Presentat el llibre "Serrat Gros: Història d'un formatge pirinenc" — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Presentat el llibre "Serrat Gros: Història d'un formatge pirinenc"\nPresentat el llibre "Serrat Gros: Història d'un formatge pirinenc"\nL'obra d'Eulàlia Torras es pot adquirir a les llibreries de la Seu al preu de 12 euros L'acte va comptar amb la presència de l'alcalde de la Seu, Albert Batalla\nPortada llibre Eulàlia Torras\nAquest dissabte, dia 18, s'ha presentat a la Seu d'Urgell el llibre 'Serrat Gros: Història d'un formatge pirinenc' escrit per Eulàlia Torras Elias, amb dibuixos de Jaume Rovira i editat per l'editorial Garsineu de Tremp. La presentació de l'obra va fer-se en el marc de la catorzena edició de la Fira de Formatges Artesans del Pirineu. L'acte va anar a càrrec de l'alcalde de la Seu d'Urgell, Albert Batalla, amb la presència de la mateixa autora, Eulàlia Torras.\n'Serrat Gros: Història d'un formatge pirinenc' no tan sols recull com es fa i perquè és el “millor formatge de cabra de Catalunya i segurament d'Espanya” - segons el gastrònom Enric Canut -, sinó que explica mil històries i anècdotes que farceixen la vida "d'una jove urbana que va a trobar en la vida a muntanya, fent el que li venia de gust". El llibre també il•lustra amb una gran sensibilitat les dificultats dels joves en general i de la dona en particular per integrar-se "en un ambient meravellós però feréstec i aïllat".\nEl llibre d'Eulàlia Torras narra "amb una prosa fina i elegant" el final d'un temps que és passat recent. Emmarca les condicions de la modernitat al Pirineu català i "il•lumina amb tendresa, i alhora cruesa, a les noves generacions -i no tan joves- perquè sàpiguen que a través de la feina dura però ben feta es pot viure a la muntanya i dels seus recursos, fent-se possibles els projectes i els reptes més agosarats". En paraules de la mateixa autora “... va ser un somni, o potser una inconsciència: viure a la muntanya amb un ramat de cabres i poder guanyar-me la vida fent formatge de la llet que, dia rere dia, elles em donaven”.\nAquest llibre es pot adquirir a les llibreries de La Seu d'Urgell al preu de 12 euros.


AMPA I.E. RAMONA CALVET: de març 2014\nDISSABTE TOCA ARREMANGAR-SE!\nJa s'acosta el DIA DE L'ESCOLA, és el proper dissabte, 5 d'abril!\nPer ara ja hi ha més d'una vintena d'adults apuntats i també una vintena d'alumnes, però esperem ser molts més dissabte.\nMolts ens heu preguntat quines feines s'han de fer i si cal portar eines. La idea es que l'ajuntament ens deixi el màxim de material possible, però això ho sabrem aquesta mateixa setmana, ja que, per ara, ho fan servir els de la brigada municipal. Així que no estarà de mes que, si disposeu d'eines adequades (esbrossadores, xapos, rasclets, martells, taladros, cistells per recollir males herbes...), ho porteu per si no en tenim prous.\nSi teniu guants i ulleres de protecció, és important que també els porteu.\nLa jornada començarà a les 9:30 del matí.\nAnirem assignant feines quan aneu arribant.\nPortarem aigua i fruita, i cap al migdia farem un aperitiu per "premiar-nos" a tots plegats!\nSi ens podeu avisar que vindreu, molt millor. Així podrem calcular què ens fa falta "d'intendència"!\nPublicat per AMPA I.E. RAMONA CALVET a 10:39 Cap comentari:\nAquests espais ens ajudaran en les tasques que fem cada dia com a pares i mares.\nAmb la finalitat d’ estimular la creació literària i fomentar l’ esperit de participació en la vida escolar, l’ AMPA convoca un certamen literari obert a tot l’alumnat de Primària i Secundària. El concurs també està obert a la participació de les mares i els pares de l’IE Ramona Calvet.\nS’estableixen 11 categories.\nUna per cada curs de Primària i de Secundària, i una altra per als adults.\nK-Adults (pares i mares de l’ alumnat del centre)\nMODALITATS/ TEMÀTICA/ IDIOMA\nLa modalitat és lliure, es poden presentar textos en poesia i/o històries curtes.\nLa temàtica i l’idioma també són lliures.\nCARACTERÍSTIQUES DELS ORIGINALS\nLes obres han de ser individuals, originals i inèdites.\nI no han d’haver estat premiades en altres concursos literaris.\nL’extensió màxima dels originals serà de dues-centes paraules per als poemes i de mil cinc-centes per a les històries curtes.\nEls originals han d’estar escrits a l’ordinador, amb lletra Arial, de cos 12 i a doble espai. En el cas dels cursos de Primària, es poden entregar escrits a ma, sempre tenint en compte de fer bona lletra per tal que el treball sigui entenedor.\nEn el cas dels cursos de Primària.\nTots els textos han de portar un títol, un pseudònim i el nom del curs. Els tutors de cada curs entregaran els textos dins d’un sobre a la Comissió Sant Jordi de l’AMPA. Els tutors guardaran una relació de títols/pseudònims/autors per saber a qui pertany cada text i l’entregaran a l’AMPA un cop s’hagi decidit quines són les obres guanyadores.\nEn el cas dels cursos d’ESO i de la categoria d’adults.\nTots els textos han de portar un títol, un pseudònim i el curs (en el cas d’ESO).\n*Els treballs es lliuraran en dos sobres.\n*Sobre 1. A fora s’indicarà “Certamen Literari de l’AMPA IE Ramona Calvet”, la modalitat (poema o història curta), el curs i el pseudònim de l’autor. A dins s’introduirà el text participant.\n*Sobre 2. Aquest sobre acompanyarà el text participant (enganxat amb un clip). A fora s’indicarà el nom del certamen, el curs i el pseudònim de l’autor. A dins hi haurà les dades de la persona que concursa: nom, cognoms, curs i grup.\n*Els alumnes d’ESO han d’entregar els seus treballs a les professores de català del centre.\n*Els adults han d’entregar els seus treballs a la Consergeria del centre de Primària o a qualsevol membre de la junta de l’AMPA.\nTERMINI MÀXIM DE PRESENTACIÓ D’ORIGINALS\nLes obres aspirants al premi es podran lliurar fins quatre d’abril de 2014\nCada categoria/curs opta a dos premis.\n*En el cas de Primària hi haurà un premi finalista i un altre guanyador en cada curs.\n*En el cas de Secundària s’estableix un premi en la modalitat de prosa i un altre en la modalitat de poesia en cada curs.\n*En el cas de la categoria d’adults s’estableix un premi en la modalitat de prosa i una altre premi en la modalitat de poesia.\n*Poden fer-se mencions especials a obres no premiades.\n*Poden declarar-se premis deserts.\nEls escrits premiats rebran un llibre com a regal i seran publicats a l’ “Estel de Paper” i al Blog de l’ AMPA.\nEl jurat estarà constituït per representants de la junta de l’AMPA i persones convidades que tinguin a veure amb el món de la literatura.\nEl fet de concursar implica total acceptació d'aquestes bases.\nLa decisió del jurat es farà pública el dia 24 d’abril de 2014, dins dels actes de la Setmana Cultural. L’entrega de premis es farà el mateix dia 24, a la tarda.\nPublicat per AMPA I.E. RAMONA CALVET a 1:23 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Concurs literari, Participació, Setmana Cultural\nDIA DE L’ESCOLA\nDISSABTE, 5 D’ABRIL.\ndE les 9:30 a les 14:00\nQUÈ FAREM? Netejar els patis, dibuixar jocs a les pistes, arreglar els sorrals, pintar espais interiors, penjar una cartellera, arreglar prestatgeries, netejar l’hort i els parterres, pintar una pissarra...\nQUÈ NECESSITEM? Mans i ganes! Alumnes, mares, pares, parents de tota mena que ens vinguin a donar un cop de ma per fer diferents arranjaments a l’edifici, al pati i al jardí de l’escola.\nQUÈ PRETENEM? Ajudar a mantenir l’escola en condicions, endreçada i bonica perquè els alumnes, mestres i famílies ens hi sentin a gust.\nCOM US PODEU APUNTAR? Parlant amb qualsevol membre de l’AMPA o enviant un correu: ampa.i.e.ramonacalvet@gmail.com\nl'ESCOLA ÉS DE TOTS I PER A TOTS!\nPublicat per AMPA I.E. RAMONA CALVET a 1:50 Cap comentari:


