Història tema 5  | Història Contemporània de Catalunya i Espanya (UAB) | Unybook\nHistòria tema 5 (2017)\nHistòria tema 5\nApunts Culla tema 5\n24/02/2017 - TEMA 5: LA DINÀMICA SOCIAL I POLÍTICA DURANT LA FORMACIÓ DE LA CATALUNYA CONTEMPORÀNIA La modernització, la transformació econòmica que havia començat a mitjans del segle XVIII, si l’economia es modernitza, es modernitza la societat.\nA finals del XVIII, a resulta de les d’indianes, el comerç d’Amèrica etc., havien aparegut, a la Catalunya dos nous grups socials: els fabricants (d’indianes, de vaixells…) i filadors, teixidors… Aquests eren els antecessors de burgesos i proletaris, encara que els conceptes en si van aparèixer més tard. Aquests dos grans grups socials van prenent forma. La burgesia són els propietaris de fàbriques d’indianes i els propietaris que fan els vaixells que fan les rutes de l’Atlàntic. Durant el primer quart i gairebé el primer terç del segle XIX l’economia catalana resta paralitzada. El creixement d’aquest grup burgès és zero o gairebé negatiu. La nova etapa de creixement d’aquest grup burgès comença amb la represa econòmica i la mort de Ferran VII.\nA partir d’aquí, la revolució del vapor, les fàbriques més grans... donen lloc a una burgesia més potent i més rica que aquella incipient del segle anterior. És una burgesia sobretot industrial. Quan comenci la urbanització de l’Eixample, aquelles famílies propietàries de terreny d’aquelles zones veuen com el valor del seu terreny augmenta considerablement. Les finques urbanes es construeixen a l’eixample. INDIANOS: gent natural nascuda a ciutats o poblacions de la costa catalana (per exemple de Sitges) que de joves se’n van a Amèrica a fer fortuna. El model típic, el patró, aquests indianos, emigrants catalans que se’n van a Amèrica amb posat emprenedor, amb idees i ganes de treballar, aquesta gent, quan ja arriben a grans, molt sovint el que fan és liquidar els seus negocis, liquidar els calers, agafar un vaixell i tornar a casa. A aquests se’ls diu indianus o americanus. Aquests volen que els seus veïns sàpiguen que s’han fet rics de collons. Es fan unes cases gegants amb jardins exòtics que recordin a Amèrica. L’indianu també vol que els veïns li estiguin agraïts. Com? Fent que els veïns estiguin agraïts. Van posar diners per construir hospitals, escoles, biblioteques, etc., i els posen el seu nom. Sovint aquest indianu quan torna a casa decideix continuar fent negocis. El primer gran edifici burgès de la Barcelona del XIX, construït durant els anys 20 / 30, és el de sobre del restaurant les 7 portes. Són coneguts com els porxos d’en Xifré. En Xifré era en Josep Xifré i Cases, gran indianu català del XIX (la ciutat encara estava emmurallada en aquell moment). Els indianus van ser més o menys un centenar de casos. La gent de famílies de pagesos rics de comarques que amb els diners fets a l’agricultura moderna desenvolupada i d’exportació, decideixen invertir aquests beneficis de l’agricultura i convertir-se en empresaris industrials. La burgesia tenia el centre a BCN. Els Güell, els Godó, tenien orígens comercials. Des del seu origen al segle XVIII, aquesta incipient burgesia té uns interessos econòmics per defensar  una classe social es defineix perquè el que té en comú són uns interessos econòmics. Les successives plataformes i organitzacions que aquesta burgesia anirà creant per anar defensant els seus interessos que aniran canviant. La primera és la junta de comerç de Barcelona 1758: un lobby dels comercials catalans que estan enriquint-se amb el comerç amb Amèrica. Abans aquest comerç amb Amèrica havia de fer escala a Cadis, però la junta de comerç aconsegueix evitar-ho fent pressió. A més a més, crea una escola de nàutica. Cal un lloc on es formin capitans i oficials de vaixell, pilots de vaixell. Si no hi hagués aquest boom comercial no haguessin sigut necessaris. La junta de comerç decideix crear una escola de nàutica per formar els professionals que necessiten. 1799  ja fa 40 anys que la indústria de les indianes ha anat guanyant importància a Catalunya. El 1799, tot i que oficialment no serà reconeguda fins al cap de 25 anys, es crea la comissió de fàbriques. El nom sencer: comissió de fàbriques de filats, teixits i estampats de cotó. La gent li diu la comissió de fàbriques. És el primer lobby industrial.\n1848, la indústria catalana continua sent tèxtil i cotonera fonamentalment, però se’n comencen a crear d’altres, de manera que la comissió de fàbriques, filats i teixits... acaba sent obsoleta. Es decideix esborrar-la i crear una estructura més moderna amb un nom més modern: institut industrial de Catalunya. Amb aquest rètol engloba tota la indústria que hi hagi. Durant uns 20 anys serà la representació organitzada dels industrials catalans. El 1869, arran d’un canvi polític important a l’estat espanyol, la revolució del 68, la caiguda de la monarquia borbònica d’Isabel II, una part d’aquests que formaven part de l’institut industrial (una escissió), pensen que s’ha de renovar. Aquest sector síndic crea el Fomento de la Producción Nacional. Uns quants anys després, el 1876, els empresaris que s’havien quedat amb la producció industrial, tranformen l’insitut industrial en una altra cosa: el Fomento de la Producción Espanyola. Durant una 12 d’anys rivalitzen els dos fomentos, que de fet són dues organitzacions idèntiques. De tal manera que el 1889 es decideix unificar aquests dos fomentos i la fusió es bateja com el Fomento del Trabajo Nacional. Fins a dia d’avui és la principal nacional catalana.\nQuè volia dir i què significava aquesta obsessió amb el fomento: al llarg del segle XIX a l’estat espanyol hi existeix un debat de les elits polítiques i econòmiques a propòsit de quina és la política econòmica que l’estat espanyol ha d’aplicar en la seva relació amb les altres països: una política d’obertura de fronteres i facilitar l’entrada de la producció francesa, anglesa, etc. o una política de tancament del mercat espanyol a la importació i limitar-ho a la producció industrial de dins de l’estat espanyol.  1. Lliurecanvisme: tothom que tingui alguna cosa la pot venir a vendre aquí. La segona: 2. Proteccionisme.\n(són debats sobre la base dels interessos). En general els països tenien una resposta senzilla a aquest dilema: si el país era un país sense indústria, s’hi aplicaven polítiques lliurecanvistes. Rebrem i comprarem màquines i productes. Els que tenien una indústria potent aplicaven polítiques proteccionistes: imposaven uns elevats impostos a les fronteres.  aranzels. Els aranzels eren els impostos que pagaven els altres per exportar a Espanya. En el cas d’Espanya era que la major part del territori no tenia cap mena d’indústria i la gent tenia mentalitat consumidora, i volien el màxim d’oferta i poder escollir què comprar. Però, a Catalunya hi havia una potent indústria, que reclamava una política proteccionista, perquè eren productors. Aquest era el dilema espanyol. Aquesta qüestió va fer crear polèmica, informes, memorials, etc. Totes les organitzacions de fomento eren activíssimes en la defensa del proteccionisme. Reclamaven a Madrid que protegissin la nostra producció en front de la competència estrangera. fomento del Trabajo nacional, fomento de la produccion espanyola  fomento de la producción catalana (pq era realment això – és a dir, tot i ser fomentos d’Espanya, bàsicment gestionaven la indústria catalana, ja que on hi havia indústria era aquí a Catalunya). A Espanya es queixen perquè han de consumir dels catalans, que els productes potser són més cars i no tan bons com els dels anglesos. Això explica que des de fa 200 anys hi hagi problemes cat-esp. La burgesia tenia interessos i provava de defensar-los, però també tenia altres coses. També tenia sensibilitats, gustos... Al voltant d’aquesta burgesia es va anar desenvolupant des d’una vida a una premsa cultural.\nLa premsa: durant el segle XIX sorgeixen diversos períodes. Però, la referència de la burgesia del XIX és el Diario de Barcelona: va néixer el 1792. Si encara es publiqués avui seria el segon diari més antic del món després del Times de Londres. Quan es va publicar, a sota el títol hi deia “Decano de la Europa continental” (venia a dir que era el més antic d’Europa sense comptar UK).\nAquest diari va passar a ser propietat d’Antoni Brusi. Va quedar-se a les mans de la família durant dues o 3 generacions fins al punt que la gent anomenava el diari com ”el brusi”. El tòpic ve a dir que la jornada d’un burgès barceloní arquetípic començava esmorzant xocolata amb melindros mentre llegia el brusi. Que era de format petit. Una de les creacions més emblemàtiques, com a aparador, és el Gran Teatre del Liceu. És un teatre d’iniciativa privada. No és un teatre reial impulsat per la monarquia o pel govern com a altres llocs d’Europa. 1847. Hi ha gent que vol exhibir la seva riquesa ho podien fer en un teatre. Com que ningú els el construeix, es crea una societat, la gent hi posa diners i el creen. Al cap de poc més d’una dècada, queda destruït per un incendi. Els burgesos que el van construir es tornen a reunir i tornen a construir el teatre. El liceu era important pels burgesos catalans perquè era el seu gran aparador, la seva gran vitrina. Volien mostrar que tenien molts calers. El Liceu era un lloc on el de menys eren els cantaires de l’escenari. El més important pels burgesos que el van crear era abans de començar la funció, els entreactes i el final  que les senyores poguessin lluir vestit etc. A més a més, els entreactes i tal durant 3 o 4 generacions van ser un lloc òptim per lligar matrimonis entre fills i filles d’aquelles famílies. Fins i tot durant la funció feien negocis als passadissos. Barcelona es va anar convertint al llarg del XIX en una gran ciutat dins d’Europa, però no era capital de res. Per a Espanya, Catalunya no existia com a unitat encara. No tenia ni govern, ni una cort reial i, per tant, no hi havia els actes socials típics de les corts, els balls i tal. El Liceu va ser una mica el succedani de tot plegat. El liceu era el gran àmbit de tot això.\n- LA CLASSE OBRERA L’origen, la llavor, el pinyol d’aquesta classe obrera són els filadors i teixidors que hi havia a finals del XVIII. A partir del 1830 amb el boom industrial de l’arribada del vapor i del creixement de les fàbriques, la classe obrera es dispara.\nAquests obrers també surten del moviment migratori obrer, pagesos que no són l’hereu, que no rebran els terres familiars i que per tant saben que s’han de buscar la vida. Alguns van a la seva respectiva capital comarcal i d’altres baixen a Barcelona. En aquest circuit d’incorporació de desenes de milers i centenars de milers de pagesos, podríem dir que hi ha dues etapes: - Jove pagès que baixa del poble a Barcelona a buscar-se la vida, no té cap preparació per a la indústria tèxtil. Aplicant paraules de l’època: el jove emigrant rural que busca incorporarse a l’estructura industrial = el miserable. Com que no sap fer res concret, l’única cosa que pot oferir és la seva força física: carregar i descarregar, fer de peó. A les fàbriques, aquesta mena de mà d’obra es necessita from time to time. Aquestes persones no tenen estabilitat laboral, els salaris són ínfims, ja que hi ha molta demanda. Aquesta feina era temporal perquè volien descarregar vaixells quan arribaven. Això els fa enrolar en moviments de protesta  no hi tenen gaire a perdre a part de la vida. Amb el pas del temps, tenen una expectativa de passar a la categoria superior, passar de ser miserables a ser operaris. El miserable ha après com funciona un teler, què ha de fer un teixidor, etc. han après de forma autodidacta. Aconsegueixen llocs de treball fixos i estables, tenen una miqueta més d’increment salarial. Es casen, tenen fills, etc.\nEncara que els miserables passin a operaris, sempre van arribant més i més pagesos. La condició obrera, a tot arreu on hi ha condició obrera no té res envejable. La jornada laboral és interminable: 12-16 hores diàries. Això 6 dies la setmana. La pressió i l’autoritat de l’Església va fer que el diumenge era el dia del Senyor i no es podia treballar. Sinó, pels patrons, s’hagués treballat en diumenge. Això es desenvolupava en unes condicions d’higiene catastròfiques, en llocs mal ventilats, etc. Els fils desprenien una quantitat immensa de partícules que omplien completament l’aire. Els obrers es passaven hores respirant allò i els pulmons els acabaven plens d’aquelles partícules: tuberculosi i problemes respiratoris. El salari era molt baix, que permetia la subsistència si no passava res. El nombre de dones a la indústria tèxtil era molt elevat, ja que fent exactament la mateixa feina, una teixidora cobrava un 30-35% del que cobrava un teixidor. En aquestes condicions, els patrons volien com més dones millor. A les fàbriques tèxtils només hi havia homes per a fer les feines que es considerava que les dones no podien fer per condició física. Aquesta discriminació salarial per sexes, era acceptable. Perquè consideraven que ells eren el puntal econòmic de la família. Si no hagués sigut així, no haguessin sigut considerats el puntal de la família, era mal vist.\nTreball infantil: com que no s’havia de fer gran força física (després del vapor), hi havia nens i nenes de 8, 9, 10 anys, sobretot nenes. No hi havia legislació sobre això. Va aparèixer a finals del XIX. Les dones anaven a la fàbrica, si tenien nens petits què havien de fer? Que puc portar les criatures? Un cop eren allà, els feien treballar a canvi d’uns cèntims més. Naturalment, aquestes condicions donaven lloc a una dieta molt deficitària, les proteïnes animals eren rareses absolutes en la dieta dels obrers. Es consumia pa bàsicament. Es menjava com a tall la llengada, una sardina. Això ja era un festí. Les condicions de les fàbriques i la mala alimentació donava lloc a unes taxes de malalties i morbiditat (incidència de les malalties en zones de la ciutat). En aquestes condicions era natural que aquests obrers intentessin organitzar-se per defensar els seus interessos. Mentre cada obrer, quan el lloguen / contracten una fàbrica, li proposen el salari, només pot dir sí o no. Mentre les coses siguin així, els obrers no hi tenen res a fer. L’única manera és parlar en nom de tots els obrers.  associación de mútua protección de tejedores de ambos sexos. El juliol de 1855, els obrers ja són capaços d’organitzar la primera vaga general. Les classes benestants reaccionen amb autèntic terror. Aquestes primeres etapes de la història, l’època del 1r sindicat (1840), es desenvolupen a nivell local. No té cap connexió amb el que pugui passar de semblant a Europa, Anglaterra, etc. (a partir de 1869 sí).\nAls patrons els inquieta la protesta dels seus obrers, sorgeix una fórmula per solucionar-ho: la colònia industrial. És una fàbrica apartada dels nuclis urbans. És un recinte tancat dins del qual hi ha les instal·lacions industrials, una església, habitatges dels obrers i escola pels seus fills. L’empresari que ha de construir aquesta colònia industrial, ha de pagar una pasta per això, però com que l’obrer i la seva família passen els 365 dies de l’any allà, l’empresari els té a tots controlats. Això no s’inventa aquí, ve d’Anglaterra. La colònia ofereix al propietari una possibilitat de control. “És una barreja de fàbrica i quartel”.\nNo tota la societat i l’economia catalanes han experimentat durant el segle XVIII tot això, evidentment. Al costat d’aquesta Catalunya hi ha una altra Catalunya menys poblada però més extensa on es manté gairebé intacta l’economia i la societat tradicionals dels segles anteriors.\nPagesos modestos, petits propietaris, on, en aquesta cat tradicional, l’església conserva tota la seva autoritat. Els pagesos contemplen amb recel i amb por que aquest món urbà que no tenen gaire lluny, ple de transformacions infernals. Els capellans els confirmen aquesta idea, que els obrers i el socialisme són invencions horroroses. Això és un món que encara que estan físicament a prop un de l’altre, la distància psicològica és molt gran.\nS’AIXEQUEN 3 GRANS ACTITUDS POLÍTIQUES AL LLARG DEL XIX: - - Burgesia liberal que vol acabar amb l’absolutisme. Trencar amb l’absolutisme i iniciar una dinàmica de llibertat econòmica. Anys 30-40 del XIX, se separa en dues bandes, dreta i esquerra. La majoria dels burgesos són moderats, altres són progressistes.\nEls obrers i els grups populars urbans moderns són liberals. Obrers i burgesos van de la mà.\nMaten frares. Matança de frares del 35.\nLes classes populars urbanes se separen de la burgesia, ja que de moment no han obtingut cap benefici amb el liberalisme. A partir de 1868 serà republicà (aquest liberalisme).\nCARLISME: és un moviment sociopolític que defensa el manteniment de l’absolutisme o la seva restauració. Rebutja tots els canvis moderns que als pagesos els fan por. A Catalunya hi ha projectes sociopolítics antagònics.  caràcter agitat i convuls a la Catalunya del XIX. Contradiccions entre interessos entre burgesia – obrers – pagesos. A més a més, hi ha problemes d’encaix amb l’estat espanyol. Fins al 1875 no coneix la revolució industrial. No hi ha fàbriques. No hi ha obrers en el sentit modern. No hi ha res de tot això. Abans era molt difícil que els governs de Madrid comprenguessin res de tot això perquè era molt diferent de la seva realitat. Aquí hi ha un problema de fons, que té a veure amb el lliurecanvisme i el proteccionisme.\nEntre les tensions i els conflictes, fa que hi hagi 3 guerres carlines en 35 anys: -1833-3943: època de les bullangues: vol dir motí, revolta.\nTot això dóna lloc a una època de violència molt gran. Enfrontaments armats tan a les ciutats com Barcelona com al conjunt del país. Era normal. Les condicions objectives d’aquell moment expliquen exactament això, la conflictivitat interna de Catalunya com la conflictivitat Catalunya – Espanya. Això era un problema de realitats diferents.\nTags: Historia culla 5 Historia,culla,5


