura de formació permanent i d’anàlisi i revisió compartida (aprenentatge entre iguals) de la pràctica educativa i d’intercanvi d’experiències innovadores.\n- Definició de llocs de treball específics per ser ocupats per perfils professionals (metodologies globalitzades, diversitat...) que facilitin el desplegament del PEC.\n- Recollida d’informació precisa sobre les habilitats i interessos bàsics dels docents a més de les titulacions (currículum bàsic, aficions, etc.).\n- Sistemes organitzatius del centre relacionats amb les habilitats i coneixements dels docents:\nSistemes de selecció, si s’escau. Per exemple, per assignar llocs específics o seleccionar substituts.\nSistemes de formació permanent.\nSistemes d’avaluació formativa.\n- Oferta de recursos i formació disponibles per als docents del centre rellevants pel que fa a l’ús de la tecnologia i el desenvolupament de recursos pedagògics.\n- Disposició de temps per a la reflexió i anàlisi de la pràctica educativa i l’intercanvi d’experiències innovadores.\n- Processos i aliances establerts per fomentar la incorporació de docents no convencionals.\n- Instruments i processos d’avaluació emprats per valorar l’assoliment dels objectius d’integració de docents no convencionals al centre.\n15.3 Com se sistematitza l’actualització/innovació dels continguts?\n- Processos establerts per concretar el currículum per tal que respongui a les necessitats i interessos dels infants i joves del centre.\n- Processos establerts per concretar el currículum per tal que doni resposta al desenvolupament de competències per a la vida.\n- Processos establerts per concretar continguts que reflecteixin reptes que provenen del món real, com la sostenibilitat mediambiental i l’equitat.\n- Instruments i processos d’avaluació emprats per valorar l’adaptació dels continguts.\n15.4 Com se sistematitza l’actualització/innovació dels recursos pedagògics, espais, etc.?\n- Processos, aliances i mecanismes establerts per facilitar l’actualització i innovació dels recursos i espais.\n- Processos, aliances i mecanismes establerts per facilitar l’actualització i innovació de l’ús de la tecnologia.\n- Instruments i processos de revisió i millora dels recursos pedagògics i per a l’adequació de l’espai a les necessitats de les pràctiques educatives innovadores.


Emilio Botín-Sanz de Sautuola y García de los Ríos (Santander, 1 d'octubre de 1934 - Madrid, 10 de setembre de 2014) fou un banquer, propietari i president del Banco Santanter, propietat familiar que ja presidia el seu besavi. Era conegut també pels nombrosos processos judicials de corrupció i evasió d'impostos pels quals va estar imputat des de 1994 a 2011. Va estar casat amb Paloma O'Shea –nomenada marquesa pel rei Joan Carles I el 2008–, amb qui va tenir sis fills, una de les quals, Ana Patricia, s'encarrega de la direcció del banc des de la seva mort. El seu germà Jaime va dirigir Bankinter.\nEmilio Botín en la primera reunión de trabajo del CSEV.jpg\nEmilio Botín el 2010.\nEmilio Botín-Sanz de Sautuola y García de los Ríos (Santander, 1 d'octubre de 1934 - Madrid, 10 de setembre de 2014) fou un banquer, propietari i president del Banco Santanter, propietat familiar que ja presidia el seu besavi. Era conegut també pels nombrosos processos judicials de corrupció i evasió d'impostos pels quals va estar imputat des de 1994 a 2011. Va estar casat amb Paloma O'Shea –nomenada marquesa pel rei Joan Carles I el 2008–, amb qui va tenir sis fills, una de les quals, Ana Patricia, s'encarrega de la direcció del banc des de la seva mort. El seu germà Jaime va dirigir Bankinter. (ca)\nEmilio Botín-Sanz de Sautuola y García de los Ríos (ca)\nEmilio Botín (ca)


El temporal deixa 200 litres per metre quadrat a la Marina Alta - À Punt\nEl temporal deixa 200 litres per metre quadrat a la Marina Alta\nEncara que no hi ha danys greus, alguns punts de la costa han quedat afectats.\n05 de novembre 2020 - 21:10\nEl temporal ha colpejat amb força algunes zones de la Marina Alta. A les ratxes d'uns 70 quilòmetres per hora s'han sumat les intenses precipitacions, que en aquests dos dies han descarregat un total acumulat de 200 litres per metre quadrat a Dénia.\nPel que fa a Xàbia, la pluja ha afectat sobretot la zona del port i la de l'Arenal. Però, encara que els núvols han descarregat 190 litres per metre quadrat entre dimecres i dijous en alguns punts del municipi, no hi ha danys greus.\nAquest episodi de pluges també ha deixat acumulats 73 litres per metre quadrat al Poble Nou de Benitatxell i més de 90 a Pego.