Mataró s’implica amb l’Any Pompeu Fabra | Diari Maresme\nMataró s’implica amb l’Any Pompeu Fabra\nPer Redacció , a Mataró, Política 19 de gen. de 2018\nPompeu Fabra, el 1933 | Imatge: Viquipèdia\nEl grup municipal de Convergència i Unió (CiU) de Mataró ha presentat al Ple Municipal d’aquest dijous 18 de gener una proposta de resolució per demanar que la capital del Maresme se sumi a la commemoració de l’Any Pompeu Fabra aquest any 2018, coincidint amb el 150è aniversari del naixement del lingüista.\nEn concret, aquesta formació ha proposat crear una taula de treball per tal que el consistori mataroní, conjuntament amb el Consorci de Normalització Lingüística i la Xarxa Municipal de Biblioteques, organitzi diferents actes i esdeveniments per celebrar enguany a la ciutat. Finalment, el ple de l’Ajuntament ha aprovat aquest dijous, per unanimitat, la proposta de resolució presentada per CiU.\nDes d’aquesta formació recorden que Mataró ja ha reconegut la figura de Pompeu Fabra posant el seu nom a la primera biblioteca pública i a un carrer de la ciutat. Però, malgrat això, consideren que s’ha d’aprofitar aquesta oportunitat perquè la capital del Maresme se sumés a aquesta commemoració al voltant d’una de les personalitats que més han fet per dignificar la llengua catalana.\nEl cap de CiU Mataró, Quim Fernàndez, creu que “la importància del personatge i els moments pels que travessa la nostra llengua, cal que aquesta commemoració traspassis les parets de la biblioteca i esdevingui una commemoració de tota la ciutat, encapçalada pel nostre ajuntament però amb la col·laboració i participació d’entitats, escoles i instituts”.\nDurant el 2018 es celebren de manera conjunta el 150è aniversari del naixement de Pompeu Fabra i els 100 anys de la publicació de la Gramàtica Catalana Normativa. Al llarg de l’any s’organitzaran diverses activitats en memòria i reconeixement del gramàtic, que a més d’un científic brillant fou un escriptor conscient de la dimensió social dels usos lingüístics i de la necessitat de disposar d’una llengua codificada i apta per als diversos estils i funcions, un instrument vàlid per a la recuperació cívica i cultural catalana, després de segles de decadència.


Besmina 2013, festival d'art jove al carrer | portal comunitari del barri de La Mina\nEl dissabte 29 de juny el Besmina pren el carrer!!\nL’escenari situat a la vorera central de la Rambla Prim de Barcelona, a l’alçada del carrer Ferrer Bassa, acollirà les actuacions musicals seleccionades pel jurat Besmina 2013. Així doncs, aquestes formacions són les possibles guanyadores de l’edició del festival d’enguany.\nCom altres anys hi ha dues categories per a optar als diversos premis, la categoria de -22 anys i la categoria de +22 anys.\nLa cita serà el dijous 13 de juny a les 18h al Espai Cultural Font de la Mina (C/Ponent 21, Sant Adriá Besòs).\nEnguany són 3 les exposicions que es podran veure durant el festival, i seran en tres espais diferents: el Centre Cívic Besòs, l’Espai Cultural Font de la Mina i La Central del Circ.\nAquest projecte és el recull de sis anys darrera espectacles, artistes, cortines i molt de circ. És el recorregut d’una empremta, nascuda de diferents objectius, que van creant una forma de mirar, de veure i de captar. És un agraïment al Circ; un camí per aconseguir el ‘més difícil encara’ , transformador de realitat, divulgador de somriures, mestre de l’esperança, pilar d’innocència, domador del temps i acròbata d’emocions. Un camí cap a la llibertat, la qual ens demostra que tot és possible.\nL’exposició es podrà veure a la Central del Circ a partir de l’14 de juny, dia en que també s’inaugurarà a les 20h\nLaia Martinez Lerma\nLes obres que s’hi podran veure són bastant diferents entre elles. Es tracta de diverses il·lustracions basades en el món oníric, dels somnis, però també representen la realitat quan a l’autora li impressiona alguna cosa d’aquesta.\nLa inauguració de l’exposició serà el dia 13 de Juny a l’Espai Cultural Font de La Mina a les 17:30, i es podrà visitar durant tot un mes. Aquest mateix dia es representaran els projectes d’arts escèniques al mateix espai.\nGive colour to your city, és un projecte d’art urbà, en el que es pretèn fusionar elements artístics amb elements simples dels carrers de una ciutat com Barcelona.\nLa filosofia del projecte és la de reanimar tots els aquells petits racons que passen desapercebuts al nostre voltant cada dia i que poden convertir-se en una mena de galeria que ens convidi a reflexionar, pensar i imaginar.\nLa inauguració de l’exposició serà el 17 de juny al centre cívic Besòs.\nAquest any inaugurem una nova secció del Besmina que ha merescut un espai a part. Parlem dels audiovisuals, que gaudiran d’una jornada específica (20 juny) on podrem veure als seleccionats que treballen en diferents disciplines.\nTot i que aquesta disciplina no entra a valoració pel jurat, ha estat força exitosa la rebuda de material audiovisual per part dels joves artistes, fins al punt que hem pogut organitzar una jornada específica dedicada a aquesta disciplina amb tres tipus de projeccions diferents: films, mapping i música amb projeccions.\n“Vídeo minuts i emocions” de l’aula Audiovisual del casal Jove Atlas\n“El niño bajo tierra es rojo”, de Diego Fernández\n“Proyecto aprendiendo con el cine”, de Fernando Borrero\nMúsica amb projeccions:\nMINN és un projecte de música postrock i ambiental que neix en l’escena musical alternativa de Barcelona. Combinant amb producció audiovisual en directe i una performance original i minimalista es presenta com una proposta diferent de l’habitual.\nFree Besòs és un grup format a mitjans del 2011, de joves vinculats a la música i les noves tecnologies.\nPioneer DJ Kids (PDJK) són un col·lectiu dedicat a organitzar cursos i tallers de DJ’s per a nens i nenes de 12 a 18 anys. Aquesta idea sorgeix de Rosa Amuedo per a l’Institut públic Secretari Coloma.\nPots consultar tota l'informació del festival a la seva web Besmina 2013


Reus estalviarà 180.000 euros l’any amb la substitució de 1.300 llums | Sostenible\nL’objectiu és adaptar-se a la normativa i assolir avantatges tant econòmics com ambientals, a més de millorar la qualitat en la il·luminació. El projecte comporta una inversió d’1 milió d’euros, dels quals l’Ajuntament n’aporta 500.000, i l’altra meitat prové d’una subvenció ja confirmada de l’Instituto para el Ahorro i la Diversificación Energética (IDAE).Es calcula que la substitució comportarà un estalvi ambiental i econòmic anual de 337 tones de CO2 i 179.815 euros, amb la qual cosa la inversió municipal es pot amortitzar en entre 5 i 6 anys.\nEls llums que està previst substituir estan dispersos en diferents zones de la ciutat, d’entre les que destaquen els Xalets Quintana, el passeig Misericòrdia, el carrer de Llovera, el carrer de l’Amargura, el carrer del Roser, el carrer de Riudoms, un tram de la avinguda de Pere el Cerimoniós, la urbanització Mas Vilanova, l’avinguda de Jaume I, la plaça de la Llibertat, el carrer de Benidorm, i el carrer de Miami, entre altres.\nL’Ajuntament de Reus va elaborar l’any 2013 una auditoria energètica per a la substitució dels llums de vapor de mercuri que encara hi havia a l’enllumenat públic de la ciutat. A partir d’aquesta auditoria i per portar a terme la substitució, s’han redactat dos projectes que s’executaran pròximament:\nL’Ajuntament està a punt de treure a concurs públic el contracte per a la substitució de 477 llums de vapor de mercuri. El projecte es finançarà el propi Ajuntament, i surt a un preu de licitació de 500.000 euros. Amb aquesta actuació, l’estalvi d’energia generat serà de 571.112,6kWh cada any.\nEl segon projecte es finançarà amb un ajut, ja confirmat, de 500.000 euros concedit per l’Instituto para el Ahorro i la Diversificación Energética (IDAE) en el marc del programa d’ajudes per l’enllumenat exterior municipal del Fons Nacional d Eficiència Energètica En aquest projecte està prevista la substitució de 834 llums de vapor de mercuri. L’estalvi d’energia en aquesta segona actuació serà de 552.735,0 kWh cada any.\nL’estalvi previst amb la substitució dels llums al que l’Ajuntament ja ha aconseguit amb accions implementades en 3 anys, entre 2013 i 2015. L’estalvi de 340.423,95 euros representa una rebaixa del 13,6% respecte el cost que l’energia va suposar pel consistori l’any 2012.