ACTUALITZACI� 21:30 Una avaria el�ctrica provoca una fuita de gas a la pla�a de Catalunya\nSobre les 19 hores una avaria el�ctrica ha provocat una fuita de gas a la zona de la pla�a de Catalunya. En temps r�cord Policia Local, Mossos d'Esquadra, Bombers i els operaris de les companyies de gas i electricitat han procedit a desplegar el dispositiu de seguretat i tallar el subministament en alguns edificis de la zona.\nL'Ajuntament presenta l�itinerari tur�stic "Santa Coloma com mai l�has vist"\nActors i actrius colomencs faran la interpretaci� hist�rica dels punts del trajecte, que �s gratu�t i adre�at a tots els p�blics.\nNou concurs literari per a joves\nRecollida solid�ria a l'Hospital\n15/12 Concert de Nadal\nMostrant resultats del 1 al 10 de 13Plana 1\nV�DEO - Us presentem la Fundaci� Grama!\nAquesta nova entitat aplega a gaireb� 500 nens i nenes de 22 nacionalitats diferents amb 20 equips, en el que �s una gran aposta de ciutat per l'esport de base.\nCategoria: Esports, TVactualitat, TVportada, RSS V�deo [m�s]\nV�DEO - Inauguraci� de la Fira de Nadal\nLa pla�a del Rellotge acull la tradicional fira de productes nadalencs que organitza anualment Fondo Comer�. Categoria: Comer�, D6, RSS V�deo, Promo, TVactualitat, TVportada [m�s]\nEl Calendari de les Dones 2014 homenatja i reivindica la pres�ncia de les dones a la pol�tica\nLa presentaci� del Calendari de les Dones de Santa Coloma es far� aquest dimecres 11 (19.00) al Museu Torre Balldovina.\nCategoria: Igualtat g�nere, RSS Info, Promo [m�s]\nEl dijous 12 (20.00) s'inaugura al Centre d'Art Can Sister� una exposici� colectiva d'aquest grup pict�ric de la ciutat dedicada a la cultura popular catalana.\nResolt un breu incident a les obres del centre\nUn operari ha trencat una v�lvula de la canonada de gas que ha estat reparada pel personal de la companyia del gas activats pel protocol de seguretat de les obres del centre.\nCategoria: Obres, Obres Centre, RSS Info [m�s]\nCategoria: Obres, Obres Centre, Mobilitat, Urbanisme, D1, RSS Info, Promo [m�s]\nEl CNL L�Heura comen�a un nou per�ode de matr�cules El Centre de Normalitzaci� Ling��stica L'Heura ofereix cursos de catal� de nivell inicial, b�sic 1 i nivell D.\nCategoria: Heura, RSS Info [m�s]


Dijous, 21 Juliol 2016 16:42\nCom diu Gandhi: "Una llei injusta és, en si mateixa, una espècie de violència. Però fer-te presoner pel seu incompliment ho és encara més" (de violència i agressivitat). Ser persona coherent, amb criteri propi, no és ben acceptat en una societat que separa pels diners, creences o ideologies, sexe, color o malauradament per la religió o criminalitza el pensament. Tota separació inadequada no permet el creixement. Una característica humana és el grup. D'aquí la formació de comunitats. Juliana i Semproniana van ser persones que van donar-se als altres. La Saviesa es viu comunitàriament.\nCom viure un compromís a l'estil de Les Santes? Elles ho configuraren en un món religiós. Nosaltres, en la nostra situació actual, cal molt probablement un llenguatge secular, que no treu res de la profunditat religiosa d'aquest model mataroní. Cadascú/una ha de poder trobar-lo en el seu propi interior.\nO com diu el Dalai Lama: "Si alguna vegada no reps el somriure esperat, sigues generós i regala el teu. Perquè el que té més necessitat d'un somriure és aquell que no sap somriure als altres".\nBONES FESTES MATARONINES A TOTHOM: Som 125.000 habitants.


Escalada (SEDEG) - Agrupació Excursionista de Granollers\nPortada > Escalada (SEDEG)\nSEDEG és una de les seccions que formen part de l’AEG, i que acull a tots aquells practicants que tenen interès en una vessant específica de la muntanya: l'escalada en totes les seves modalitats.\nAmb la participació d’una quota simbòlica anual, els socis tenim la possibilitat de formar part de la secció i optar a tota una sèrie d’avantatges:\nSortides d’escalada amb altres companys cada cap de setmana a zones properes, podent optar a escalades tant de caràcter esportiu (curtes) com de muntanya (varis llargs) i de tots nivells.\nCalendari de sortides programades a zones emblemàtiques.\nCursets d’iniciació anuals avalats per l’ECAM (Escola Catalana d’Alta Muntanya), i amb instructors i monitors titulats.\nCursets de nivells superiors avalats per l’ECAM i amb instructors i monitors titulats.\nAssessorament de les zones i rutes d’escalada, així com documentació diversa.\nDisponibilitat de material d’escalada de tota mena.\nSeminaris i jornades tècniques per augmentar i donar a conèixer les noves tècniques d’escalada.\nGrup de correo e-mail propi per contactar amb els companys, intercanvi d’experiències i comunicació de les activitats de la secció.\nPossibilitat de participar activament en totes les reunions i activitats de la secció.\nFormar part d’un grup de companys per gaudir de la muntanya mitjançant l’escalada.\nI com a complement de tot, l’AEG disposa dels següents serveis per tots els socis, però que són especialment interessants pels aficionats a l’escalada:\nLa biblioteca, on trobareu tota la bibliografia referent a l’escalada, juntament amb la resta d’informació de muntanya.\nEl boulder, on podreu practicar i entrenar sota cobert tots els dies que l’agrupació estigui oberta.\n3r Open de Bloc urbà\nAquesta setmana: 2 d'octubre test de gats i asseguradors 3 d'octubre projecció de David Palmada "Pelut" ala Sala tarafa a les 20:30 5 d'octubre Open de Bloc Urbà : inscripcions anticipades 12€ (…\nObrim el Rocòdrom als matins d'estiu\nAquest estiu, els mesos de juny i juliol, obrirem el Rocòdrom als matins! Dilluns, dimarts i divendres de 10h a 13h (a partir del divendres14 de juny)\nArxivat a: AEG, Escalada (SEDEG), Escalada (SEDEG), Rocòdrom\nSessions tècniques d'iniciació a l'escalda esportiva\nEls propers dies 23, 25, 27 i 28 d'abril hi haurà unes sessions tècniques d'inciació a l'escalada esportiva. El curs consistirà en dues sessions teòriques i dues de pràctiques al cap de setmana. El …\nArxivat a: Escalada (SEDEG), Escalada (SEDEG)\nObertes les inscripcions del XIX Curs d'Escalada en Roca - maig 2015\nHan quedat obertes les inscripcions del XIX curs d'escalada en roca nivell I que es realitzarà durant el mes de maig. Més informació premeu el següent enllaç: XIX curs escalada en roca Contacteu …\nInscripció Oberta al curs d'escalada en roca maig 2014\nQueda obert el període d'inscripció del nou curs d'escalada en roca que es realitzarà durant el mes de maig del 2014. Si esteu interessats contacteu amb nosaltres o consulteu el següent enllaç web …\nArxivat a: Escalada (SEDEG)\nXVIII Curs d'iniciació d'escalada en roca octubre 2012\nDurant el mes d'octubre es realitzará un nou curs d'escalada en roca. Si esteu interessats contacteu amb nosaltres. més informació a http://www.aeg.cat/cursos/curs-iniciacio-a-l-escalada-en-roca\nXVII Curs d'iniciació d'escalada en roca setembre-octubre 2011\nEl mes de setembre iniciarem l'inscripció del XVII Curs d'iniciació d'escalada en roca. Aquest curs té el seu inici a finals de setembre i durarà fins tot el mes d'octubre. Més insformació poseu-vos …