INSECTES CONTRA INSECTES | Espores\n15 set. 2012\nEls insectes parasitoides i els depredadors naturals de les plagues agrícoles s’han convertit en els millors aliats per combatre-les. Les tècniques de control biològic de plagues es consoliden com una alternativa als químics respectuosa amb el nostre entorn per a acabar amb aquests insectes perjudicials.\nEn una societat que valora més la rendibilitat en la producció d’aliments que la qualitat dels mateixos o l’aspecte i la uniformitat que l’olor i el sabor, cada vegada hi ha més gent que diu prou. Gent que vol que les tomaques sàpien a tomàques i que no estan disposats a utilitzar plaguicides al costat de l’oli i la sal com a condiment en les seues amanides. Podem dir que a Europa estem vivint una tornada als orígens, un vertader “boom” verd, on ha cobrat especial importància l’agricultura ecològica i sostenible.\nUn dels pilars fonamentals en aquest tipus d’agricultura és el control biològic de plagues, és a dir, l’ús d’enemics naturals (habitualment altres insectes, però també fongs, bacteris i altres invertebrats) per a controlar les espècies plaga, ja que per a què un cultiu puga ser etiquetat com a ecològic no ha de contenir ni la més mínima traça de plaguicides.\nQuè es coneix com a plaga?\nLa paraula plaga prové del llatí i significa dany o ferida. Inicialment es parlava d’aparició massiva d’éssers vius de la mateixa espècie que causen greus danys a poblacions animals o vegetals (RAE, 2001). Açò inclou bàsicament a qualsevol organisme viu causant de danys o malalties a l’home o a les seues possessions, no obstant açò aquesta definició comporta cridaneres paradoxes, com el fet que en aquest cas la pròpia humanitat hauria de ser considerada com a plaga.\nDanys de les larves de Helicoverpa armigera sobre un cítric\nAvui dia, s’accepta el concepte de plaga per a referir-nos exclusivament als danys ocasionats per animals, enfront del concepte de malaltia que fa referència als causats per altres agents biòtics. El que si sembla clar és que aquest concepte té un inequívoc component antropocèntric, és a dir, considerarem com a plagues a aquelles espècies que ens molesten, ja siga perquè produeixen pèrdues econòmiques o causen problemes de tipus sanitari.\nCom per exemple, els tèrmits. Des d’un punt de vista formal haurien de ser considerades un insecte útil, ja que reincorporen al cicle de la terra les restes de fusta dels arbres morts als boscos, no obstant açò són una de les plagues més temudes i combatudes a tot el món. Per què? Perquè ningú imaginava que un primat amb pretensions anava a començar a construir les seues cases amb arbres morts!\nMètodes de control de plagues\nPerò parlant de debò, actualment existeixen multitud de tècniques per al control de plagues, ja que a les més clàssiques i tradicionals cal sumar les derivades de la revolució biotecnològica dels últims 20 anys. A grans trets, podem classificar-les en tres grans grups: control químic, control biològic i control parabiològic. Mentre que l’anomenat Control Biològic es basa en la manipulació directa i dirigida d’enemics naturals i competidors de l’espècie plaga o dels seus recursos, el Parabiològic es refereix a la manipulació directa i dirigida de les mateixes plagues o dels seus recursos.\nMascle i femella de la mosca de la fruta, Ceratitis capitata. Al centre de Control Biològic de Plagues de València es crien mascles estèrils per a controlar aquesta temuda plaga\nBàsicament, al control biològic s’utilitzen insectes depredadors o parasitoides que interactuen amb les espècies plaga per a reduir la seua població, i en el control parabiològic des de tècniques culturals tradicionals com la rotació de cultius fins a l’ús de noves tecnologies com les radiacions ionitzants per a crear mascles estèrils. Aquests s’alliberen en grans quantitats en el medi natural, de manera que competeixen amb els mascles fèrtils en l’accés a les femelles i si aconsegueixen creuar-se no donaran descendència.\nEl Control Biològic\nConsisteix a manipular l’ecosistema de manera que aconseguim reduir la població de la plaga a una densitat que no produïsca danys significatius. Però primer caldrà considerar on està el límit de danys a partir del que ja no podem considerar el nivell poblacional com a acceptable. És el que es diu llindar de tolerància, que evidentment serà molt variable segons les circumstàncies específiques de cada plaga.