Angelina Jolie parla del divorci de Brad Pitt: «Em sentia insignificant»\nquatre anys de la ruptura\n«Si de vegades puc semblar atrevida, és perquè realment no escullo la prudència o la moderació», explica\nBarcelona 09 de de juny del 2020. 10:27\nL’any 2016, la parella de pel·lícula Angelina Jolie i Brad Pitt es va trencar. Quatre anys després, la protagonista de ‘Lara Croft: Tomb Raider’ ha trencat el seu silenci en una entrevista per a ‘Le Figaro’ i ha explicat com va viure aquella tràgica situació: «Va ser un moment complicat, no reconeixia allò en què m’havia convertit, era més petita, com insignificant. Vaig sentir una tristesa profunda i real, estava ferida».\nNo obstant, també va treure una cosa bona d’aquella dura etapa: «D’altra banda, va ser interessant tornar a connectar amb aquesta humilitat i fins i tot aquesta insignificança que vaig sentir», ha explicat, alhora que recordava que la ruptura sentimental amb el seu marit va venir acompanyada d’altres problemes: «A més de tot això vaig tenir alguns problemes de salut. Totes aquestes coses et recorden la sort que tens d’estar viva. Aquesta és una altra lliçó més per transmetre als meus fills: la idea de renovació i, sobretot, una possible tornada a l’alegria de viure. He de redescobrir l’alegria», ha afirmat en l’entrevista.\nJolie ha confessat que el seu paper com a mare sempre ha estat per damunt de tot: «Això, sens dubte, preval sobre tot. Al matí, em desperto mare. Avui, demà una altra vegada i per sempre, perquè una vegada que et converteixes en progenitor pertanys a altres éssers, ja no et pertanys per complet. Tota la meva vida i les meves eleccions condicionen la vida dels meus fills. Les seves necessitats i prioritats són la meva prioritat, i estic molt atenta a qualsevol cosa que hi pugui influir o perjudicar-los. Per tant, soc mare contínuament, i només quan són a l’escola puc començar la meva tasca humanitària i política. Truco a la meva oficina, escric editorials per a la revista ‘Time’... Una vegada tot això acabi finalment podré dedicar-me al cine», confessa.\nL’actriu sempre s’ha abocat a projectes humanitaris i mai ha tingut por d’involucrar-se en projectes en què creia: «Sempre busco la llibertat, i si de vegades puc semblar atrevida, és perquè realment no trio la prudència o la moderació. Tinc una casa enmig de la selva, i mai m’he negat a anar a un territori en conflicte. Treballo a l’ONU, col·laboro amb l’exèrcit, m’esforço per viure experiències que considero necessàries per a la meva construcció com a ésser humà. M’obligo a fer coses que m’intimiden i que de vegades m’espanten».


MAMPARES: ELS SEPARADORS PER ESTAR JUNTS. Buch1900.\nA taula amb seguretat\nIniciem la desescalada, la nova situació transitòria amb el Coronavirus. Amb el canvi de fase, molts negocis podem començar a obrir, amb moltes restriccions això sí. La situació és més crítica amb tots aquells que rebem clients, i sobretot, els que tenen un trànsit constant de persones (com bars, restaurants, bancs, caixes, botigues i un llarg etcètera). Les previsions a més ens porten a pensar que s’allargarà i per tant hem d’adaptar-nos.\nSón la barrera efectiva per reduir les possibilitats de contagi en el teu establiment, ja que consisteixen en una barrera física entre treballadors i client. Impedeixen i dificulten que virus com el SARS-CoV-2 i altres patògens de transmissió aèria es puguin propagar mitjançant micro-gotes expulsades al esternudar o parlar.\nAbans d’escollir-les i de deixar-te guiar només pel preu, gran error, has de tenir en compte les següents característiques:\nFàcil instal·lació. Que s’adapti a les mesures de l’espai de treball, no requereixi d’un instal·lador professional i que no malmeti el mobiliari.\nIntegració i disseny. Com s’adapta a l’espai de treball: que aïlli de gèrmens però no aïlli les persones. Recomanem sistemes transparents, que siguin pràcticament invisibles.\nAmpliable. No importa el número de taules i les necessitats de l’espai de treball, el sistema de protecció ha de permetre protegir des d’una sola taula a centenars.\nFacilitat de neteja. Tot el material de protecció cal desinfectar-lo constantment. El vidre és el material més transparent i fàcil de netejar.\nDurabilitat i integritat. La neteja constant, sobretot amb productes desinfectants agressius, afecten a l’integritat del material. La durabilitat del vidre i la resistència a les ratllades i deformació, el fan ideal per les mampares.\nEt presentem les dues sèries d’elements de separació per la prevenció del contagi del Covid-19 en bars i restaurants (els dos tipus de negocis amb més restriccions) que Buch1900 hem creat i produïm des de zero, complint estrictament i amb els millors resultats a les característiques.\nFUSTA i VIDRE [Ref:01]\nFoto: mampara muntada sobre la taula de bar.\nParapet de separació consistent en dues peces de fusta que serveixen de guiador a un vidre situat al mig. S’adapten a qualsevol taula existent i queden fixades mitjançant un sistema metàl·lic roscat.\nS’adapta a qualsevol amplada i gruix de taula.\nLa pots desmuntar en qualsevol moment, fàcilment.\nOpcions de lacat en color sòlid (RAL) o vernís (amb comanda mínima).\nCombinable: tants mòduls com necessitis.\nFoto: mampara individual amb el sistema d’anclatge (opció fusta natural).\nFoto: opcions d’acabats en fusta tenyida i colors RAL.\nFoto: opcions de muntatge de mampares múltiples.\nTOT VIDRE [Ref:02]\nParapet de separació consistent en una única superfície de vidre (formada per 3 peces soldades) per situar sobre la taula. La seva geometria en garanteix l’estabilitat. S’adapten a qualsevol taula existent.\nNivell de protecció màxima.\nMesures estàndard (amb possibilitat d’adaptació).\nMàxima rapidesa d’instal·lació (només cal situar-la sobre la taula).\nDisponible en vidre.\nDescompte per volum.\nVolem que pugueu reobrir amb total seguretat i contribuir a la reactivació del treball a la teva empresa, i alhora, ajudar a garantir la prevenció del contagi del COVID-19.\nQUE CAP SISTEMA DE PROTECCIÓ ENS SEPARI\nBuch1900 tenim les millors solucions en fusteria amb una amplíssima gamma d’acabats, que s’adapta a les teves necessitats tant estètiques, funcionals, com de pressupost. Som especialistes tant en mobiliari com en tancaments per oferir-te la millor relació qualitat-preu. Més informació sobre fusteria aquí.


Martex, mobiliari oficina alta direcció | ADEYAKA\nMartex fa més de 40 anys que està implicat en l’evolució del desenvolupament del mercat dels mobles i ha aconseguit apropiar-se del segell d’innovació i canvi, que representen la motivació d’aquesta marca.\nDes dels inicis, el 1979, la marca es va especialitzar en la producció de mobles d’oficina i el 2001 va redefinir l’estratègia i els objectius de la companyia atorgant un vigorós pols a l’aposta pel canvi. Van començar a dissenyar i realitzar tota línia de productes de gran càrrega estètica aconseguint posicionar-se dins del mercat internacional, així com també van començar a fer col·laboracions amb arquitectes i dissenyadors de renom. Martex ha aconseguit crear una forta identitat jove i dinàmica al panorama dels mobles d’oficina. Com a companyia proactiva és conscient de la importància dels canvis que poden inspirar amb la seva influència en aquest mercat, repercutint en la manera de treballar i orientar sectors dedicats al disseny d’oficines.\nLa trajectòria, coneixements del terreny i una consolidada cadena de subministració de confiança permeten a l’empresa personalitzar els productes segons el que requereixi cada dissenyador i arquitecte que busquin una empresa amb gran versatilitat, més flexible, versàtil i de confiança del mercat.\nPer a Martex, els conceptes de personalització i de qualitat són la carta de presentació sobre la qual es basa la personalitat de la companyia: la qualitat suposa una arma amb què transmetre credibilitat del producte alhora que manté el seu valor i rendiment a llarg termini al mercat.\nL’empresa presta una atenció especial al desenvolupament sostenible i porta les seves accions segons el sistema més avançat d’administració mediambiental.\nMartex produeix a Itàlia i donen prioritat als fabricants locals per minimitzar l’impacte mediambiental pel transport a la carretera.\nMartex s’ha centrat en el disseny i la fabricació de mobles d’alta direcció, amb un fort contingut estètic, el qual caracteritza la firma italiana. Aquest fet us permet adequar-se a nivell internacional, oferint línies d’oficines adequades per a cada corporació. A més, col·labora amb arquitectes de renom mundial.\nLa línia distintiva dels escriptoris d’Anyware també identifica les solucions executives i les fa úniques.\nDesprés hi ha la investigació cromàtica específica: l’estructura es proposa amb els acabats blanc i titani bàsic o en la versió lacada amb una gamma de 6 colors que es poden combinar amb els escriptoris en diferents materials i acabats, cosa que permet una gran personalització.\nMartex proposa tres línies quant a mobiliari d’alta adreça: Han, Kyo i Ona.\nKyo, una paraula japonesa que significa ‘força’ és una col·lecció de taules presidencials, executives i de reunions.\nOna és una col·lecció de mobiliari executiu que presenta una marca forta i distintiva que en destaca la personalitat. La coberta generada per la base en forma el·líptica manté i protegeix tota l’energia emesa al seu interior.\nHan, flexibilitat per adaptar-se als diferents requisits dins una oficina. Aquesta línia expressa un estil sobri i estricte.