Els llibres i els dies: de juliol 2019\nLierre Keith/ Captain Swin\nArticle publicat a Mèdia.cat el 25 de juliol del 2019\nLierre Keith és una escriptora feminista i ecologista nord-americana, editora i fundadora de campanyes de protesta contra la violència contra les dones i contra el militarisme. Corrien els vuitanta, als 16 anys, en una edat influenciable per l’entorn, segons diu ella mateixa, quan va fer-se vegana. Va adoptar una dieta vegetariana extrema obeint a raons nobles: justícia, compassió i sostenibilitat. “Per a mi, tot aquell que menjava carn negava la realitat, jo era la única que m’enfrontava als fets”. Els vegetarians per raons polítiques li oferien raons molt convincents per lluitar contra les relacions de poder des de l’arrel.\nKeith, activista i amb voluntat d’anàlisi, al llarg dels anys, va anar acumulant informació que obria dubtes al seu posicionament. Amb tot, la deixava de banda, perquè en aquell moment qüestionava el seu estil de vida. També va acumular un seguit de xacres: en aquella edat tendre va perdre la regla, diu que patia una sequedat a la pell insuportable, li queia el cabell, va desenvolupar una malaltia degenerativa de les articulacions i, entre altres, tenia depressions. Tot i així, se sorprenia quan, de visita a comunitats de vegetarians que vivien al camp, veia persones que, a primer cop d’ull, semblava que patien càncer pel seu aspecte demacrat.\nAvui no està d’acord amb els vegetarians que ataquen la ramaderia per si mateixa i barregen tot tipus de ramaderia amb la ramaderia industrial. “Aquests vegetarians no busquen la veritat sobre la sostenibilitat ni la justícia”, diu. Keith continua essent una ecologista radical però amb un projecte que li dona coherència: el policultiu amb ramaderia des del moviment sostenible local. Ha explicat l’experiència i ha exposat els arguments a partir d’un estudi pluridisciplinar ben referenciat a El mito vegetariano. Alimentos, justicia i sostenibilidad (Captain Swing, 2018).\nI avui tenim accions animalistes a Catalunya, d’activistes que diuen que les verres i les vaques són noies, i que s’han de deixar anar. Activistes que no entenen de benestar animal entren a les granges, esglaien els animals, els toquen i posen en risc la seva salut, donen aigua a vedells que han de mamar només. Es pensen que els drets dels animals han d’acabar amb el cicle de vida productiu del bestiar. Formen part d’una internacional de papanates, amb la qual, sense saber-ho, molts periodistes han combregat.\nEtiquetes de comentaris: Albert Garcia, Periodisme\ndeies a la vall més verda,\ndel riu brogent.\nDel pla torrat\npels blats, al coll blau pedra,\nl'aigua em pujava.\nNerets. Vall d'Eina. AGC\nPastura de cavalls. Vall d'Eina. AGC\nPublicat per Albert Garcia Catalan a 19:40\nUna mudança, la feina que s'allarga uns dies durant dos mesos... i aquetsa terra queda oblidada. Les notes a peu de pàgina al text del dia. Tornem-la a cultivar:\n"Sense imaginació, no hi ha voluntat. Sense somnis impossibles, no hi ha possibles solucions".\nRay Bradbury, Zen en l'art d'escriure, traducció de Marta Pera a Viena Edicions, gener del 2019.\nRecull d'articles on Bradbury despulla el seu procés creatiu. La intuïció, el deixar-se anar són el camí. Les observacions personals, les fantasies estrafolàries, les idees estranyes fan l'escriptor. Els records, especialment els d'infantesa, no tocats pel monstre del racionalisme, són el pou de l'aigua creativa.\nPlatja del Cavaió, Arenys de Mar, 18 de juliol\nel vent, records, per péixer\nl'avui a la platja.\nPublicat per Albert Garcia Catalan a 10:37\nEtiquetes de comentaris: Albert Garcia, Narrativa, Poesia, Ray Bradbury


7a.nu: Terrarium, el petit Andeltodrom\nTerrarium, el petit Andeltodrom\nFa sol. Però serà només per unes hores. Avui caravanegem més ràpid de l’habitual i sortim amb la intenció d’escalar més d’hora que els altres dies. Volem estrenar sector i ens dirigim cap a Z-bau, però la pluja ens ha tirat endarrere i hem tornat cap a Gosswentein, on hem fet la ruta al LIDL.\nFinalment, i sense parar de ploure, ens hem decidit anar a un altre nou sector: Terrarium. Hem seguit el mapa, però el camí que ens havia de dur cap al sector no estava on deia el dibuix de la guia. L’Aleix ha preferit quedar-se al cotxe mentre jo he anat a investigar muntanya a través, mullant-me els peus perquè les herbes eren xopes. De casualitat he acabat trobant el camí, l’he seguit i vualà! Allà el teníem! Una planxa, molt desplomada, curta i seca, genial! He anat a buscar a l’Aleix, i hem tornat a pujar junts.\nLa pluja ens ha respectat tant la pujada com la baixada, però mentre hem estat a la cova anava caient, ara més fort, ara més suau, però constant.\nL’Aleix ha provat Wirbelsäule (6c+) per escalfar, via que ens ha tirat als dos endarrere pel bloc de l’arribada a la reunió. Després ha fet a vista O. W. Bald Kai, Paulchen mehr? (7a), una via curta, bloquera i de passos explosius. No en tenia prou i ha muntat Wishing on a Star (7b+), via que ha encadenat al second go amb força facilitat. Bon encadene! Ara ja sí, s’ha obert la veda!\nGeorgina a Wirbelsäule (6c+)\nJo m’he barallat amb el bloc d’entrada de la Kantenhangel (6c/+), però he abandonat perquè la pluja ha acabat mullant la part de dalt.\nM’havia quedat amb ganes de més, però plovia i no teníem gaires opcions. Hem valorat Andeltodrom (camí moll i via massa difícil), Weissenstein (massa lluny), Schlossbergwand (mullat). Galawand semblava una bona opció, així que hem anat fins a peu de sector i al veure que estava xop hem decidit anar cap al cotxe a menjar alguna cosa i tornar cap al càmping.\nDe camí cap a Pottenstein, he vist un sector al costat de la carretera que semblava sec. Hem anat a investigar, i finalment he provat Kaltetherapie (6c), una via d’uns 20 metres de placa amb un parell de bombos. He llegit bé la meitat de la via, però un dels xapatges m’ha fos la pila i he fet un bon saque. He arribat a la penúltima xapa i d’allà m’he baixat havent deixat les forces a la paret.\nGeorgina a Kaltetherapie (6c)\nTarda de relax al càmping, ara ja sense pluja, però amb una mica més de calor. Sembla que arriba l’estiu.\nPosted by Aleix at 10:24 AM


ANTICANCER, un llibre que et canvia la manera de viure. – VITAMPLENI by Astrid Barqué\nANTICANCER, un llibre que et canvia la manera de viure.\nEls llibres són aquells grans aliats que permeten distreure’t i també formar-te en qualsevol moment del dia i en qualsevol lloc; hi pot haver un bé més preuat? És per això que he pensat en compartir amb vosaltres les meves lectures. Així doncs la última setmana de cada dos mesos tindreu la síntesi d’algun llibre que he llegit relacionat amb l’esport, la salut o la consciència social.\nL’estrena d’aquesta secció és per “Anticàncer” del Dr. David Servan – Schreiber (ISBN 978-84-670-3515-5) Un llibre que m’ha canviat la manera de viure.\nEl Dr. Servan – Schreiber, era un metge francès treballant en estudis de recerca a Estats Units que en la seva pròpia investigació es va descobrir un càncer cerebral. Operació i recaiguda i més de 20 anys lluitant amb la malaltia que li va donar la oportunitat de indagar quina era la millor manera de prevenir i combatre el càncer.\nFruit d’aquest interès neix el seu primer llibre: ANTICÀNCER (2008) on ens explica la preocupació per la OMS per l’augment de càncer en la població (2 de cada tres persones el pateixen en algun moment de la seva vida) fins a arribar a catalogar la malaltia com a epidèmia mundial.\nServan-Schreiber s’adona a través d’un estudi danès que el càncer no s’agafa majoritàriament per genètica, sinó pel mode de vida; doncs a l’estudi es descobreix que els fills adoptats agafen els mateixos càncers que els seus pares malgrat no haver-hi relació biològica. AIxí doncs són agents externs, no genètics, els qui ens el provoquen en major percentatge la malaltia. És per això que es decideix no només a investigar sinó a compartir per tots els públics els seus descobriments i ho comparteix amb aquest fabulós llibre.\nJo us confesso que no l’hagués llegit si no hagués hagut de treballar amb una campanya d’aliments contra el càncer, però quan l’he llegit m’ha canviat la vida i sobretot la manera d’alimentar-me; i això que jo ja era una persona sensibilitzada amb el menjar sa. Però al llegir-lo em vaig adonar que és un llibre imprescindible per tothom qui vulgui fer un estil d’alimentació saludable, independentment si té alguna relació amb el càncer o no.\nLes claus per la salut que descriu Servan-Schreiber en el seu llibre són:\nAlimentació: el què mengem cada dia ens construeix i modifica l’organisme. L’alimentació és la part més influenciant dels factors que poden influir en la nostra salut. Concretament, ell dona un llistat d’aliments amb una sèrie de propietats que ajuden a prevenir la malaltia i també a millorar la salut de la persona que ja la pateix (evidentment seguin els tractaments mèdics en paral·lel). Ell defensa també, basant-se amb estudis científics, que l’alimentació biològica és més saludable ja que no hi ha ús de pesticides ni abonaments químics que són perjudicials per la salut.\nExercici físic: nombrosos i recents estudis demostren que en persones més actives físicament es donen menys casos de càncer i menys recaigudes en el cas d’haver-lo patit. Excloem però la gent que pren molts complements i suplements alimentaris (gels de glucosa, proteïnes, aminoàcids, etc…) que al contrari del què hauria de ser, sí que augmenten l’energia del nostre cos o ens ajuden a hipertrofiar els nostres músculs però tenen molts components artificials (E-…) que en alguns casos s’ha demostrat que el consum habitual fins i tot pot produïr el càncer.\nMeditació: aquest doctor es va adonar de la importància de la salut emocional. Arrel d’això va escriure el seu segon llibre, que encara tinc pendent. Descriu amb resultats d’estudis científics, els beneficis de la gent que practica alguntipus de tècnica de relaxació: yoga, etc…i com això els va ajudar a recuperar-se millor.\nEl llibre són 358 pàgines interessantíssimes i que us recomano enormement, doncs no està enfocat amb dramatisme (tot i que ell el va escriure durant la seva malaltia) sinó amb un positivisme enganxós on ens dona un munt de propostes d’aliments i mode de vida beneficiosos per la nostra salut. Només m’agradaria fer un petit llistat perquè tingueu una petita mostra d’alguns aliments que són els que estan demostrats que són més beneficiosos pel nostre cos:\nTé verd, llavors de lli, col, bròquil, all, soja, cúrcuma, gerds, aranyons, xocolata negra (més d’un 70%), curry, bolets shiitake, maduixes, avellanes, cireres, farigola, oli d’oliva…\nJa per acabar, recmanar-vos la seva lectura i agraïr a en Josep Ametller, cofundador de la marca de producte fresc “casaametller”, que em fes descobrir aquesta joia de llibre. Espero els vostres comentaris si també l’heu llegit 😉\nLa setmana que vé, seguim amb el cicle hidratació i us parlaré de com els esportistes podem utilitzar les infusions d’herbes per millorar en salut i en rendiment. Gràcies per llegir-me!\n27 marzo 2014 Astrid Barqué\n4 comentarios en “ANTICANCER, un llibre que et canvia la manera de viure.”\nROSA NAVARRO dijo:\nGràcies Astrid, jo m’el compraré…m’interesa per varies raons, soc deportista, m’agrada cuidar-me i tinc una nena petita a la cual vull educarla amb una alimentació saludable. El meu pare fa quince dies que va morir de cancer, es una altra raó, si puc evitar tan jo com la meva familia passar per una enfermetat tan cruel ho faré …crec que es molt important una vida saludable per evitar moltes enfermetats greus\n27 marzo 2014 a las 14:24\nOstres Rosa t’acompanyo en el sentiment. Moltes gràcies pel teu comentari. Sens dubte uns hàbits saludables poden ajudar a tenir menys probabilitat d’agafar la malaltia, i també a millirar la nostra qualitat de vida. Gaudeix-lo, jo ho vaig fer, i vaig aprendre molt. Una abraçada!\n27 marzo 2014 a las 21:32\nMarta Marsó dijo:\nGràcies Astrid, per la recomanació,un cop l’hagi llegit, ja et diré. Ànims a tots els que esteu convivint amb la malaltia, d’un mateix, familiar, amic, veí.. tothom coneixem d’algú que n’està patint\n19 mayo 2014 a las 13:17\nGràcoes a tu Marta per llegir-me. Una abraçada forta!\n19 mayo 2014 a las 13:18