\nUna vegada establit aquest límit, cal localitzar a l’enemic natural idoni per a cada cas. Per a açò és important fixar-se en cinc característiques bàsiques: 1) la seua especificitat respecte a l’espècie a controlar, 2) la sincronització amb el ritme de la plaga, 3) que es desenvolupe ràpid, 4) que siga capaç de sobreviure sense aliment i 5) que siga eficaç localitzant a la plaga.\nFemella himenòpter, Chelonus oculator, parasitant els ous del lepidòpter Spodoptera exigua, que afecta principalment al pebrot i al meló d’alger. Font de la imatge\nDins dels mètodes de control biològic de plagues, podem triar entre tres grups d’enemics naturals. L’ús de depredadors com a àcars, escarabats, xinxes i himenòpters. La utilització de parasitoides, larves d’insectes que s’alimenten exclusivament a l’interior de l’insecte plaga al que acaba per matar, destacant sobretot diversos grups d’himenòpters i alguns dípters. I finalment l’aplicació d’organismes patògens, que engloba l’ús de fongs, bacteris, virus i també els nematodes, que encara que realment són animals se’ls agrupa amb aquest tipus d’organisme perquè el seu mecanisme d’acció és molt similar.\nA més podrem utilitzar diferents estratègies. La introducció d’un enemic natural exòtic és la primera d’elles i consisteix en localitzar un depredador o parasitoide en el lloc d’origen de la plaga, i si és possible, criar-lo i introduir-lo per a que s’establisca. Quan parlem de plagues exòtiques a voltes és l’única opció, i ha donat resultats espectaculars, com en el cas de la cotxinilla acanalada dels cítrics, Icerya purchasi, que es controla amb el coleòpter Rodolia cardinalis en més de 20 països.\nRodolia cardinalis menjant cotxinilla\nPerò també podem augmentar el nombre d’enemics naturals de la plaga. Utilitzarem aquesta tècnica quan per diferents motius els nivells poblacionals dels seus enemics siguen molt baixos o inexistents. Per a obtenir-los es crien en massa i després es realitzen soltes controlades en el cultiu. L’última estratègia consisteix en conservar els enemics naturals autòctons manipulant l’hàbitat per a augmentar l’efectivitat, per exemple permetent l’existència de preses alternatives, innòcues per al cultiu, que els servisca d’aliment.\nCasos pràctics a Espanya\nL’ús de tècniques de control biològic de plagues està molt arrelat a tota la península. Tant en els cultius citrícoles de tot el llevant com als hivernacles d’Almeria s’utilitzen des de fa molt de temps amb grans resultats.\nEn el cas dels cítrics, per exemple, podem trobar entre moltes altres tres espècies de cotxinilla, cadascuna d’elles combatuda amb un enemic natural diferent: La cotxinilla acanalada es tracta amb l`escarabat Rodolia cardinalis, el cotonet, Planococcus citri, amb un altre coleòpter, Cryptolaemus montrouzieri, i l’anomenat poll roig de Califòrnia, Aonidiella aurantii, amb un l’himenòpter parasitoide, Aphytis melinus.\nAphytis melinus sobre el poll roig\nAls cultius hortícoles d’Almeria s’estan utilitzant gran varietat d’enemics naturals. Podem destacar un gènere de Neuròpter anomenat Chrysoperla, utilitzat amb gran èxit en control de pugons a hortalisses com el pebrot, cogombre, api, enciam, maduixa i albergínia. També s’utilitzen diverses espècies de xinxes (hemípters) com Orius laevigatus, que combat plagues de trips, com Frankliniella occidentalis i Trips tabaci, o Macrolophus melanotoma i Dicyphus tamanini que combaten diverses espècies però que són especialment importants en el control de les mosques blanques, Trialeurodes vaporarium i Bermisia tabaci.\nI ja fora de l’interès agrícola no podíem deixar d’esmentar l’exemple recent més dolorós per al patrimoni vegetal del Mediterrani, la plaga de morrut roig de les palmeres, Rhynchophorus ferrugineus. Un coleòpter originari del sud-est asiàtic que afecta principalment a les palmeres canàries, Phoenix canariensis, i a les datileres, Phoenix dactylifera. En el seu control, al costat d’altres mètodes, s’utilitza un nematode entomopatògen, Steinernema carpocapsae. Malgrat els esforços, cada vegada és més habitual trobar palmeres tallades al nostre paisatge. No obstant això la comunitat científica treballa intensament per trobar una solució més eficaç concorde a l’agressivitat d’aquesta plaga.\nagricultura ecològica control biològic insecte estèril parasitoide plagues\nEspecialista en control integrat de plagues. Llicenciat en biologia per la Universitat de València