Espai Far | La història de Vilanova i la Geltrú sempre ha estat vinculada amb el mar. Veniu a conèixer les seves arrels més marineres, visitant l’Espai Far\nDes dels seus més remots orígens, bona part de la història de Vilanova i la Geltrú, i per tant, de la dels seus homes i dones, ha estat plenament lligada al mar. De fet, ja els grecs, motivats per l’atractiu de les planes i extenses platges que reunien bones condicions marítimes, van establir la primitiva colònia de Darró. Continuada i engrandida pels romans, va representar l’inici d’un florit comerç marítim entre el Penedès i altres pobles de la Mediterrània. El rei Jaume I, que coneixia la vital importància del domini del mar, va atorgar el seu reconeixement i la “Carta Pobla” a la Vilanova sorgida pel desig i la voluntat d’emancipació del règim feudal del Castell de la Geltrú.\nPer tot plegat, Vilanova ha estat de les primeres ciutats a tenir un gremi de mariners i pescadors, fundat l’any 1579. També, es fan subhastes de peix des de temps immemorables i actualment, el port de Vilanova i la Geltrú és considerat el tercer de Catalunya, doncs, compta amb unes modernes instal·lacions nàutiques que donen cabuda a un miler de vaixells i a una flota pesquera, formada per 85 embarcacions, dedicades a tots els oficis i varietats de pesca que es practiquen a Catalunya. S’hi troben l’arrossegament, el cercle, llum, trasmall, palangrers, nanses, marisqueix, pops i cargols punxencs, entre d’altres.\nSens dubte, el Far de Vilanova i la Geltrú ha estat testimoni de la història de la ciutat i ara, amb el seu Espai Far es recupera l’essència més marinera d’aquesta ciutat. En aquest equipament museístic, podreu visitar:\nEl Museu del Mar. Estableix un recorregut per la Vilanova de Baix-a-mar, explicant els canvis en la façana marítima i el port o l’evolució del comerç en vaixell amb un espai dedicat a la memòria oral anomenat: “Un objecte, una història”, on a través d’una pantalla tàctil, es reprodueixen els testimonis de ciutadans de Vilanova que expliquen aspectes quotidians de la vida marinera.\nEl bot de salvament Víctor Rojas. Situat entre el Museu del Mar i el Museu Roig Toqués, sota un porxo, es troba el bot de salvament Víctor Rojas, que va servir per rescatar els nàufrags abans de la creació de la Creu Roja de mar. El bot va construir-se l’any 1916 i va arribar a Vilanova per contribuir al salvament de pescadors, una important tasca que va realitzar fins a l’any 1957. L’embarcació, que ha estat restaurada amb motiu de la seva exhibició, és un dels tres únics bots de salvament que es conserven a Catalunya.\nEl Museu de Curiositats Marineres Roig Toqués. Podreu visitar l’àmplia col·lecció d’objectes relacionats amb el mar que Francesc Roig Toqués va atresorar al llarg de la seva vida: enginys de vaixells, peixos, tortugues o crancs dissecats, maquetes o petits pots de sorra procedent de Kènia, el mar Carib, Canadà o l’Illa Maurici, entre molts altres indrets. L’equipament també compta amb un espai de projecció que reprodueix l’estany, d’on va aparèixer el peix més famós de la ciutat: la carpa Juanita, l’únic que bevia amb porró i menjava amb cullereta.\nEn aquest enllaç, podeu consultar els horaris de visita de l’Espai Far de Vilanova i la Geltrú. Us hi esperem!


26 desembre, 2012 Redacció General 0\nLa previsió del temps al Maresme per aquest dijous segons el servei meteorològic del Consell Comarcal del Maresme indica que tindrem ambient estable i assolellat a tota la comarca amb alguns núvols prims que podran enteranyinar el cel però que no deixaran precipitacions.\nEls vents seran fluixos, de força 1 a 3 i de component sud-oest a tota la costa del Maresme. Mar arrissada amb àrees de marejol i àrees de mar de fons durant el matí. Les temperatures diurnes pujaran lleugerament i aniran dels 14 als 15 graus mentre que les mínimes es mantindran sense canvis i oscil·laran entre els 6 i els 9 graus.\nUn incendi en una xemeneia de Mataró provoca dos ferits lleus


Timmy Mayer - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nTimothy Mayer (Dalton, Pennsilvània, 22 de febrer de 1938 - Longford, Tasmània, Austràlia, 28 de febrer del 1964) va ser un pilot de curses automobilístiques estatunidenc que va arribar a disputar curses de Fórmula 1 que va morir disputant una cursa al circuit de Longford. El seu germà Teddy Mayer va ser un dels fundadors de l'escuderia McLaren.\n(en) Timothy Andrew Mayer\n22 febrer 1938\nDalton (Pennsilvània) (en)\n28 febrer 1964 (26 anys)\nPilot de Fórmula 1, motociclista, enginyer i pilot d'automobilisme\nTimmy Mayer va debutar a la vuitena cursa de la temporada 1962 (la tretzena temporada de la història) del campionat del món de la Fórmula 1, disputant el 7 d'octubre del 1962 el GP dels Estats Units al circuit de Watkins Glen.\nVa participar en una única prova puntuable pel campionat de la F1, no aconseguint finalitzar la cursa i no assolí cap punt pel campionat del món de pilots.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Timmy_Mayer&oldid=26390496»\nDarrera modificació: 18 feb 2021 a les 14:35\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 18 feb 2021 a les 14:35.


Estellés, Jàfer, Navarro. Avis i pares en la poesia líquida. | Descriu\nPer Carles Moya\t Última actualització 17 Mar, 2021 52\nFa vint-i-un anys que va començar el segle XXI i s’ha produït un canvi de paradigma, com a societat suportàrem el canvi de segle, l’efecte 2000, la icona dels atemptats de les Torres Bessones, vint anys després ens ha arribat esta pandèmia, data límit, nou albir, fita, en la qual encara estem immersos i no sabem quan acabarà. Pel que fa al món de la poesia, la poesia valenciana del S.XXI no s’ha desempallegat de les icones del S.XX, si bé tot el segle l’ompli Vicent Andrés Estellés amb la seua poesia mural, hi ha poetes encara al peu del canó com Jaume Pérez Muntaner (L’Alfàs del Pi, 1938) i Emili Rodríguez Bernabeu (Alacant, 1940) a aquesta dupla podríem afegir Lluís Alpera, nat al Cabanyal en 1938 i traspassat fa uns anys.\nLa publicació de Carn fresca l’any 1974, suposa una bocanada d’aire fresc per al panorama literari valencià, el llibre, dividit en dues parts és un mostrari del que es feia llavors i on, a parer meu, reïxen dos noms que marcarien tendència: Joan Navarro i Salvador Jàfer. Anem a pams. Joan Navarro (Oliva, 1951), professor de filosofia durant molts anys, poeta que conrea una poesia hermètica i estanca, de paràgrafs secs i colpidors, hereu de l’expressionisme alemany i amb referents lusòfons, traductor especialitzat en autors de parla portuguesa i amb referents com Helberto Helder i Trakl, d’expressió sense concessions. Per altra banda (Salvador Jàfer, el Ràfol de Salem, 1954) amb referents molts diferents de la mística àrab, als seus primers llibres jugava amb la tipografia i els colors, professor de valencià.\nLa publicació del llibre esmentat adés compilava poetes estudiants de carreres universitàries que havien deixat el poble per a vindre a l’urbs, nats en una època fosca i que havien hagut de trencar motles. El llibre es converteix en una soca de la qual ixen estes branques fortes i d’elles brins. Si ve l’avi de la poesia del S.XXI és Estellés, poeta referent, cal fer un pas endavant, tal vegada dos, Estellés nasqué fa més d’un segle i faltà fa vora tres dècades; Jàfer, Navarro; Navarro Jàfer, dues formes de fer diferents que són simptomàtiques de les noves tendències presents a la poesia valenciana del S.XXI.\nEl canvi de paradigma que s’ha produït en la societat líquida s’ha produït en la poesia valenciana en valencià? S’ha deixat de banda el llast dels trobadors? Noves tecnologies, instagram, xarxes, recitar amb el mòbil… està la poesia en general i la valenciana en particular reformular-se en aquestes onades pandèmiques, ràpides i elèctriques? No ho sé, caldrà esperar al devindre dels anys en aquesta vida líquida per a ubicar.\nCarn FrescaJoan NavarroSavador Jàfersegle vint-i-uVicent Andrés Estellésvida líquida\nForja de mites