Concentració contra els ultracatòlics que assetgen una clínica avortista | L'Accent - Informació i comunicació popular dels Països Catalans\nDes de fa uns mesos un grup d’ultracatòlics es concentra un cop al mes davant d’un centre mèdic on es practiquen avortaments. Aquest grup assetja tant el personal que hi treballa com les dones que hi acudeixen a avortar.\nCom a resposta, diversos col·lectius antipatriarcals i activistes independents han convocat una concentració el proper 25 de febrer per defensar el dret a practicar lliurement la interrupció de l’embaràs.\nAquest passat 2008, arran del procés repressiu contra desenes de dones que havien avortat i que van haver d’anar a declarar als jutjats, el debat sobre la necessitat de despenalitzar l’avortament i que sigui una prestació sanitària normalitzada dins la sanitat pública va tornar a revifar amb força. Tot això enmig d’una campanya de la dreta i l’Església més reaccionària, amb intimidacions i denúncies a les clíniques acreditades per a fer els avortaments.\nUnes coaccions i intimidacions que en el cas d’aquest centre mèdic continuen setmana rere setmana. És per això, i per reivindicar el dret de les dones a decidir sobre el seu propi cos, la retirada de la penalització de l’avortament al Codi Penal, que aquests col·lectius feministes han fet una crida a mobilitzar-se aquest dimecres. Alhora de pressionar les administracions catalana i estatal que mentre no es modifiqui la llei, “garanteixin que les dones puguin exercir els seus drets i que les professionals puguin exercir la seva professió, sense intimidacions ni difamacions que obstaculitzin i criminalitzin la lliure pràctica d’aquest dret”.\nLa concentració, sota el lema “Combatem la imposició del pensament ultracatòlic”, serà a les 20.30h al carrer Viladomat, 158.\nCategoria: Societat Visualitzacions: 1170\nS'admet a tràmit la declaració de bé cultural d'interès nacional del Roser de Lleida


Així i tot: El rei tardaner\n- Sempre falta el mateix – rondinava la Rentadora tot esclarint la roba, mentre els ànecs nadaven sobre el riu de paper de plata. El Caganer, sempre tan pragmàtic, ja ho havia dit a la Filadora, que algun any no arribaria a temps i els faria quedar malament. Els Pastors de l’Anunciata ni se n'havien adonat que faltava un Rei, feina tenien a mantenir el caliu i escalfar les sopes. Sant Josep sortia de tant en tant del portal amb l’excusa de cercar un parell de branquillons pel foc. Des d’allí podia veure millor com els altres dos, a l’altra punta, dalt del camell esperaven amb impaciència l'arribada del seu company. Els Àngels ja feia estona que afinaven el Glòria. Faltava ben poc per a la mitja nit i ni els mateixos animalons, allà quiets, ensumant la molsa humida, gosaven pensar què passaria si no hi era a temps.\nMitja nit. L’Estel resplendent envia el seu raig, per l’escletxa, al bell mig del portal. Un cop més Jesús és nat. I dalt la muntanya de suro, els Reis, tots tres, amb la mirada fixa a l’Estrella; el tardaner però, amb un somriure sota el nas. Un sospir tranquilitzador omple el pessebre i Maria, tot aclucant els ulls, fa un petit gest amb el cap. Només ella sap que el tardaner fa de Rei tot l’any, fins l’últim minut, portant aquelles coses que potser ningú no ha demanat.\nRamon M. Serchs


DANIEL BOIX MASAFRET / JORDI COMPTE CIURANA / RAMON MORENO AMICH / SERGI SABATER CORTES / JORDI SALA GENOHER / ANNA VILA GISPERT / LUIS MIGUEL ZAMORA HERNANDEZ\nAnàlisi / estudi de casos 2,00 7,00 0 9,00\nResolució d'exercicis 10,00 5,00 0 15,00\nInforme en grup Pràct. 1 Informe en grup sobre els principals resultats de la pràctica 1 40 Sí\nInforme en grup Pràct. 2 Informe en grup sobre els principals resultats de la pràctica 2 40 Sí\nExamen de la pràctica 1 Prova escrita sobre els contiguts de la pràctica 1 10 No\nExamen de la pràctica 2 Examen sobre els continguts de la pràctica 2 10 No\no S’aplica l’avaluació continuada. La qualificació s’obtindrà a partir de la valoració ponderada de les quatre activitats avaluadores següents:\n1. 40% - Realització d'un informe (en grup) sobre els principals resultats obtinguts a la pràctica 1\n2. 40% - Realització d'un informe (en grup) sobre els principals resultats obtinguts a la pràctica 2\n3. 10% - Prova escrita individual on s'avaluaran els coneixements desenvolupats a la pràctica 1\n4. 10% - Prova escrita individual on s'avaluaran els coneixements desenvolupats a la pràctica 2\no Únicament els informes són activitats recuperables. Només les podran recuperar aquells alumnes que les hagin realitzat prèviament (i entregat dins la data límit establerta en el cas dels informes) i que hagin obtingut una qualificació inferior a 5. La nota màxima que es podrà assolir després de la recuperació és de 6 punts.\no Totes les activitats són d'assistència obligatòria. Per aprovar l'assignatura s'ha d'haver participat en un percentatge superior al 80% de les hores programades. La no assistència (fins un 20%) suposarà una penalització en la nota final proporcional al nombre de faltes i com a màxim d'un 10% de la nota final.\no En el cas que es detecti que un informe o treball s’ha copiat, tant el treball original com la còpia obtindran la qualificació de zero i la nota de suspens pels alumnes implicats, d’acord amb l’article 23 de la Normativa sobre la planificació docent i sobre l’avaluació i la qualificació dels estudiants (Universitat de Girona).\nL'avaluació única consistirà en un únic treball de les dues pràctiques: Pràctica 1 i la Pràctica 2. Aquesta activitat serà recuperable durant el període establert per la Facultat per a les recuperacions. Per a poder-se presentar a la recuperació de l'avaluació única s'haurà d'haver realitzat prèviament aquest treball. Aquesta avaluació única serà igual en els escenaris de semipresencialitat, no-presencialitat i estudiants vulnerables i confinament temporal de grups.\nAquest únic treball val el 100% de la nota final.\nL'assistència a les activitats al laboratori i al camp forma part de l'avaluació única, perquè és la única manera d'assolir els objectius i competències de l'assignatura. Per poder optar a superar l’assignatura es requereix l’assistència obligatòria a les pràctiques de laboratori i de camp (>80%).\nPer considerar superada l’assignatura, caldrà que la nota final sigui igual o superior a 5 (un cop calculada la mitjana ponderada de les 4 activitats), i l’assistència obligatòria sigui >80% de les hores presencials programades.\n- No es preveuen canvis respecte l'escenari presencial.\n- Per a la realització de la Pràctica 1 i la Pràctica 2 es facilitaran dades a l'alumnat obtingudes en les pràctiques de cursos anteriors i es farà un únic treball de les dues pràctiques. Els estudiants hauran de coordinar-se amb els seus companys per participar telemàticament en la realització dels treballs en grup.\n- S'avaluarà el treball corresponent a les dues pràctiques (50% de la nota cadascuna) i, en cas de suspens, aquestes activitats d'avaluació seran recuperables. No es faran exàmens en aquest escenari.\n- Les tutories es realitzaran telemàticament a través del Google Meet o bé presencialment segons acordin via correu electrònic el professor i els estudiants .\n- La revisió dels informes es farà presencialment o telemàticament amb els diferents membres del grup previ acord de dia i hora via correu electrònic.\n- Com en el cas de l'escenari semipresencial, excepte que les tutories i la revisió dels informes amb els membres del grup es faran telemàticament.


Jazz al Parc | Cambrils Jazz & Blues\nJazz al Parc & Fideu Jazz\nDiumenge 2 d’octubre. De 12.30 a 21.00h\nGENIS BAGÉS TRIO. (Jazz/Flix)\nGenís Bagés després de viure a Berlín durant dos anys torna a Catalunya per establir-s’hi de nou. A Alemanya va crear el seu propi trio musical amb la idea de interpretar en clau de jazz clàssics del rock i el pop. Ara de nou a casa seva, s’uneix a dos vells companys per portar aquesta interessant proposta en els millors escenaris del país. El grup el formen Marcel Bagés (guitarra elèctrica), Arecio Smith, (teclat) i Genís Bagés (bateria)\nVALENTÍ MOYA & JOAN PAU CUMELLAS QUARTET (Jazz Manouche/Barcelona)\nDos amics que durant anys han compartit concerts i enregistraments i que ara, per fi, ens deixen constància de les seves ‘coincidències’. Un conjunt dirigit per dos prolífics músics de Barcelona: Valentí Moya i Joan Pau Cumellas. Dos amics que durant anys han compartit concerts i enregistraments i que ara ens presenten el disc Coincidences.\nUn projecte treballat a fons que ha rebut molt bones crítiques a nivell internacional. On guitarra i harmònica mostren amb sinceritat la seva passió pel swing. Amb clàssics del virtuós Django Reinhardt, amb cançons populars o amb les seves pròpies composicions en un repertori ple de moments memorables.\nTry’s Es un grup de blues – rock – jazz del Camp de Tarragona, format l’estiu del 2014 per 3 membres: Marcel Castellví a la guitarra i veu, Didac Mariné a la bateria i David Miguel al baix. El grup va començar a tocar interpretant versions de les més conegudes dins el blues i rock ( Jimi Hendrix, Stevie Ray Vaughan, John Mayall,… entre d’altres ). Més endavant incorporen temes propis al repertori i començen a tocar amb ells. Avui en dia els seus concerts contenen versions i temes propis. En aquest grup destaca molt d’improvisació, el seu caminar i la creativitat del moment.\nOUTER SAPACE (Jazz-funky/Barcelona)\nOuter Space és un septet català format a Barcelona, el 2014. Un projecte que neix fruit d’una personal barreja entre estils africans com l’Afrobeat, l’Afrosoul o l’EthioJazz, i els ritmes estàndards del funk dels anys seixanta. Un còctel explosiu que et convidarà a viatjar amb la ment i a endinsar-te en l’espai exterior a través d’un repertori de temes instrumentals originals amb un evident enfocament màntric que situa Outer Space molt a prop de l’òrbita de Fela Kuti, The Budos Band o Mulatu Astatke.