Butlletí informatiu acidH\nVídeo del concert solidari " Clam per la Intel·ligència Límit"\nSi us vau perdre el concert solidari de Clams a la Sala Luz de Gas del 13 de desembre, no us podeu perdre aquest vídeo, on hi trobareu també entrevistes amb els protagonistes de la nit, responsables de les entitats i els actors Toni Albà i Pep Planas.\nActe de presentació del futbol base del CE Europa i de l’Europa acidH\nDes del setembre, el CE Europa té secció de futlbol adaptat amb els equips de l'acidH A i B. El passat 15 de gener es va fer la presentació dels equips de 2017. Després de guanyar els dos tornejos en els quals ha participat, el CE Europa - acidH està demostrant molt bons resultats, amb uns equips de grans jugadors dins i fora del camp, que ocupen les primeres posicions de la Lliga.\nFinalitza l'exposició "I tu, com ho veus?", de l'Escola d'Adults de l'acidH\nEls alumnes de l'Escola d'Adults van elaborar el curs passat l'exposició fotogràfica I tu, com ho veus? que fins fa poc va estar exposada al Hall de l'acidH. Podeu veure algunes imatges de l'exposició i descobrir-ne més sobre el seu significat i valor en aquest article.\nVenda de PA PÉ del SOI a la botiga de Belles Arts Piera\nEl darrer trimestre del 2016, es va iniciar la venda de PA PÉ del SOI (Servei Ocupacional d’Inserció) d’acidH a la botiga PIERA , la famosa botiga de belles arts ubicada a Barcelona. Aquí hi podreu trobar els fulls de paper reciclat elaborats als tallers del SOI i més endavant, llibretes...\nEscola de vida Montserrat\nCelebració del Dia escolar per la No Violència i la Pau\nEl 30 de gener, els alumnes de l'acidH van celebrar el Dia escolar de la No violència i la Pau amb diversos tallers i xerrades. Les entitats Médicos sin Fronteras i la Fundació PAX van visitar l'escola per parlar als alumnes sobre la solidaritat amb alguns exemples, i van aprendre també a ballar la dansa de la Capoeira!\nFederico Mayor Zaragoza a la revista Corresponsables, en motiu de l'acte anual de l'acidH\nEl passat mes de novembre es va celebrar l'Acte Anual de l'acidH, on el Sr. Federico Mayor Zaragoza va oferir la seva conferència "Educació per a tothom al llarg de tota la vida". En aquest acte, els periodistes de Corresponsables van tenir l'oportunitat d'entrevistar-lo, i el resultat, molt interessant, ha estat publicat recentment.\nl'acidH als mitjans\nUn rap elaborat per alumnes de l’acidH i de l’escola el Nou Patufet\nNotícia publicada a BTV sobre la nova iniciativa que l'entitat Càmeres i Acció està desenvolupant amb joves d'entre 15 i 16 anys de les escoles Vida Montserrat de l'acidH i Nou Patufet per tractar els temes que els preocupen. Veure la notícia\nArticle "acidH: límits i fronteres" a la revista Catalunya Cristiana\nArticle publicat a la revista Catalunya Cristiana, escrit pel Sr. Lluis Serra Llansana, patró de la Fundació acidH. Llegir l'article\nCopyright © *|2016|* *|acidH|*, All rights reserved.\n*|www.acidh.org|* *|Siracusa 53, 08012 Barcelona |*


Les dones amb sobrepès o obesitat tenen major risc de resultats neonatals i materns adversos\nLes dones amb sobrepès i obeses són més propenses a requerir atenció mèdica especialitzada durant l'embaràs a causa del risc augmentat de resultats adversos neonatals i materns, segons conclou un nou estudi publicat aquest dimecres en 'BJOG: An International Journal of Obstetrics and Gynecology'.\nL'estudi, dut a terme per un equip de la 'Queen's University Belfast' i la Fundació Belfast d'Atenció de la Salut i Social, a Regne Unit, va trobar que l'obesitat materna té implicacions importants per a la salut que contribueixen a l'augment de la morbiditat i mortalitat tant per a la mare com el bebè. Les taxes d'obesitat a tot el món s'han duplicat en els últims 30 anys, per la qual cosa la taxa de dones embarassades obeses també està augmentant.