Calcul mental. Descomposió del deu, 10\nInici JOGUINESJOCS DE TAULA DEU PORQUETS\nHi havia una vegada 10 porquets...10!!!\nEn aquest joc tot gira al voltant del número 10. Cada cop que sumis 10 al piló t'enportaràs totes les cartes jugades. Però si et passes de 10... se les emportarà el veí. Compte bé, digues el resultat de la suma del piló quan tiris la carta i espera a tenir bona sort.\nQui arribi més vegades a 10 amb les seves cartes serà un bon porquet i guanyarà la partida!\nEdat recomenada +6\nAlçada 11 cm\nAmplada 11 cm\nProfunditat 4 cm\nJugadors 2 a 6


La Vall de Bianya celebra Sant Isidre amb la tradicional sembrada de confits i caramels - Garrotxa Digital\nLa Vall de Bianya - publicat a les 11:48\nComentaris tancats a La Vall de Bianya celebra Sant Isidre amb la tradicional sembrada de confits i caramels\nUn dels actes més bonics i amb més tradició a la comarca, i concretament a la Vall de Bianya, és la sembrada de confits i caramels, que es va dur a terme aquest cap de setmana en el marc de les activitats de la Festa Major.\nSanti Reixach, alcalde de la Vall de Bianya: “Sant Isidre era un pagès, i sembrava el gra, i ara per setmana grassa, els pagesos sembren confits i caramels.”\nGerard Güell, hereu de la Vall de Bianya: “Parlo també en nom de la Clàudia, la pubilla, que per motius laborals ha hagut de marxar. És un honor poder ser l’hereu de Bianya i haver viscut aquesta festa tota la vida, i més d’un poble tan maco com el nostre. Festes com aquestes uneixen la gent.”\nAl matí es va dur a terme l’ofici solemne a l’església de Santa Margarida amb la Coral Puigsacalm. Durant la festa major també hi va haver sardanes, ballada dels gegants i la gran fesolada popular al centre cívic amb més de 250 persones.\nL’ordre del govern espanyol en relació al tancament de l’activitat econòmica durant l’estat d’alarma no parla de tancar els centres de fisioteràpia, únicament en demana la reducció de l’activitat a casos d’urgència vital. L’excepció fa referència…


Ninureta | Jacob i Wilhelm (Germans Grimm) Grimm\nJacob i Wilhelm (Germans Grimm) Grimm\nde Jacob i Wilhelm (Germans Grimm) Grimm\nAutor: Jacob i Wilhelm (Germans Grimm) Grimm\nAdaptacions populars de faules i llegendes de sempre, en versions adequades als nens i nenes d'avui. En l'explicació o en la lectura de contes, faules i llegendes, amb el suport d'unes il·lustracions magnífiques, els nens i les nenes no són mai espectadors passius. Miren, llegeixen i escolten, però també viuen, senten i reaccionen. ?s a dir, descobreixen una manera de fer, de parlar i de viure. Per això és important de posar al seu abast aquelles històries tradicionals que són el testimoni més fidel i entenedor dels pobles.


Sociedade dos mortos – Azures\nPublicat el Abril 14, 2015 Octubre 3, 2016 Categories Barri, São Miguel, València\nA Faial vivíem en una casa vella i blanca, que tenia un gran jardí, una font on nadava un peix granat i un xicotet balcó on enganxàvem una hamaca a la primavera. La casa donava a l’antiga Sociedade dos mortos, que ara era un bar on s’acumulaven hòmens al llarg del dia, cada vegada de moviments més lents, asseguts en cadires de plàstic a la porta, arreplegant la pols dels cotxes que aparcaven al descampat del costat. Si agafàvem un taxi, havíem aprés a dir «Vamos à sociedade dos mortos o vamos perto da sociedade» aleshores el taxista es girava i somreia. Pocs estrangers deien així a aquell bar fosc, perquè de fet, cap estranger anava allí per passar la vesprada a la cadira de plàstic, parlant sobre la mar, les dones o la dificultat de trobar faena, mentre es feia fosc i sol carregava de roig els últims raigs. Ens deixava a la vorera, i nosaltres creuàvem, cansats si veníem de la faena, o contents si veníem del centre, o siga del café Peter’s, l’únic lloc on cantaven en directe, encara que sempre acabaren sent les mateixes cançons. La casa sempre estava oberta i el vent salat sempre xiulava.\nLa gent pobra que no podia pagar-se un enterro tenia esperança en esta societat, un grup de gent que se’n feia càrrec del cadàver. Perquè una altra cosa no, però una mort decent, soterrat com els altres en nínxols a les parets, sí. La misèria no podia durar tota l’eternitat si a la vida ja l’havies patit (o la higiene era necessària). Aquells veïns esperançats potser eren els familiars d’aquests que ara s’asseien i parlaven contra el xiulit de la mar i la fina pluja que sempre assetjava.\nA Tavernes, a l’altre costat d’on visc, just al costat del barranc del Carraixet i davant de l’ermita, hi ha un xicotet jardí tancat amb reixes i una porta amb cadenat. Si el veus, et sembla tètric, sense saber-ne el perquè. Hi ha una certa ombra que fa més por que qualsevol altra i és la de la vegetació densa però ordenada, com la d’un jardí romàntic. Hi ha esta mena d’ombra al parc. Per avisar els que anaven cap a la ciutat, allà penjaven els ajusticiats: si no féu el que toca, acabareu com nosaltres, murmuraven. Quan construïren l’ermita i crearen la confraria, soterraren els cossos. Una altra societat es feia càrrec dels morts. Era millor que estigueren sota terra que no es podriren penjats d’una corda.


Ramses Book - Joc Ramses Book Gratis\nJoc Ramses Book\nSi t'ha agradat Ramses Book , no dubtis a provar un d'aquests jocs:\nSi sempre t'han agradat les màquines slot ara podràs jugar des del salónde casa teva amb una veritable màquina escurabutxaques. Abans de començar la partida hauràs de fer la teva aposta, si la sort està del teu costat aniràs guanyant a poc a poc diners, però si tens una mala ratxa és possible que et quedis en fallida. No et preocupis, els diners amb què jugues és tot virtual.\nTira't 1 partideta de bingo sense sortir de casa.\nKeno 707 és un joc d'atzar bastant entretingut en el qual hauràs d'escollir 15 números del panell. Quants més números escullis menys possibilitats tindràs de guanyar si surten els teus números escollits.\nDivertit joc on jugaràs una autèntica partida de bingo. A la pantalla et sortirà un cartró de bingo on hauràs d'anar ratllant cada número que surti i el teu tinguis en el cartró. Competiràs contra l'ordinador. Ja saps que el bingo és només qüestió de sort, a veure si aquesta tarda, la sort està del teu costat. Si aconsegueixes fer Bingo hauràs de clicar al botó "BINGO".\nJuga a aquesta nova màquina escurabutxaques inspirada en els signes del zodíac i altres símbols de la cultura xinesa. Fes la teva aposta abans de començar a jugar, dóna-li perquè comencin a moure els símbols i si la sort està del teu costat aconseguiràs guanyar la teva aposta i anar augmentant a poc a poc els teus guanys, virtuals, això si.\nGaudeix de tones d'emoció mentre jugues a aquesta cridanera màquina escurabutxaques. La temàtica de la màquina escurabutxaques està inspirada en Ramses el gran, tot el seu regne, i sobretot en totes les seves joies. Fes la teva aposta i després fes que giri els anells, amb una mica de sort aconseguiràs unes molt bones combinacions per guanyar molts diners. Seràs capaç de guanyar un Jackpot de l'antic regne del faraó?


Shyamalan ja va utilitzar la minva de la població d’abelles arreu del món com a detonant d’'El incidente'. Allà ja se citava la suposada frase d’Einstein segons la qual la desaparició d’aquests animals comportaria també la de la humanitat. Markus Imhoof s’apropa al cas des del vessant documental. Per què cada cop hi ha menys abelles? S’endinsa en el tema des de formes oposades d’entendre l’apicultura: una explotació a l’engròs nord-americana, uns artesans als Alps, uns especialistes que aïllen races creuades a Austràlia, una plantació a la Xina on ja han de poŀlinitzar les pomeres a mà... I així detecta símptomes preocupants sense poder arribar a un diagnòstic clar. Alhora classe de ciències naturals, economia, antropologia i genètica, 'Mucho más que miel' s’interessa al cap i a la fi per la relació ancestral dels éssers humans amb les abelles.