Programa ERASMUS+ 2020 Grau Superior – IES ABASTOS\nDiari antiga Grècia – 1er ESO\nPrograma ERASMUS+ 2020 Grau Superior\nMOBILITAT D’ESTUDIANTS PER A PRÀCTIQUES\nErasmus+ és el programa europeu que potència, entre altres accions, la mobilitat en el context dels països que participen en el programa, tant per a pràctiques com per a formació. És un programa que naix amb la vocació de vincular l’educació i la formació amb el món del treball. Pretén abordar l’enorme repte de la lluita enfront de la desocupació juvenil millorant, a través de l’educació i la formació, l’ocupabilitat. Erasmus+ vol millorar la qualitat de la Formació Professional a Europa oferint als alumnes, l’oportunitat de realitzar la Formació en Centres de Treball en companyies situades als països del programa. Els Països del programa són els 28 Estats membres de la UE, Macedònia del Nord, Islàndia, Liechtenstein, Noruega, Sèrbia i Turquia.\nEl nostre centre ha obtingut de la Comissió Europea una Carta Erasmus d’Educació Superior 2014-2020, condició necessària per a poder participar en els projectes europeus de Mobilitat per a Estudiants i Personal d’Educació Superior. Realitzant Mobilitats d’Estudiants per a Pràctiques d’Educació Superior (Cicles Formatius de Grau Superior) i Mobilitats de Personal.\nTIRE 2014-2020 (Carta Erasmus d’Educació Superior 2014-2020): 243109-EPP-1-2014-1-ÉS-EPPKA3-TIRE\nPer a més informació consultar les pàgines web següents:\nComissió europea programes\nComissió europea educació i formació\n2. Oferta de l’IES Abastos\nPer al període d’1 de juny de 2020 fins a 31 de maig de 2022 han concedit al nostre centre 9 beques ERASMUS+, que permeten a aquells estudiants de cicles formatius de grau Superior, poder optar a realitzar FCT a l’estranger, amb els mateixos efectes de reconeixement que si l’haguera realitzada en una organització espanyola.\n3. Condicions per a participar\nEstudiants matriculats en el Centre, en un Cicle Formatiu de Grau Superior, que estiguen en condicions de cursar el mòdul de FCT i reunisquen els següents REQUISITS:\nMajor de 18 anys en el moment de realitzar la mobilitat.\nNacionalitat espanyola o permís de residència.\nBon nivell de coneixement de l’idioma del país de destinació o de l’empresa d’acolliment, nivell mínim B1. Convocant-se proves de nivell per a tots aquells alumnes que no puguen acreditar estar en possessió del Certificat B1 o superior.\nAlt grau de motivació, autonomia, maduresa, compromís amb el programa, habilitats comunicatives, etc.\nTindre una empresa d’acolliment al país de destinació.\nEstudiants recentment titulats seleccionats durant el seu últim any d’estudis en la institució i realitzant la mobilitat dins de l’any següent a la finalització dels seus estudis de Formació Professional.\n4. Criteris per a la selecció d’alumnes\nNivell lingüístic, es valorarà fins a 3 punts:\nSuperar prova de nivell lingüístic tant escrita com oral, cadascuna es qualificarà de 0 a 10 punts; la nota final serà el 30% de la mitjana aritmètica de totes dues parts.\nNivell B2 o superior (acreditat), es valorarà fins a 3 punts.\nNivell B1 (acreditat), es valorarà fins a 2 punts.\nExpedient acadèmic de 1r curs de CFGS, es valorarà fins a 3 punts:\nS’assignarà el 30% de la nota mitjana aritmètica del certificat acadèmic del primer curs del cicle cursat.\nAdequació del perfil de l’alumne al programa de mobilitat, es valorarà fins a 4 punts:\nInforme del tutor o equip didàctic.\nUna Comissió avalua personalment a l’alumne (motivació, autonomia, maduresa, compromís amb el programa, habilitats comunicatives, etc.) mitjançant entrevista personal. L’entrevista serà en espanyol i en l’idioma en el qual es vaja a realitzar la mobilitat.\nLa qualificació final serà la suma dels apartats a), b) i c); expressada amb tres xifres decimals.\n5. Duració de la mobilitat\nLa duració de l’estada serà de 3 mesos.\nL’estudiant seleccionat estarà obligat a realitzar les pràctiques íntegrament, en el total del període establit, i a complir les condicions establides en el Conveni de Subvenció Erasmus+ i en l’Acord d’Aprenentatge, i les obligacions recollides en el Compromís de qualitat signats abans d’iniciar la mobilitat, i en La Carta de l’Estudiant Erasmus.\nEn cas d’incompliment haurà de retornar els diners rebuts i el mòdul de FCT s’entendrà com no superat.\nSegons el nivell de vida del país de destinació.\nDinamarca, Finlàndia, Irlanda, Islàndia, Liechtenstein, Noruega, Luxemburg, Regne Unit i Suècia\nAlemanya, Àustria, Bèlgica, Xipre, Espanya, França, Grècia, Itàlia, Malta, Països Baixos i Portugal\nMacedònia del Nord, Bulgària, Croàcia, Eslovàquia, Eslovènia, Estònia, Hongria, Letònia, Lituània, , Polònia, República Txeca, Romania, Turquia i Sèrbia.\n80% abans d’iniciar la mobilitat.\n20% restants, en finalitzar l’estada i entregar tota la documentació requerida.\nL’estudiant pagarà totes les despeses que es generen: viatge, allotjament, manutenció, assegurança, etc.\nL’estudiant es responsabilitzarà de buscar l’empresa, l’allotjament i el mitjà de transport.\nEl centre ajudarà a l’estudiant en tot el que siga necessari: cerca d’empresa, contractació d’assegurança, viatge, allotjament, visat, etc.\n7. Suport lingüístic\nL’estudiant rebrà una formació on-line, que haurà d’iniciar abans de la mobilitat i finalitzarà quan acabe el període de mobilitat.\nInscripció, lliurament de sol·licituds i documentació.\nEl termini d’enviament de sol·licituds i lliurament de documentació serà des del dia 16 d’octubre de 2020 fins a les 13.00 hores del dia 26 d’octubre de 2020.\nLa sol·licitud, pot descarregar-se en format PDF\nCurriculum vitae Europass i Carta de motivació en espanyol i en la llengua del país de destinació.\nS’envia al departament de Pràctiques Formatives, a l’adreça:\nDocumentació a entregar en secretaria de cicles\nDues còpies de la sol·licitud.\nEn el cas de posseir un títol oficial d’idiomes, s’entregarà fotocòpia compulsada d’aquest, quedant l’alumne exempt de realitzar la prova de nivell d’idioma.\nFotocòpia del DNI o permís de residència.\nEs publicarà el dia 30 d’octubre de 2020 en el despatx de FCT i en la vitrina de notificacions de cicles.\nReclamacions fins a les 13.00 hores del dia 4 de novembre de 2020 en el despatx de FCT.\nLlista definitiva de sol·licituds admeses:\nEs publicarà el dia 5 de novembre de 2020 en el despatx de FCT i en la vitrina de notificacions de cicles.\nLa prova constarà d’una part escrita i una part oral.\nInglés: el dia 10 de novembre de 2020 a les 11.00 hores en la Sala d’actes.\nProva oral: Se citarà als estudiants individualment indicant-los dia i hora.\nAquestes dates poden patir modificacions.\nSi aquestes dates pateixen alguna modificació es comunicarà al correu electrònic de l’estudiant.\nSe citarà als estudiants individualment i es realitzaran a partir del 9 novembre de 2020.\nEs publicarà el dia 1 de desembre de 2020 en el despatx de FCT i en la vitrina de notificacions, la llista provisional dels estudiants participants juntament amb la nota obtinguda, (nota de prova d’idioma, expedient de primer i entrevista). Aquesta llista estarà ordenada per nota indicant els estudiants preseleccionats i els que queden en reserva.\nReclamacions fins a les 13.00 del dia 7 de desembre de 2020 en el despatx de FCT.\nEs publicarà el dia 9 de desembre de 2020 en el despatx de FCT i en la vitrina de notificacions de cicles.\nAquesta llista serà la definitiva, quedant seleccionats com a beneficiaris de beca els nou primers estudiants de la llista. En cas que algun estudiant dels seleccionats renuncie, el següent en la llista passaria a ser beneficiari.\nEl participant que no haja sigut seleccionat però haja aconseguit una puntuació de 5 o superior podrà sol·licitar la seua participació amb beca zero.\nLa beca zero consisteix en el fet que l’estudiant realitza la mobilitat amb les mateixes condicions d’alumne Erasmus+, segur, drets i obligacions però no rep cap ajuda econòmica.\nPrefectura de Pràctiques Formatives\nTelèfon: +34 96 120 58 75


La boia de Port Pelegrí: Les armes de Ripoll: Una indústria casolana.\nGoya. Desastres de la guerra.\nLa Vila de Ripoll els segles XVII, XVIII i XIX tenia justa fama per la qualitat de la seva industria d’armes de foc, la qual cosa la convertí en una pròspera localitat. Afavorien aquella indústria una certa tradició metal·lúrgica local i la facilitat per obtenir l’energia hidràulica que proporcionava el riu; posteriorment s’hi afegí l’experiència del Gremi d’Armers, que formava oficials, els quals expandiren la seva industria per tot el Principat. El Gremi d’Armers de Barcelona estava format, gairebé exclusivament per gent d’ascendència ripollesa.\nAquella indústria va ser creixent fins el 1835, quan la vila va ser devastada per les forces carlines d’en Charles d’Espargnac, conegut com el Compte d’Espanya.\nLes pistoles i fusells ripollesos tenien justa fama com a eines precises i peces de gran qualitat, i encara avui són cobejades pels antiquaris i els col·leccionistes.\nQuan la Guerra del Francès, la industria es posà al màxim rendiment, i fins i tot oficials d’altres gremis es posaren a disposició del d’armers per poder atendre les nombroses comandes de les Juntes de Defensa. Hom treballava de dia i de nit, fabricant fusells i pistoles per la guerra.\nConeguda la industria ripollesa per l’Exèrcit de Napoleó, a principis del 1809, enviaren una expedició formada per un nombrós cos de tropa, per desballestar-la o confiscar-la.\nQuan arribaren els francesos es van dedicar a buscar “la fàbrica de les armes”i davant del seu estupor, es van trobar que aquesta no existia. Algunes armes i algunes eines trobades al cobert d’algun vilatà, no els permeteren pensar que es trobaven davant d’un procés seriós de producció i se’n van entornar, convençuts de que la “fama exagerada de les armes ripolleses era un mite”, i potser si que hi havia unes quantes peces artesanals fetes per algun afeccionat aïllat, però pel que havien vist, incapaces d’abastir un exèrcit. Estaven davant d’un procés poc seriós.\nCavalleria francesa 1809\nVaren saquejar la vila, per aprofitar el viatge, i se’n van entornar a Olot, de on provenien.\nQuè havia passat? On eren les armes?\nCom ha passat sovint a Catalunya, la industria de Ripoll s’elaborava en petits tallers autònoms: els fusters i encepadors tornejaven les culates, els panyetaires feien els panys i els gatells, els canoners els canons, i cadascú feia la seva feina al petit taller o obrador de casa seva, portant les peces al Gremi, que es cuidava de muntar-les i enllestir-les. Quan van albirar els francesos, només va ser qüestió d’amagar aquest material sota el fenc del bestiar, o a les golfes de la casa. Aquella gent no cercava armes amagades, cercava tota una fàbrica amb els seus ets i uts. Poc es podien imaginar que d’aquella manera tan casolana es bastia una de les indústries d’armes de les més importants de l’Europa d’aquella època.\nEls francesos varen tornar el maig del 1812 amb 5.000 homes comanats pel general Decaen i es van limitar a cobrar una elevada contribució, sense fer més esment a l’industria d’armes.\nMés tard, el febrer del 1813, van tornar a entrar, aquesta vegada a foc, sang i fetge, i, sense arribar a saber mai la importància de la industria de les armes, indirectament la van malmetre per causa de les malvestats produïdes a famílies i béns.\nEl 1835, quan la Vila fou destruïda pel tristament famós Compte d’Espanya, fou l’estocada final a aquesta indústria, que ja va perdre el tren de la modernitat i les noves tecnologies.\nPistoles ripolleses (de la xarxa)\nPublicat per Alberich a dijous, de febrer 17, 2011\nJoan 17 de febrer de 2011, a les 12:27\nCaram, no en tenia ni idea de tot això. És curiós com tothom creu que la seva manera de fer és la única possible...\nMr. Aris 17 de febrer de 2011, a les 16:47\nmolt bo aquest article, jo soc de prop de ripoll i no en tenia ni idea...aquest tio era "d'armes tomar"\nFRANCESC PUIGCARBÓ 17 de febrer de 2011, a les 18:38\nD'on carall treus aquestes informacions?, encara no m'he refet del poeta sabadellenc d'ahir i avui em sorprens amb aquesta fàbrica d'armes de Ripoll.\nAlberich 17 de febrer de 2011, a les 20:12\nÉs evident que la gent es mou per conceptes estereotipats. Els francesos no en tenien ni idea de com es produïen els processos de fabricació de les armes i buscaven una gran fàbrica...\nEl Compte d’Espanya va ser un figura de molt ‘cuidado’. Quan la presa de Ripoll, el 1835, va deixar que la tropa es desfogués –havien rebut de valent a les muralles- i violés, robés i destruís la Vila. Una vegada fetes les malvestats, va entrar triomfalment damunt les runes i els cadàvers.\nDisposo de material i documentació sobre històries del segle XIX als Pre Pirineus, Ripollès, Cerdanya, Bergadà i Alt Urgell, amb el projecte –ja en parlarem si el projecte es materialitza- d’escriure’n una història llarga sobre un personatge femení singular.\nJordi Policarp - Els llibres del celler 18 de febrer de 2011, a les 0:22\nMolt enriquidor. Cuantes grans històries com aquesta resten encara amagades tot esperant que algú com tu ens les pugui explicar!!\nJordi Policarp - Els llibres del celler 18 de febrer de 2011, a les 0:31\nUi! perdó, volia dir "Quantes".\nAlberich 18 de febrer de 2011, a les 7:17\nBen trobat per aquest racó de món. Gràcies per comentar i passar-te per aquí.\nEl porquet 19 de febrer de 2011, a les 11:39\nRecordo fa temps veure algun reportatge al respecte.\nAnònim 28 d’abril de 2011, a les 14:07\nNo en tingueu pas cap dubte, cal recordar que Ripoll és considerat el bressol de la proto-industrialització de Catalunya.\nTot entrellaçat amb el control i el poder amb el notabilíssim Monestir de Santa Maria de Ripoll (cap monestir català no el superà en riquesa, edificis, cultura i prestigi),amb la insuperable obra mestra de la seva portalada (molt probablement l' element escultòric romànic més important del món).\nPel que fa a les armes, durant llargs anys fou considerat el centre més prestigiós d' Europa, i sempre estant almenys entre els capdavanters.\n"(això és)com el canó de Ripoll, que tira sense engaltar"(era general la dita que podien disparar-se sense engaltar, amb la seguretat que sempre feien blanc mercès a la seva perfecció que els venia de mena)\nJo tinc una parella i dues pistoles de Ripoll, de diverses èpoques, i que són el meu tresor.\nSí, no és pas `per fer-ne bandera, però sóc català de Ripoll.\nSi us interessa el tema, us recomanaré alguns llibres que parlen del Comte d' Espanya, conegut com a "El Trencaps", i algun llibre de les armes de foc de Ripoll...(a Ripoll hi ha una estàtua que recorda els herois del 27 de maig del 1839).\nPer cert, Ramon, interessantíssim el tema, mercès d' avançada. Només una cosa: el 1835 es produí un malauradíssim incendi al Monestir de Ripoll, que feu que es perdés el 90% de la Biblioteca, que contenia pergamins, llibres i còdexs de valor inestimable i incomparable.(Per cert, hi ha una interessantísima història sobre això).\nLa honorable defensa per part dels vilatans de Ripoll i la posterior destrucció per part de Charles d' Espagnac (Comte d' Espanya) no fou aquell any, sinó el 1839.\nGràcies per l' atenció. Xavier\nAnònim 28 d’abril de 2011, a les 14:14\nEl 27 de maig de 1839...\nSi veig que suscita interès, us indicaré alguns llibres sobre aquests fets (malauradament hi ha poc material sobre la poc coneguda però important Primera Guerra Carlina), sobre les armes de Ripoll, i àdhuc us puc explicar "històries" en principi força documentades per escrit i que d' altra banda han arribat de forma oral als nostres dies aquí, a l' aiguabarreig, a les ribes del junyent del riu Freser amb el Ter.\nGràcies per l' atenció.Xavier\nAlberich 29 d’abril de 2011, a les 8:45\nGràcies per les teves precisions i per la teva valuosa aportació. És ben cert, que la destrucció va ser el 1839 i a mi se’m ha escapat la data. Qualsevol afegitó sobre bibliografia, o el que estimis convenient, serà molt benvingut.