\nEn aquest estudi, es van classificar les dones segons les classificacions de l'índex de massa corporal (IMC) de l'Organització Mundial de la Salut (OMS). Les categories van incloure a dones que tenien sota pes (IMC <18,5), pes normal (IMC de 18,5 a 24,9), sobrepès (IMC 25-39), i tres obeses subcategories: obesos de classe I (IMC 30-34,9), obesitat de classe II (IMC 35-39,9) i obesitat de classe III (IMC> 40).\nEs va analitzar l'impacte de l'IMC en els resultats materns i neonatals en 30.298 embarassos únics d'una unitat de referència en el Nord d'Irlanda, a Regne Unit, durant un període de vuit anys (2004-2011). Dins d'aquest grup, el 2,8 per cent de les dones van ser classificades com a baix pes; el 52,5 per cent, amb pes normal; el 27,8% per cent, amb sobrepès; l'11 per cent, amb obesitat classe I; un 3,9 per cent, amb obesitat classe II, i l'1,9 per cent, amb obesitat classe III.\nTENEN MAJOR RISC D'HIPERTENSIÓ I DIABETIS GESTACIONAL\nEls resultats van mostrar que, en comparació de dones de pes normal, les dones de sobrepès de classe I i obesitat tenien un major risc de trastorns d'hipertensió, diabetis gestacional, inducció del treball de part, cesària, hemorràgia postpart i macrosomía (pes gran del bebè en néixer), amb tots els riscos significativament creixents en dones amb obesitat classe II i III. Per exemple, les dones de classe III obeses tenien quatre vegades més de probabilitats de desenvolupar diabetis gestacional en comparació de les de pes normal.\nD'altra banda, les d'obesitat de classe III es van identificar com les de major risc de resultats adversos addicionals incloent el tenir un part prematur, un nounat que requereix ingrés neonatal i mort fetal, amb tres vegades més de probabilitats.\nEn les dones amb sobrepès i obeses també va haver-hi un increment en la probabilitat de problemes postnatales, com la fatla d'una lactància materna reeixida, que també ha demostrat que augmenta el risc de conseqüències per a la salut a llarg termini tant per a la mare com per al bebè en relació amb l'obesitat. Per contra, les dones amb baix pes tenien major risc d'anèmia i eren més propenses a donar a llum a un bebè de baix pes en néixer, en comparació de les de pes normal.\nValerie Holmes, del Centre de Salut Pública de la Universitat de Queen a Belfast, va dir: "aquest estudi a gran escala demostra clarament que el sobrepès o l'obesitat durant l'embaràs augmenta el risc de resultats adversos materns i neonatals".


Front comú dels ecologistes contra el mapa eòlic del Govern - Diari de Girona\nFront comú dels ecologistes contra el mapa eòlic del Govern\nDotze entitats han presentat un segon contenciós contra el document, que s'ha admès\ngirona | acn/ddg 12.07.2013 | 09:29\nLa portaveu de IAEDEN, Bàrbara Schmitt, i l´advocat Benet Salellas. acn\nUna dotzena d'entitats ecologistes de tot Catalunya han fet front comú i han portat als jutjats el mapa eòlic que la Generalitat va aprovar el passat novembre. Aquest és el segon contenciós administratiu que s'interposa contra el pla que estableix les Zones de Desenvolupament Prioritari (ZDP) per instal·lar-hi molins de vent. El recurs, tal i com va publicar fa unes setmanes aquest diari, ha estat admès a tràmit pel tribunal.\nLes entitats expliquen que el Govern, després que el TSJC suspengués l'anterior pla aprovat el 2010, ha "burlat" la justícia i ha seguit endavant amb un model idèntic al què aleshores es va quedar damunt la taula. El motiu per deixar-lo sobre la taula va ser que faltava el document d'avaluació ambiental. Tot i que el nou mapa eòlic que CiU va aprovar a finals del 2012 sí que incorpora aquest document, les entitats ecologistes asseguren que aquest no s'ha tramitat com hauria de ser. Segons el seu punt de vista, simplement s'han afegit papers, però en cap cas s'han resolt les mancances que tenia l'anterior pla de les ZDP. L'advocat de les diferents entitats ecologistes, Benet Salellas, qualifica aquest nou mapa eòlic de "megalòman" i tot plegat, fet al servei de "les macroempreses". En total, el pla de la ZDP aprovat permetrà iniciar i tramitar 589 MW d'energia eòlica a Catalunya. El mapa inclou sis zones, la setena -la de l'Alt Empordà- figurava al del 2010 però es va decidir excloure de forma provisional arran del gran incendi de l'estiu a l'espera de tenir els resultats d'un estudi.