Donington Cottage Derby Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n37/43 High Street, Castle Donington Castle, Derby, Regne Unit, DE74 2PP - Veure al mapa\nMés informació sobre Donington Cottage\nDissenyat tant per oci com per negoci, Donington Cottage està situat idealment a Castle Donington; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Donington Cottage és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nL'ambient de Donington Cottage es reflexa en cada habitació. calefacció, aparell de televisió, articles de tocador, plat de dutxa, assecador de cabell són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com jardí. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Castle Donington, el Donington Cottage és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nCal que informeu Donington Cottage de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Amb la visita de Benet XVI ens hem agradat! | Catalunya Religió\nAmb la visita de Benet XVI ens hem agradat!\nPer Carles Armengol. Dom, 07/11/2010\nAmb la seva habilitat per captar moments col·lectius, Jordi Pujol, referint-se a tot el procés de l’Estatut de 2006 va sintetitzar-lo amb aquell “no ens hem agradat”.\nAquesta imatge, però a l’inrevés, m’ha vingut al cap pensant en el viscut per l’església catalana la jornada del 7 de novembre de 2010.\nL’església de Barcelona i amb ella, d’alguna manera, tota l’església catalana (disculpeu però aquell circumloqui de l’església que peregrina a Catalunya no s’utilitza a cap país normal) s’havia llençat el repte de dedicar el temple de la Sagrada Família i convidar el Papa per fer-ho, i se n’ha sortit la mar de bé. S’ha agradat. Ens hem agradat.\nEns hem agradat perquè, a la ja basílica, hem viscut una cerimònia religiosa d’una gran dignitat i bellesa, sense excessos, amb sentit afecta per Benet XVI, però sense papolatria estrident, emocionant però continguda. Amb una notable presència de la nostra llengua i catalana en l’estil i l’estètica.\nEns hem agradat perquè l’organització de tot plegat ha estat magnífica i, malgrat el desplegament necessari, pel que fa al que correspon a l’església, sòbria i austera. La presència a dins del temple plural i amb representació de tots els estaments i àmbits eclesials, la cobertura televisiva –a càrrec de la televisió de Catalunya- de primer nivell internacional. Ens hem agradat també perquè el viatge ha tingut una dimensió social i profundament humana amb la visita a l’Obra del nen Déu, carregada també d’emoció i reconeixement mutu.\nCal agrair i felicitar al cardenal Lluís Martínez Sistach, arquebisbe de Barcelona, per la iniciativa i per l’indubtable èxit assolit. I pel que fa l’èxit cal esmentar també la tasca d’Enric Puig, el jesuïta que, com a coordinador de la comissió preparatòria de la visita, ha carregat amb el pes organitzatiu d’un esdeveniment que escapa de l’àmbit eclesial per esdevenir un afer d’estat, no només per la doble condició del Papa, sinó per l’interès suscitat en les autoritats civils de tots els àmbits.\nPotser hi ha una dada poc coneguda. Els voluntaris que han col·laborat en la visita no han estat només els nois i noies de l’anorac blau. La major part del personal de l’oficina preparatòria de l’arquebisbat, encapçalada per Enric Puig i Anna Carreras ha estat voluntari. Un motiu més per posar de relleu la capacitat de les persones i la vitalitat de l’església i, també, un motiu més per haver-nos agradat.\nEl Papa ha qualificat la jornada de “dia inoblidable que servirà per a l'evangelització”. L’evangelització és la finalitat de l’església, però per evangelitzar cal encarnar-se en la cultura del poble. Esperem que el Papa hagi gaudit també d’aquesta jornada i del seu apropament a la nostra cultura.\nPedagog social. President de la Lliga Espiritual Mare de Déu de Montserrat, membre del Grup Sant Jordi de Promoció i defensa dels Drets Humans, membre de l'Associació Rosa Deulofeu, entre altres. Format com a mestre, educador social i pedagog. Especialitzat en polítiques educatives i socials, en tercer sector i pedagogia del lleure. Casat i pare de dos fills. He estat director de l’Institut de Formació de la Fundació Pere Tarrés, de l’Institut Catòlic d’Estudis Socials de Barcelona i de les Escoles Universitàries de Treball Social i Educació Social de la URL i secretari general adjunt de la Fundació Escola Cristiana de Catalunya. Actualment treballo com a funcionari del cos de gestió a afers socials. Sóc vice-president de la Fundació d’Escoles Parroquials de Barcelona i col·laboro amb moltes entitats socials, cíviques i eclesials. He escrit els llibres Tangram: set elements per fer esplai i escoltisme des de la interculturalitat, l’Educador Social i la seva formació, Iniciar un centre d’Esplai, i obres en col·laboració i nombrosos articles. També col·laboro a Ràdio Estel i al Matí Digital.\n29/05/2022 10:00 / Altres\nJornada Mundial de les Comunicacions Socials a la catedral de Barcelona\n29/05/2022 10:15 / Trobada\nTrobada de final de curs de l'ACO a Vic\n29/05/2022 12:00 / Eucaristia/ Culte\nMissa Polifònica amb el Cor Lerània a Manresa\nMissa polifònica: F. Schubert\nGriley: "Se il Papa non potrà venire a Manresa, andremo noi da lui...\nGriley: "Se il Papa non potrà venire a Manresa, andremo noi da lui... “La cosa più discriminante è pagare per frequentare la scuola concertata”\nIl Papa ringrazia suor Lucia Caram per il lavoro con i rifugiati ucraini Suor Lucia Caram apre un nuovo corridoio umanitario per l’Ucraina\nLa Rete Laudato Si’ celebrerà “i progressi raggiunti nella conversione... La comunità di San Benedetto di Montserrat celebra 70 anni della fondazione\nInaugurata e benedetta la facciata restaurata della Cattedrale di Tortosa Egidio punta su un nuovo modello di assistenza agli anziani\nSistach: "Associarsi nella Chiesa è un diritto fondamentale dei... La Caritas sfratta? Ecco la verità\nPer un voluntariat independent, popular i arrelat al país\nCostos humans i desafiaments morals d’una economia fracturada\nAi! Que passarà amb el “nostre” negociat?\nCom construir estat en un país sense models\nG. K. Chesterton a la plaça Catalunya


Fundació Congrés Català de Salut Mental » Presentació de pòsters al 7è Congrés Català de Salut Mental de la Infància i l’Adolescència\nPresentació de pòsters al 7è Congrés Català de Salut Mental de la Infància i l’Adolescència\n1.Presentació de resums al mail: info@fccsm.net. El termini fins el 26 de març de 2021 i la Secretaria Tècnica anirà comunicant la seva acceptació seguint les indicacions del Comitè Científic.\n2. Els criteris de selecció d’aquests es basaran en la qualitat científica i l’espai disponible per exposar-los. L’extensió del resum serà entre 150 i 300 paraules.\n3. Es donarà l’opció de publicar els resums a la web del Congrés, encara que no hagin pogut ésser acceptats, sempre que compleixin els requisits de qualitat científica requerida.\n4. Autor/rs i filiació: En el pòster han de constar l’autor/a o autors/es, hi haurà com a màxim 6 signants. Es relacionaran els dos cognoms seguits del nom, separant els diferents autors amb comes. Cal subratllar el nom de la persona que en farà la presentació i que necessàriament ha d’estar inscrita en el Congrés, junt amb la filiació actualitzada de l’empresa on exerceixen professionalment.\nPòster, haurà de tenir com a màxim 120cm. d’alt x 85cm. d’ample. El títol s’haurà d’escriure en majúscules amb lletra de 5cm. d’alt. El nom dels autors/es i les dades de referència hauran de ser amb lletra més petita.\nEl text serà com a màxim de 300 paraules. Els apartats en els que s’hauria de dividir el contingut del pòster poden variar segons les característiques de l’estudi, experiència o la investigació. Bàsicament, caldria que fossin els mateixos que s’han inclòs en el resum. Es proposa que consti dels següents apartats: títol, autor/rs, introducció, metodologia, resultats, conclusions i bibliografia.\nEl títol ha de ser el mateix que el del resum que es presenta al Comitè Científic. Ha de reflectir i identificar amb exactitud la idea principal del treball. Anirà en majúscula i no ocuparà més de 2 línies.\nLa introducció ha de reflectir les hipòtesis i/o objectius principals de l’estudi.\nMetodologia, hauria d’incloure una breu descripció de la mostra, els instruments d’avaluació emprats, el disseny i el procediment.\nResultats, com el seu nom indica, han de descriure els resultats i emprar gràfics i taules per explicar-los, així com mostrar les anàlisis estadístiques que s’han utilitzat.\nConclusions, presentació de les principals conclusions de l’estudi, sense repetir de nou els resultats. Caldrà que es proposin recomanacions per a futurs treballs.\nBibliografia, fonts en les quals s’han basat els autors per portar a terme el treball, però es recomana que no en siguin més de 10.\n6. El termini per la presentació final del contingut del pòster serà el 9 d’abril de 2021. El Comitè Científic designarà un primer, segon i tercer premi i serà comunicat als seus autors abans del 30 d’abril de 2021. Aquests tindran l’oportunitat de presentar-lo a tot l’auditori durant el transcurs del Congrés i disposaran de 8’-10’ aproximadament.\n7. El dia 11 de juny de 2021 d’11:00h a 11:30h, es proporcionarà un temps dins l’horari del Congrés per tal de que es puguin exposar els pòsters.\nLes presentació final del contingut de pòster s’haura d’enviar en format PdF a la A/e de la Secretaria Tècnica: info@fccsm.net\nInformació inscripcions Formulari inscripció