Enric I. Canela » Blog Archive » Rànquing de sistemes universitaris\nRànquing de sistemes universitaris\nEstava llegint Universitas 21 i he anat a parar a U21 Rankings of National Higher Education Systems. És un rànquing que classifica els diferents sistemes universitaris del món ponderant recursos (25%), entorn (25 %), connectivitat (10 %) i productivitat (40 %).\nEl sistema espanyol està el 24è, darrere de Portugal.\n2 respostes a “Rànquing de sistemes universitaris”\na 13 maig 2012 a les 11:09 Enric I. Canela » Blog Archive » Aprofundint en el rànquing de sistemes universitaris\n[…] matí he publicat Rànquing de sistemes universitaris en el que feia un breu comentari sobre el rànquing Universitas 21. Veig ara que l’amic […]\na 12 maig 2013 a les 10:00 Enric I. Canela » Blog Archive » El rànquing 2013 d’Universitas 21\n[…] just un any vaig publicar Rànquing de sistemes universitaris. Deia aleshores que U21 Rankings of National Higher Education Systems és un rànquing que […]


BENVINGUTS AL NOU WEB DE SAU - Pàgina Oficial de Sau la banda de més èxit del nostre país.\nBENVINGUTS AL NOU WEB DE SAU\nBenvinguts a aquest nou portal, creat amb la intenció de recordar i preservar la memòria de SAU, un dels grups més significatius de la història cultural del nostre país i que, malgrat no existir físicament, segueix comptant amb una gran multitud d’amics i seguidors. A tots ells els dediquem aquest web.\nDes d’aquí, tenim la intenció de compartir tots els records que, des dels inicis de SAU, s’han anat acumulant a l’arxiu del grup: fotografies de professionals, fotografies enviades pels seus seguidors, entrades, backstage, premis, imatges, retalls de premsa, pòsters i tota mena de material que, durant tots aquests anys, ha estat respectuosament guardat.\nVa ser el 31 d’octubre de 1987, a Les Tallades, la casa-local d’assaig on aleshores vivia el grup, que SAU es va presentar en públic. En aquell moment, però, ni tan sols es deien així. Encara sense nom, eren “els de Sau”, tal com es referien a ells els osonencs. Ningú predeia encara l’èxit que arribaria a assolir el grup. I d’això ja fa 30 anys... També ja en fa 18 que l’enyorat Carles Sabater ens va deixar i, en conseqüència, que SAU va deixar d’existir com a grup. Era el 13 de febrer de 1999. SAU, amb un recorregut de només 12 anys, ens ha deixat un gran llegat en forma de records, discos i cançons.\nGairebé 20 anys després de no existir, durant tot aquest temps, tant els seus fundadors, Pep Sala i Joan Capdevila (juntament amb Carles Sabater), com els seus seguidors, amics i simpatitzants, han mantingut viva la flama de SAU i la memòria de Carles Sabater, cadascú amb els mitjans de què disposa i amb un gran respecte.\nPotser ha fet falta tot aquest espai de temps per adonar-nos i plantejar-nos seriosament que, d’alguna manera, s’havia “d’oficialitzar” la memòria de SAU, posar ordre a tot el desori causat durant aquests 20 anys d’inexistència del grup i, sobretot, transmetre, deixar constància, donar a conèixer, la història de SAU a través del testimoni directe dels qui ho van viure des de molt endins.\nAquest web ha estat possible gràcies al beneplàcit dels fundadors de Sau, Pep Sala i Joan Capdevila, i a converses mantingudes amb els testimonis dels quals parlàvem: músics, tècnics, managers, AR, fotògrafs, “pipes”,...\nAixí doncs, us convidem a assaborir aquesta web. Us la presentem inicialment amb apartats bàsics, però elaborats amb el màxim rigor. A l’apartat “SAU”, i en forma de capítols, podeu llegir-hi la història del grup. A la discografia, hi trobareu detallats tots els discos que el grup va editar durant la seva existència, i els que s’han editat posteriorment. A “En concert”, hi apareix una relació de tots els concerts del grup. I, finalment, l’apartat “Media” és una secció que anirà creixent amb vídeos i fotografies, però, de moment, hi trobareu tots els videoclips oficials de SAU. I és que aquest és un web que ja neix amb la intenció de créixer i també d’esdevenir un testimoni rigorós de la història de SAU, així com de les persones a qui representa.\nSerà a través de les xarxes socials creades expressament per a l’ocasió (“Grup Sau” i Facebook i “oficialsau” a Instagram) on s’aniran comunicant totes les actualitzacions importants que es produeixin al web, a banda de publicacions relacionades amb SAU. Ja us avancem que, actualment, estem treballant en un interessant nou contingut: un Museu Virtual de SAU.\nEsperem gaudiu moltíssim d’aquesta pàgina. Per a qualsevol idea que vulgueu aportar (o error que detecteu), us podeu posar en contacte amb nosaltres a info@sau.cat\nSAU PER SEMPRE!


Èxit total del Solsona Patí Club organitzant el Campionat Territorial Benjamí, Aleví i Infantil | Nació Solsona\nÈxit total del Solsona Patí Club organitzant el Campionat Territorial Benjamí, Aleví i Infantil\nAres Navarro frega el podi aconseguint plaça directa al Campionat de Catalunya\nper Redacció, Solsona, 6 de juliol de 2019 a les 16:20 |\nalguns dels patinadors infantils que varen participar al territorial\nEls dies 22 i 23 de juny, al Pavelló Municipal d’Esports de Solsona va ser l’escenari del Campionat Territorial de Lleida per a les categories Benjamí, Aleví i Infantil organitzat pel Solsona Patí Club.\nEls entrenaments oficials varen tenir inici el dissabte pel matí on els més de quaranta patinadors vinguts d’arreu de la província lluitarien per aconseguir plaça pel Campionat de Catalunya i pel Campionat Federació català.\nEl Solsona Patí Club va ser l’organitzador i a més comptàvem amb la participació de la nostra patinadora ARES NAVARRO a la categoria Infantil.\nL’ Ares va realitzar uns excel·lents entrenaments i per la tarda hauria de realitzar el seu programa curt. La nostra patinadora va sortir al programa amb una mica de falta de concentració realitzant petits errors que la farien situar-se en vuitena posició provisional. Aquesta posició no era dolenta però ens feia obrir els ulls de la bona feina que estem duent a terme i així programar un bon programa llarg i tenir opcions a lluitar per una millor classificació.\nFotografia de la nostra entrenadora Ester Fornell i Ares Navarro\nAl programa llarg la nostra patinadora solsonina va sortir amb molta concentració, va estar molt atenta a totes les indicacions durant els entrenaments previs i va patinar de forma molt correcta sols amb l’error d’un salt. Aquest fet la va situar com a segona millor puntuació del programa llarg i la va fer remuntar fins a la quarta posició final.\nAquest fet ens va fer saltar d’alegria perquè Ares Navarro aconseguia una plaça pel Campionat de Catalunya on tant sols les quatre millors patinadores de la província hi tenen plaça. Volem destacar que hem superat amb escreix els objectius classificatoris marcats per aquesta temporada i l’equip tècnic està molt satisfet per la feina que s’està portant a terme tant per la nostra patinadora Ares com per la resta de patinadors del club.\nA la hora de la cloenda un petit grup de patinadors del Solsona Patí Club ens van ajudar per la desfilada de patinadors, entrega de medalles i trofeus, i també per l’entrega dels obsequis als jutges, federatius, entrenadors i patinadors. Varen ser un gran equip que van mostrar la bona organització de tota la competició.\nVolem agrair a l’Ajuntament de Solsona i al Regidor d’Esports tota l’ajuda per l’organització i per l’entrega de trofeus de la competició.\nTambé volem agrair als nostres SPONSORS la seva ajuda en tot moment per fer possible aquest esdeveniment tant important com és un territorial.\nVolem fer també una menció especial a tots els pares, mares, familiars, patinadors, junta directiva i equip tècnic per la bona feina realitzada en tot moment tant en la preparació com durant tota la competició.\nSom un petit però GEGANT club.\nMoltes felicitats Ares i moltes felicitats Solsona Patí Club!