Nokia segella l'adéu dels pioners del mòbil\nEricsson, Motorola i Nokia, les primeres marques que van vendre mòbils, han acabat absorbides per gegants tecnològics perquè no han sabut adaptar-se a l'era post-iPhone\nHi ha moltes possibilitats que hàgiu sigut propietaris d'algun dels telèfons mòbils que podeu veure en aquestes pàgines, o d'alguna versió molt similar. Són supervendes d'entre mitjans dels 80 i principis dels 2000. Però aquesta no és l'única característica que tenen en comú els terminals. Van ser dissenyats i fabricats pels pioners de la indústria que avui són l'ombra del que van arribar a ser.\nLa compra de la branca de telefonia mòbil de Nokia per 5.440 milions d'euros per part de Microsoft, fa prop de dues setmanes, va segellar el tancament d'una era. Els pioners de la indústria -Ericsson, Motorola i Nokia, especialistes del maquinarique fins fa pocs anys es repartien el mercat mundial de la telefonia mòbil- han quedat absorbits per empreses del món del programari i atropellats per la revolució iPhone d'Apple, que els va agafar fora de joc.\nGoogle, propietària del sistema operatiu que més smartphones fan servir al món, Android, es va quedar Motorola l'any passat per fabricar els seus propis terminals. Va ser un moviment idèntic al que va fer Microsoft, responsable del sistema operatiu Windows Phone amb Nokia. Google, però, va pagar 9.400 milions per Motorola, el doble que Microsoft per Nokia, tot i que la companyia finlandesa ven més mòbils (i també té més pèrdues) que la nord-americana.\nEl cas d'Ericsson és una mica diferent, perquè el comprador no va ser una empresa de continguts, sinó un històric de la tecnologia que també produeix continguts (especialment musicals i cinematogràfics). La companyia sueca treballava en associació amb la japonesa Sony en el mercat dels mòbils fins fa dos anys. A finals del 2011 la companyia japonesa va pagar 1.050 milions d'euros a Ericsson per quedar-se tot el negoci dels mòbils.\nEn els tres casos, la compra va ser del segment mòbil, mentre que l'empresa originària es va quedar altres branques de negoci més purament tecnològiques, com la gestió de xarxes i la fabricació de components: van girar l'esquena al segment de consum.\nI aquest club dels pioners comprats per grans companyies podria ampliar-se aviat, perquè una altra marca en hores baixes, la canadenca BlackBerry -que va arribar a ser el referent dels telèfons intel·ligents als entorns de negocis- està en venda.\n"L'estratègia guanyadora és la que té una visió més global del mercat", considera el director general de Roca Salvatella, Marc Cortés. Segons la seva opinió, el pecat d'aquestes companyies -i d'altres com Alcatel, que també ha passat a tenir una posició testimonial en el mercat- és que s'han concentrat massa en la fabricació dels aparells i han oblidat la resta d'elements.\nEn efecte, el focus que posaven aquestes companyies en la tecnologia els permetia crear productes molt solvents (Nokia es va consolidar perquè feia productes molt duradors, molt apreciats als països emergents). Però el mercat cada cop se centra menys a buscar mòbils duradors i resistents i més en la integració d'unes aplicacions i serveis que aquestes companyies no han estat capaces d'oferir.\nMentrestant, gegants com Google -nascut a partir d'un cercador- no han fet res més que anar diversificant el negoci per oferir cada cop més serveis, fins a abastar, en última instància, també la fabricació dels aparells, amb la compra de Motorola, l'inventor del primer telèfon mòbil comercial.\n"El món digital és cada cop més de serveis que de productes", explica Cortés. Segons l'expert, és imprescindible per a les empreses tecnològiques "guanyar perspectiva" i tocar moltes tecles, perquè, al llarg de la (breu) història de l'era digital, hi ha hagut molts canvis en els equilibris: "Al principi dominaven les operadores, després els fabricants i ara els desenvolupadors del sistema operatiu".\nAixí, controlant tots els passos del procés, empreses com Google i Microsoft s'intenten assegurar que no perdran el tren del mercat, com els ha passat a les empreses que només han mirat cap a una part del procés (com les que han acabat comprant).\nAquesta estratègia recorda la que ha dut a terme històricament Apple (fabrica des de sempre els seus ordinadors i mòbils, a diferència de Microsoft i Google, que fins ara només hi posaven el sistema operatiu). Ara, però, un i altre estan imitant el seu competidor, com ho demostren les compres.\nEn efecte, gran part de la culpa del declivi dels pioners del mòbil s'ha de buscar a Cupertino (Califòrnia), on hi ha la seu d'Apple. L'invent de l'iPhone, el 2007, per part de la companyia presidida aleshores per Steve Jobs va revolucionar el mercat del mòbil a un ritme que els antics gegants, de gran experiència tecnològica (i menys solvència comercial) no van ser capaços de seguir. Però el seu declivi el van precipitar també els gegants asiàtics, com Samsung i HTC, que van abraçar el sistema operatiu Android creant smartphones més semblants al d'Apple que als que aleshores fabricava, per exemple, Nokia (que tenien tecles, i sistemes operatius poc orientats a compartir continguts i que pensaven més en els entorns empresarials). Aquestes companyies van llegir el missatge del mercat abans que els pioners, i van acabar desterrant-los en el top de vendes.\nEuropa, sense marques\nL'absorció dels pioners té una altra conseqüència: Europa es queda sense referents en el mercat dels dispositius mòbils. El domini que havia tingut Nokia, sumat a les vendes d'Ericsson i altres companyies que també estan en hores baixes com la francesa Alcatel, havia convertit Europa en líder absolut del mercat fa una dècada. Per mèrits propis (per culpa de la caiguda de vendes), les marques europees van acabar perdent aquest liderat en favor de les asiàtiques, com Samsung, i les americanes, com Apple.\nPerò les compres d'Ericsson i Nokia han acabat de desterrar del mapa les empreses del continent, que han passat a tenir un paper testimonial en la fabricació de terminals -es conserven líders de mercat, com Telefónica i Vodafone, en el camp de les operadores.\nNo en tots els casos l'adéu empresarial d'aquests pioners significa la fi de la marca comercial. El valor històric d'ensenyes com Nokia i Motorola és un intangible valuós. Google ha anunciat que, de moment, mantindrà la marca en els telèfons que produeixi, mentre que Microsoft es va assegurar en l'acord de compra poder fer servir la marca Nokia en els terminals. Tot i així, Steve Ballmer, president de l'empresa fundada per Bill Gates, va deixar entreveure canvis en el naming (estratègia de noms) dels futurs terminals. "Crec que probablement podem oferir alguna cosa millor al consumidor que Nokia Lumia Windows Phone 1020", va dir l'executiu en una entrevista.\nÉs a dir: que si Microsoft vol podria fer desaparèixer la marca Nokia dels seus terminals, de manera similar a com ho va fer Sony el 2012, després de comprar el 50% de Sony Ericsson. Aleshores la marca va començar a comercialitzar els seus smartphones amb la marca Sony i la família Xperia, i va esborrar definitivament del mapa qualsevol referència a la històrica Ericsson.\nLa pròxima evolució del sector, segons Cortés, serà la importància creixent dels creadors d'aplicacions, que són el següent objectiu dels grans gegants informàtics, en el marc d'aquesta estratègia d'ampli espectre. La quantitat i la qualitat d'aplicacions disponibles per a una plataforma és un factor cada cop més important a l'hora de decantar-se per un telèfon o un altre. Els fabricants ho saben, i per això intenten nodrir els seus mercats d'aplicacions amb subvencions als desenvolupadors.