Traveller - edició de Mongoose en castellà - Talpimon\nTraveller - edició de Mongoose en castellà\nLlegit 3127 cops\nSetembre 06, 2014, 07:53:19 am\nVet aquí que fa un temps ja m'havia topat amb aquest projecte, però feia dies que me n'havia oblidat. Avui m'hi he tornat a topar, i com que sé que alguns de vosaltres sou aficionats a aquest joc...\nCrowfunding del Traveller en format paper\nEl llibre en format pdf ja està disponible: Traveller (Spanish Language Edition)\nCompte de no perdre-us en l'immensitat de l'espai\nSetembre 08, 2014, 02:17:28 am\nÉs una bona notícia. Per un fil que vaig anar seguint a SPQROL, sembla que ha estat un part dolorós.\nHaig de mirar quines diferències hi han entre la versió Moongose, en la que es basa aquesta traducció i la versió clàssica de Traveller. Així per sobre sé que han fet una relectura de l'àmbit tecnològic, una decisió del tot lògica (el primer Traveller és del 77). Però ignoro si s'ha fet cap canvi en les regles. Investigaré un xic.\nPer cert, la mala notícia és que la versió en paper val 50 Euros. I tot i que suposo que existeix una explicació lògica a aquest preu (un aspecte que no domino en absolut), el segueixo trobant altíssim. M'agradaria tenir la versió en castellà en format paper, però no pas desembutxacant aquesta quantitat.\nSetembre 08, 2014, 08:10:34 am\n50 euros, 200 pàgines no és precisament gaire competitiu, això segur, tot i que en desconec els detalls. A més, he llegit alguns comentaris que ja van intentar fer un crowfunding temps enrere, i els mecenes encara no han rebut els manuals... tot plegat força obscur.\nSempre es pot aconseguir el pdf (que tampoc és que sigui massa econòmic) i imprimir-lo a lulu. Crec que fins i tot sumant-ho tot sortiria més barat, o almenys per poc més i es disposaria del llibre en pdf i en format paper\nSetembre 09, 2014, 10:30:05 pm\nTot el que he llegit dona molt mala espina.\nEls del primer crowfunding van pagar 35€ per tenir el llibre i pdf i només han rebut pdf....\nSetembre 16, 2014, 10:58:55 pm\nPel que he llegit no hi ha gaire diferències amb el Traveller "clàssic". Clarificació d'algunes regles, "normalització" de modificadors de dificultat (abans depenien de cada habilitat), posta al dia de la tecnologia, més professions a per triar a l'hora de generar el personatge, etc. Molta gent aprofita material del Traveller "clàssic" amb les normes del Mongoose. I naturalment, tot el material que va traient Mongoose, a part del llibre de regles. Material que molt probablement no serà traduït al castellà, vist el preu i la polèmica generada. Vaja, que veig motius per adquirir la versió Mongoose, però no en veig gaires per comprar-lo en castellà, si tota la resta està en anglès.\nI, com a DJ masoquista, si retorno a l'ambientació clàssica de Traveller, trio GURPS:Traveller.\nSetembre 18, 2014, 12:36:05 am\nJo tinc el Traveller de Mongoose i n'estic molt content. És un rentat de cara del Classic Traveller de la GDW i és el sistema de capçalera per a jugar a Traveller. Mecàniques senzilles i eficients, i si cal, hi han un munt de suplements i aventures per a deixar satisfet tothom.\nVal a dir que el GURPS:Traveller és un altre bon sistema. La mala fama que té de sistema complicat està totalment infundada i els suplements que varen sortir són de molt bona qualitat. Una pega que tè, però és que no és compatible amb tots els suplements del Classic Traveller.\nSetembre 18, 2014, 11:35:55 pm\n¿Que hi ha del tema de combat de naus? ¿Com ho tracten? Encara tinc guardades algunes fulles de paper mil·limetrat de quan jugàvem a la versió clàssica...\nGener 08, 2015, 01:48:08 pm\nContesto una mica tard\nOblida el paper milimetrat! Ja no hi han vectors de velocitat en el combat de naus en la nova versió del Traveller. S'ha simplificat i es fan servir rangs de distància (curt, mitjà, llarg,...) com en el combat personal. És una millora: no cal haver estudiat física per disparar un míssil.\nGener 14, 2015, 11:37:03 am\nO no cal haver estudiat física per saber posar una fletxa davant d'un altre i unir-les amb una ratlla Però haig de reconèixer amb el paper mil·limetrat n'hi havia per tornar-se cec. Encara n'ha de córrer algun per casa de quan ho feiem servir.\nM'ho miraré, però el sistema de rangs de distància "a pèl" no m'agrada. No és que hagi provat el de Mongoose. No l'he tastat. Però et trobes variants sobre aquest sistema en la majoria de jocs. Em penso que vaig llegir en algun fòrum que publicaran alguna cosa més sobre aquest tema en el futur.\nPer curiositat vaig mirar el sistema de GURPS: Traveller només pel tema de moviment, sense llegir-me'l complet. I està prou bé. No és gens complicat posar les naus i moure-les. I només tenir la posició de les naus en un taulell hexagonal, els jugadors poden decidir moltes més coses. És possible que aquestes normes de moviment siguin compatibles amb les normes de Moongose, pel que fa a llargada de la ronda i la mesura dels moviments pels motors (que em penso que això és força universal en totes les versions de Traveller). Si després es passen els rangs de distància a hexàgon ja tens un sistema molt diferent\nAra tenim una campanya en marxa amb "wargameros" que s'ho passen bé amb complexitat i opcions variades. De manera que m'he submergit en el Brilliant Lances de The New Era per donar-los el que demanen. Estic d'acord que no és apte per qui no vulgui trencar-se la closca. Però ja que hi ha demanda del grup de joc i també m'interessen aquest tipus de mecàniques, tiraré per aquest camí.\nGener 14, 2015, 09:52:05 pm\nEl sistema de combat de naus del Traveveller de Mongoose és ràpid i fàcil com la resta de mecàniques d'aquesta edició. El combat personal i el de naus s'assemblen molt.\nHi han iniciatives que defineixen qui actua primer, encara que en el combat espaial els danys són simultanis.\nHi han les distàncies entre combatents, amb els malus corresponents per tipus d'arma. No hi han regles específiques per al moviment sobre mapes o diagrames.\nTambè, en els dos tipus de combat hi han reaccions defensives. En el combat de naus aquestes són esquives realitzades pel pilot de la nau, i foc defensiu: de làser contra els míssils i de partícules contra els làsers.\nEn definitiva, regles àgils i intuitives per solventar el combat amb poques tirades. Estan en concordància amb la resta de mecàniques d'aquesta edició del Traveller. Ara que si, com dius, hi han previstes noves regles que tractin el combat de naus, bé que els hi donaré un cop d'ull.\nEn la partida que varem fer el dissabte passat erem 6 jugadors i varem tenir un petit combat de naus. El Carguer Independent tipus A dels jugadors contra dos caces de baixa tecnologia. Un dels personatges jugadors era el pilot i altres dos portaven una torreta cada un. Això deixava a tres jugadors sense fer res i com a màster, vols que la situació es resolgui ràpidament per a donar altres oportunitats d'actuar a la resta de PJs. Els dos caces es varen eliminar amb un impacte de làser cada un. Semblaven fets de paper de fumar, però varen morir matant doncs ja havien deixat anar un míssil cada un. Varen trigar un torn en arribar al Carguer Independent. Un es va desintegrar amb un altre impacte de foc làser defensiu, però l'altre torreta va fallar i el míssil va impactar contra la nau, malgrat que el pilot provès d'esquivar-lo. Massa lent! L'impacte del míssil però va causar pocs danys. Un punt d'armadura i un d'estructura. Res que 10.000Cr. no poguèssin reparar en el següent astroport.\nTot aquest petit combat va durar, més o menys, uns cinc minutas de temps real. Quan es trigaria en resoldre'l amb el Brilliant Lances de The New Era?\nQue consti que no estic en contra ni a favor d'un sistema o altre. Però a vegades és bo anar per feina i en canvi d'altres vegades t'agrada recrear-te amb els detalls. Per cert, el Brilliant Lances també hi han vectors?\nGener 14, 2015, 11:21:25 pm\nCita de: Trollkin en Gener 14, 2015, 09:52:05 pm\nUi! Segur que cinc minuts no!!! T'ho diré quan m'hi posi. Jo ho he fet en particular sense els jugadors per preparar-me el tema. De fet, per solucionar una escena en una aventura on ells hi jugaven una part en superfície i tenien un aliat en òrbita. I no vaig trigar gaire. Però es detallista i no el faria servir amb un altre grup de jugadors. Es possible que el temps pugui oscil·lar entre 5 i 10 minuts per ronda. I es pot complicar més amb més naus amb papers més específics (guerra electrònica, naus de reconeixement, etc.). O sigui que, si no hi ha un interès important, millor no aplicar-ho. Com a contrapartida, tothom que sigui tripulant té opcions per triar sobre el que fa, (amb repercussions). Decidir maniobres per part dels pilots, decidir blancs prioritaris i quin tipus de sensors fas servir, estar actiu o passiu amb els sensors, acarar la nau d'una manera determinada per protegir un flanc o donar facilitats a un artiller... aquest tipus de coses.\nSobre el moviment, és una interpretació de l'antic moviment amb vectors però passat a hexàgons. L'acceleració del motor de maniobra et permet fer variacions sobre el traçat d'hexàgons que normalment dibuixaria la nau sense impuls. Per exemple, 1g durant una ronda et permet variar la destinació al final de la ronda en un hexagon. Els torns són de 30 minuts de temps "real" pels personatges i l'escala és de 30.000 kilòmetres per hexàgon.\nNo estic renyit amb els sistemes més senzills. Però crec en ambientacions on els vehicles són importants (Star Wars, Traveller, Galàctica, etc.), podrien donar un sistema bàsic que permetés representar les naus sobre una fulla o una pissarra. I no deixar-ho per un suplement.


Associació de veïns de Sarrià de Dalt\nEstiu del 2010\nTardor del 2009\nEstiu del 2009\nTardor del 2008\nEstiu del 2008\nPrimavera del 2008\nFotografia panoràmica de Sarrià de Dalt cap a 1960\nEl veïnat de Sarrià de Dalt forma part del municipi de Sarrià de Ter al Gironès i està situat al est del municipi. Sarrià de Dalt té la peculiaritat que està format en gran part pel conjunt d'habitatges protegits “Paulí Torras” que es construí a partir de la iniciativa que a l´any 1952 va tenir l'empresa J. y F. Torras Hostench S.A de construir a Sarrià de Dalt aquest grup d'habitatges protegits per a treballadors de l´empresa. Això ha fet que en el barri hi convisquin les primeres i segones generacions de les famílies que fa més de cinquanta anys varen començar a habitar aquests habitatges. En la fotografia retrospectiva, realitzada cap al 1960 quant encara no s'havia completat la construcció de tots els habitatges protegits, s'observa que inicialment el conjunt constituïa un veïnat clarament separat del nucli urbà antic de Sarrià de Ter o de Sarrià de Baix tal com diguem els veïns de Sarrià de Dalt.\nActualment l'aspecte actual del veïnat difereix molt respecte del que mostra la fotografia. Es va construir l'autovia N-II i posteriorment l'autopista A-7 va obrir una ferida sagnant que suposà l'enderrocament de masies i cases noves i la permanència d'un soroll de fons permanent. També la construcció de nous barris i equipaments que han anat creixent a l'entorn de Sarrià de Dalt han canviat la seva integració en el conjunt del poble de Sarrià de Ter.\nEn el últims anys Sarrià de Dalt ha incrementat la seva població amb l'arribada de nous veïns, concretament a la nova zona urbanitzada anomenada “Can Renoc” més coneguda per molts sarrianencs com “El pla dels socs”.\nL'Associació de veïns de Sarrià de Dalt es va crear fa més de trenta anys. Així en dona constància la primera pàgina del “llibre de caixa” en la que consta un pagament de 140 pessetes per l'adquisició del segell de l'Associació.\nL'Associació de veïns de Sarrià de Dalt organitza cada any diferents actes d'esbarjo i de convivència veïnal. També l'Associació té com a objectiu veure quins problemes i quines mancances té el veïnat i contactar amb equip municipal o amb les entitats que correspongui per trobar les corresponents solucions.\nEsperem que aquesta pàgina web que està encara en procés de creació sigui útil als veïns de Sarrià per a rebre informació sobre les activitats de l'Associació.


Episodis violents a la sortida de locals d'oci nocturn acaben amb\nEpisodis violents a la sortida de locals d'oci nocturn acaben amb 4 detinguts\nLa matinada de dissabte a diumenge va acabar amb quatre detencions per aldarulls i baralles a la sortida de locals d'oci nocturn, episodis en què, sovint, l'alcohol hi té molt a veure. És el mateix cas de la desena de conductors enxampats amb taxes penals d'alcoholèmia. El jove autor de pintades a l'ambaixada d'Espanya és un altre dels detinguts de la setmana.\nAl Pas de la Casa, un jove ha estat detingut aquest cap de setmana per agredir dues persones. A una la va agredir amb un esprai de defensa i l'altra va haver d'anar a Urgències.\nA Andorra la Vella, qui va acabar malparat va ser un home que havia trencat un retrovisor a la sortida d'un local d'oci nocturn, fet que va iniciar una discussió amb un grup de joves que va degenerar en baralla. La policia va detenir un dels participants en la batussa quan va reconèixer haver estabornit l'home d'un cop de puny.\nTambé un cop de puny va propiciar la detenció d'un altre jove a la capital. L'agressió, que va causar a la víctima ferides sagnants a la cara, va tenir lloc en el marc d'una baralla multitudinària a la sortida d'un local d'oci nocturn. Tots aquests episodis van passar la matinada de dissabte a diumenge.\nMajoritàriament en aquest mateix espai de temps han estat enxampats els deu conductors que han donat positiu en el control d'alcoholèmia, en la meitat dels casos després de ser responsables d'accidents de trànsit.\nTanca les detencions setmanals el cas del noi que va pintar amb textos reivindicatius l'exterior de l'ambaixada d'Espanya.


Crema un contenidor al carrer Ample de Reus\nEl foc ha afectat el contenidor de plàstic situat davant La Palma.\nEls bombers l’han apagat sense problemes\nActualitzada 04/02/2017 a les 18:34\nAquest dissabte a la tarda s’ha produït un nou incendi en un contenidor de brossa a Reus. Concretament, el foc ha afectat el contenidor de plàstic situat a la part alta del carrer Ample, davant d’un dels accessos a La Palma.\nUna dotació dels bombers de la Generalitat ha acudit a apagar l’incendi que, malgrat afectar un sol contenidor, ha creat una columna de foc de gairebé tres metres d’alçada. A les tasques d’extinció s’hi han unit dues unitats de la Guardia Urbana que han redirigit el trànsit del voltant per tal de facilitar la feina dels bombers.\nAquest és el primer cas de contenidor cremat a Reus el 2017 després que a finals de l’any passat es produís un episodi amb diversos incendis. A més, el carrer Ample és un dels que va registrar més afectacions d’aquest tipus.


Shirota se subhasta a preu de ganga | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nShirota se subhasta a preu de ganga\nUn únic postor, una filial de Pintaluba, ofereix 32.000 euros pels actius de l'empresa, quan havien estat taxats per 898.000 euros\nL'administrador concursal i parts implicades en la subhasta, a la sortida del jutjat\nL'administrador concursal, Roberto Cortadas, haurà de respondre, en un termini de 15 dies, si accepta o rebutja l'única oferta presentada a la subhasta: la de la societat Absa Lab, filial de la companyia reusenca Andreu Pintaluba, dedicada a l'alimentació i salut animal.\nCortadas ha lamentat la minsa quantitat ofertada, sobretot quan un temps enrere, en la fase negociada, una altra empresa s'havia interessat en la compra dels equips per valor de 250.000 euros. L'administrador ha acusat directament Innova d'oposar-se a l'adjudicació.\nL'oferta era de Cibus Nutriomics Technology S.L., on l'administrador era Xavier Gómez, exsecretari de Shirota, imputat en la investigació penal. "Haguéssim pogut pagar els treballadors, però el postor es va retirar perquè no volia complicacions", ha assegurat.\n"O 32.000 euros o tot a l'abocador"\n"I ara l'alternativa que tinc és zero: o accepto l'oferta o tot a l'abocador", ha afegit. Entre els deutes pendents, l'administrador prioritzarà els set últims treballadors que van ser acomiadats. "Però amb 32.000 euros no arribem ni al 30% del què se'ls devia", ha assegurat.\nA la subhasta concursal d'aquest divendres hi han estat presents totes les parts afectades per la fallida de Shirota, quatre anys després de la seva fundació, actualment investigada pel jutjat número 3 de Reus i amb una ordre per desmantellar-la que venç el 14 de gener pròxim.\nMés de 50.000 euros de deute de lloguer de la nau\nEntre les parts perjudicades s'hi troba Tecno Reus Disset, l'empresa que llogava la nau i a la qual se li deuen més de 50.000 euros per impagament de dos anys de lloguer -a raó de 2.000 euros el mes. La societat tampoc podia fer ús ni accedir a la nau, inactiva des de la fallida.\n"Va quedar tot aturat d'un dia per l'altre, quedant abandonats els papers sobre la taula i fins i tot les tasses de cafè", recorden els llogadors, que ja han assumit que no cobraran, però des d'ara ja poden accedir a les instal·lacions. El primer que faran és canviar el pany de la nau.\nShirota, sota investigació penal\nCortadas veu ombres en tot el procés i assegura que el jutjat número 3 de Reus ha paralitzat, durant 15 dies, l'activitat de Cibus per evitar que participés en la subhasta. Shirota està sent investigada per aquest jutjat, sota secret de sumari, com una peça separada del cas Innova.\nAra per ara, hi ha imputat tot l'anterior equip de govern municipal -format pel PSC, ERC i ICV-, l'actual segona tinent d'alcalde, Teresa Gomis (CiU), l'exrector de la URV, Lluís Arola, l'exdirector general de Morella Nuts, Joaquim Barriach, i l'exsecretari de Shirota, Xavier Gómez.\nL'Ajuntament nega haver entorpit el procés\nDes de l'Ajuntament de Reus es nega haver entorpit la liquidació de Shirota, en resposta a les acusacions de l'administrador concursal. "Només vam demanar que el procés penal obert no entorpís el procés mercantil, i Innova només va demanar garanties perquè es protegeixin els interessos municipals i no es veiessin malmesos, evitant intervencions poc correctes", ha reconegut l'alcalde Carles Pellicer.\nPere Elias 29 de Novembre de 2013\nViure en un núvol\nHi ha una máxima que diu: Més val perdre que més perdre. Shirota hagués sigut un pou sense fons, en els temps que corren recerca en poden fer dos: societats sense ànim de lucre i multinacionals, i els resultats són a molt llarg plaç


Amazon treballa per vendre medicaments online - Notícies FEFAC\nAmazon treballa per vendre medicaments online\nLa regulació sanitària d’aquesta activitat dificulta els plans de la companyia\nEtiquetes: venda online | Amazon\nData de publicació: 13/10/2017 13:27:20\nTal com ve publicant la premsa darrerament, Amazon està estudiant fer un gran salt al sector farmacèutic. El canal d’economia nord-americà, la CNBC, ha informat que la companyia té previst decidir abans de finals del mes de novembre si entre en els seus plans es trobarà vendre a través de la seva plataforma online medicaments amb recepta.\nNo seria el primer cop que es planteja entrar a competir amb cadenes de farmàcies com Walgreens i CVS Health, en un moment en el qual la despesa en els EEUU en serveis de salut i medicaments augmenta un 5,8% anual des del 2014. Més del 25% de la facturació que genera en aquest país el mercat farmacèutic ja procedeix de la venda de medicaments a domicili.\nSegons publica la premsa, el sistema de logística i distribució del servei Amazon Prime i la seva presència física amb els supermercats Whole Foods, l’entrada en el negoci farmacèutic es preveu favorable. Malgrat això, són conscients de les restriccions de regulació sanitària, de manera que la venda de medicaments és un projecte a llarg termini.


FINQUES PARDAS – Si vol comprar casa en el centre de Torrelavit, aquí venem casa entremitgeres de 289m2 distribuïts en 3 plantes. . Planta baixa: rebedor, saló-menjador, cuina independent amb xemeneia, escala accés planta superior, lavabo i celler. Planta primera: 2 habitacions (1 matrim. 1 individual), bany complet amb banyera i traster. Planta Segona: 3 habitacions de matrimoni, 1 habitació mitjana, quarto de rentar. Per la part del darrera gran garatge de 75m2, zona tranquil·la i ben comunicada. A la vora de vinyes, boscos, etc.\nSuperficie construida 300, casa sup.útil 289, nº hab.individ.: 1, habitacions dobles: 3, 1 banys, 1 lavabos, nº de plantes: 1.\nFantàstica casa per vendre en Piera


Inhibició de la calpaina per tractar l'atròfia muscular espinal\nHo proposa una recerca del grup Unitat de Senyalització Neuronal publicada a 'Cell death & Disease'\nUnitat de Senyalització Neuronal / Foto: IRBLleida\nLa inhibició d'un enzim anomenat calpaina - una proteasa regulada amb calci que descompon les proteïnes en unitats més petites i que està implicat en lesions neuronals, trastorns neurodegeneratius i processos d'envelliment neuronal- pot ser beneficiosa en el tractament de l'atròfia muscular espinal, la malaltia genètica letal més comuna en nadons. Així ho afirma una recerca de la Universitat de Lleida (UdL) i l'IRBLleida, publicada a la revista internacional Cell Death & Disease, del grup Nature. La Unitat de Senyalització Neuronal, liderada per la professora de la Facultat de Medicina de la UdL Rosa M. Soler, ha fet l'estudi en model animal (amb ratolins) i també amb cèl·lules humanes.\nL'atròfia muscular espinal és una malaltia neurodegenerativa de la infància que es caracteritza per la pèrdua de les neurones motores espinals (SMN) deguda a la mutació del gen de supervivència d'aquestes (SMN1). La disminució de la proteïna de supervivència d'aquestes neurones motores provoca la degeneració dels axons i la mort d'aquestes cèl·lules nervioses per mecanismes encara en estudi. Les investigadores i els investigadors han comprovat que la inhibició de la calpaina amb calpeptina té un efecte positiu en la supervivència de les neurones motores medul·lars, reduint l'acumulació d'autofagomes en les prolongacions de la cèl·lula.\n"L'anàlisi de la medul·la espinal de ratolins amb atròfia muscular espinal tractats amb calpeptina ha mostrat un augment de la proteïna SMN, a més de prolongar la seua supervivència i millorar la funció motora. Per tant, aquests resultats ens estan indicant que la inhibició de la calpaina pot tenir un efecte beneficiós pel tractament de la malaltia", destaca Soler.\nL'atròfia muscular espinal afecta un de cada 6.000-10.000 nounats i cada any a Catalunya se'n diagnostiquen entre 10 i 15 casos nous. Tot i que els nadons presenten un defecte genètic en comú, el curs clínic d'aquesta malaltia mostra una alta variabilitat. "L'anàlisi de nous modificadors pertanyents a diverses vies reguladores intracel·lulars podrien portar al descobriment de noves estratègies de tractament d'aquesta malaltia devastadora", conclou l'article.\nGràcies a aquest estudi, el grup de recerca liderat per Rosa M. Soler també ha sol·licitat una patent per a l'ús de la calpeptina pel tractament de la atròfia muscular espinal. Suposaria un avanç en el desenvolupament d'una teràpia farmacològica sistèmica i de fàcil administració que pot utilitzar-se en combinació amb els actuals tractaments, millorant-ne els efectes, ha explicat la professora de la UdL.\nArticle Calpain system is altered in survival motor neuron-reduced cells from in vitro and in vivo spinal muscular atrophy models


15 abril 2021 07:42\nFerran Aguiló | 18 juliol 2004\nSembla divertit descobrir les putades que s'amaguen al darrere de la utilització sibil·lina del llenguatge. Putades moscovites, en aquest cas. Des del canvi a la primera persona singular que incorporà el president Matas després d'utilitzar el plural a la primera autodefensa que va fer fins a l'acusació que des de l'Ajuntament de Calvià llancen contra les declaracions del socialista Diéguez però no l'amenacen de dur-lo a la barra com és habitual en ells. Tot el que envolta l'anada a les tòrrides terres de l'hivern de Moscou és un joc de mitges veritats i mentides totals. Però el cas del batle Delgado és el més divertit fins ara. Té en nòmina el súper missèr que organitzà, amb èxit -tot s'ha de dir-, l'assetjament a la senyora Nájera i no l'utilitza per a denunciar a qui l'acusa d'anar de meuques i jugar fora camp. Curiosa manera d'admetre l'acusació perquè, del contrari, el lletrat i catedràtic de Dret Penal de la Complutense de Madrid, el mateix que defensà amb èxit els interessos de l'ambaixada xilena en el cas Pinochet o no amb tant d'èxit al batle de Ponferrada i assetjador sexual, Ismael Àlvarez, descarregaria l'artilleria pesant i la seva exclusivitat que el fa millor, als ulls dels populars calvianers, als advocats mallorquins. Deu ser vera el que afirmà el conseller eivissenc Marí Tur que tothom va a clubs de alterne (sic) i només és punible si la parenta no ho consent.\nTalment ho reflecteix l'anècdota que circula del cas d'una senyora que entrà llençada en una sucursal de Sa Nostra (no cal precisar més), amb el seu marit al darrere, amb l'extracte de la VISA a la mà i exigint, alterada, veure immediatament el director. Quan ho aconseguí -que, no cal dir-ho donades les circumstàncies, va ser tot d'una- li començà a demanar explicacions sobre una despesa que es reflectia al darrere d'una suposada casa d'objectes de regal. El director, que sabia el que amagava l'anotació, s'empassava saliva esbrinant com no destapar la malifeta del marit, quan ella, tota decidida, li entaferrà: això és d'una casa de putes i jo, a aquest (assenyalant el tros de carn batiada que l'acompanyava) li deix anar una vegada al mes i aquí n'hi ha dues... La resta, el senyor Marí Tur i tots voltros, ho podeu imaginar.\nEl que no podeu imaginar és que la solemne davallada del tren que feren les autoritats quan arribaren a Sóller, dimecres passat, per a celebrar els 75 anys de l'electrificació de la línia, va tenir una menys fotogènica «pujada» uns metres abans. Així, la benhumorada consellera Cabrer havia arribat a la vall dels tarongers en el cotxe oficial i el tren s'aturà abans d'entrar a l'estació perquè ella hi pujàs. Crec recordar que els corifeus de la senyora posaren a parir l'executiu progressista que la precedí perquè anaren a un Dijous Bo amb tren i tornaren en cotxe oficial. Deuen ser coses de l'objectivitat que caracteritza els que cobren de les institucions per aparèixer com a neutrals.


Centre de Creació Jove C19\nAdreça: c. de Castella, 19, 07800 Eivissa\nTelèfon: 971397600 - extensió 24150\nCINC NIVELLS, CINC PROPOSTES\nLa planta baixa allotja la Sala Polivalent que amb els seus 112 m2, una capacitat per albergar 56 persones i un espai adaptat per acollir conferències o representacions de qualsevol tipus.\nLa primera planta acull les dependències dedicades a la formació: Amb 166 m2 i capacitat per a 107 persones, compta amb una sala d'autoconsulta amb ordinadors i accés a internet, i una terrassa. La segona planta acull les aules de teatre i dansa. Tots dos espais estan dissenyats per unir-se en una única sala, segons les necessitats. Compta amb 87 m2 i capacitat per a 58 persones.\nEl tercer pis dóna cabuda a l'aula d'arts plàstiques (dedicada a la pintura, l'escultura, etc.) Ia la de multimèdia, que acollirà diversos tallers i cursos. Compta amb un espai de 88 m2 i pot acollir 58 persones. Finalment, la quarta planta acull l'àrea tècnica i d'administració.\nEl Centre de Creació Jove C19 obrirà de dilluns a divendres, de 10 a 1.30 hores i de 17 a 21.30, i els dissabtes de 10 a 13.30 i de 19 a 00.30. Per al seu funcionament, comptarà amb dos tècnics de Joventut, dos monitors socioculturals i un auxiliar administratiu.