DE LA VALL D'ALBAIDA ESTANT: ESGUINALDO/ASGUINALDO\nAlfredRussel 24 de desembre de 2014 a les 12:58\nBones festes per a tu i els teus, Mercè\nMercè Lloret 26 de desembre de 2014 a les 18:33\nMoltíssimes gràcies Alfred. Una abraçada per a tu i els teus.\nMaria Josep Escrivà 26 de desembre de 2014 a les 1:10\nÉs guapet, i molt meritori, que es recuperen aquestes mostres de cultura popular, i més encara quan la iniciativa prové del poble mateix.\nUna abraçada, des de la pau tan tranquil·la ara, a l'hivern del meu Grau. Ens veiem prompte!\nMercè Lloret 26 de desembre de 2014 a les 18:35\nHola Maria Josep, la qüestió no és editar o reeditar llibres sinó que els xiquets de hui en dia crec que ja no van pels carrers demanant l'esguinaldo com jo ho he arribat a fer. Però en fi, almenys que quede constància d'aquestes lletres.


Galetes integrals BIO de civada – S'Altra Senalla\nInici / Alimentació / Galetes dolces i salades / Galetes integrals BIO de civada\nGaletes integrals BIO de civada\nOFERTA PER CADUCITAT 30/06/2020\nGaletes integrals de civada ecològiques elaborades amb oli d’oliva verge. Sense colesterol ni lactosa. Certificat biològic.\nquantitat de Galetes integrals BIO de civada\nSKU: 821 Categories: Alimentació, Galetes dolces i salades, OFERTES Etiquetes: BIO, vegà\nDelicioses galetes integrals i ecològiques de civada , elaborades sense blat, amb panela i oli d’oliva verge. Sanes , nutritives , riques en fibres … ideals per acompanyar un cafè o un te de Comerç Just, per al migdia o la tarda …\nA les nostres galetes no fem servir farina de blat. No són aptes per a celíacs , ja que incorporem farina de civada . Però evitem el gluten del blat que és el que està present en moltes reaccions al·lèrgiques actuals, malestars , molèsties digestives …\nEstan elaborades amb oli d’oliva verge extra de primera premsada procedent de la zona d’Alacant , un dels millors olis de la Península, en cap moment oli de palma, colza o gira-sol . I molt menys amb mantega de porc.\nCafè càpsules compostables intens BIO\n3,39€ Afegeix a la cistella\nGalletes de mel i sucre de canya, 700 g Anacards naturals torrats sense sal BIO\nYou're viewing: Galetes integrals BIO de civada 3,10€ 2,00€


El bloc d'Iñaki Escudero: Adéu caixes. Adéu Caixa Manlleu. Adéu Unnim Caixa\nAhir vam celebrar l’Assemblea General Extraordinària d’Unnim Caixa en la que es va acordar la segregació de tot el negoci financer cap a una nova entitat: Unnim Banc, una S.A.\nTot i que una part dels bens d’Unnim Caixa s’han quedat afectes a l’Obra Social que pugui desenvolupar la caixa, ningú no pot obviar que el futur d’aquesta obra social dependrà, en primer lloc dels beneficis que pugui generar el nou banc i, en segon lloc, de la voluntat dels nous accionistes que, segur, hauran d’entrar de manera majoritària a l’accionariat del nou banc.\nAquest moviment que fa Unnim Caixa no és particular. Totes les antigues caixes d’estalvi (excepte alguna de mida molt petiteta) s’han transformat, o estan en procés de fer-ho, en banc. Però, per què hem arribat aquest punt? Per què hem de donar per mortes unes entitats que feien tasques financeres de proximitat, que dedicaven bona part dels seus beneficis a obres social de caire cultural, assistencial, associatiu..., que tenien vocació territorial i arribaven allà on d’altres entitats ni podien, ni volien? Crec que els motius són diversos:\nLes caixes d’estalvi eren entitats amb característiques molt diferents als bancs (algunes les acabo d’explicar). Però va arribar un dia en que es van pensar que eren bancs i van voler actuar com a tals.\nExpansions absurdes, amb la consegüent despesa, fora dels seu àmbit d’actuació territorial històric. I tot per anar a buscar promocions immobiliàries i hipoteques. Però les caixes no són bancs i, per tant, no poden financiar-se com ells, no poden fer ampliacions de capital. Tota aquesta bogeria d’expansions i concessió de crèdit anava a compte d’endeutament propi.\nLes caixes que van ser més prudents a l’hora de fer aquestes expansions i especulació immobiliària estan en una situació molt més sanejada (caixes basques, Unicaja, Ibercaja...).\nÒrgans de Govern?\nNo ens enganyem, a una caixa d’estalvis (sobre tot les catalanes (deixant sempre una mica al marge “la de la estrella”) manava el Director General. Ell formava el seu equip directiu i ell conformava el “seu” consell d’administració. Als òrgans de govern, només els representants dels treballadors érem escollits de manera democràtica (per votació). La resta eren pràcticament nomenats a dit.\nAls consells d’administració, i a les assemblees, l’única veu discordant era la dels empleats, però ja se sap, “són els sindicalistes..., sempre queixant-se”.\nBona part de culpa del que ha passat és de les direccions de les caixes (per acció) i dels membres dels òrgans de govern (per omissió).\nEl regulador nomenat pel govern havia de vetllar pel compliment de les normes i perquè les caixes actuessin amb prudència. Veient el resultat de tot plegat, està clar que no va fer la seva feina.\nPerò en lloc de demanar disculpes i plegar, s’ha dedicat a fer servir la seva manca de supervisió com a excusa per a carregar-se el sistema de caixes d’estalvi. Les caixes havien arribat a superar els bancs i aquest fet, lligat a que els bancs no poden –per llei- comprar una caixa, ha acabat provocant que els mateixos bancs hagin empès un govern espanyol feble i perdut, a l’enderroc del sistema de caixes. MAFO, provinent del sector bancari –no ho oblidem-, ha servit fidelment els interessos dels seus amos.\nLa Europa ultra-liberal no podia entendre que unes entitats financeres, majoritàries al sector a Espanya, no tinguessin propietari. Què és això d’unes entitats propietat de la societat i no d’uns socis capitalistes!? La crisi ha estat l’excusa perfecta per a carregar-se un sector molest per a molts. Els bancs, el regulador i els liberals al poder a Europa (units a uns mals gestors i a un govern titella) han estat un rival imbatible.\nEn una època de profunda crisi, estan en perill –sinó sentenciats- ajuts a centres assistencials, educatius o culturals; ajuts a petites associacions de tot tipus (ocellaires, excursionistes, puntaires, esportives...). Qui ajudarà ara aquestes associacions? Uns ajuntaments gairebé en fallida?\nEstan en perill –sinó sentenciades- oficines i atenció a clients en petits pobles. Però, ha fet alguna cosa el món associatiu, i la societat en el seu conjunt, per a evitar-ho? Res. Han privatitzat entitats de propietat comú, arrelades a la societat i al territori, i ningú no ha dit res. Igual que amb la resta de reformes liberals.\n“Entre todos las mataron y ellas solas se murieron”. Aquest podria ser l’epitafi per aquestes entitats, moltes d’elles centenàries, que van néixer de la societat, per a servir-la, i que han acabat escombrades pel capitalisme.\nPublicat per iescudero a 15:47\nEtiquetes caixes d'estalvi, capitalime, economia, Osona, unnim


El Tribunal de Comptes i la conferència de presidents agiten la relació entre la Generalitat i la Moncloa | NacióDigital\nper Bernat Surroca, Barcelona, Catalunya | 27 de juliol de 2021 a les 20:15 |\nLes decisions de les properes hores i dies marcaran el camí cap a la reunió de la comissió bilateral Estat-Generalitat de dilluns i també de la reactivació de la taula de diàleg, prevista per a la tercera setmana de setembre. La causa extrajudicial oberta al Tribunal de Comptes i la negativa del president, Pere Aragonès, a assistir a la conferència de presidents autonòmics tensa les relacions amb la Moncloa en aquesta nova etapa incipient que busca, almenys en públic, mirar d'acostar posicions entre les dues parts per trobar una sortida al conflicte català. Una via que el Govern vol forçar "al màxim" malgrat els dubtes que mostra en públic un dels socis, Junts, que ja planteja obertament reduir el marge de dos anys de la taula de diàleg pactat entre ERC i la CUP, i avalat inicialment per la formació de Jordi Sànchez.\nLa repressió distorsiona les relacions de la Generalitat amb la Moncloa. El Tribunal de Comptes ha de decidir en les properes hores si accepta els avals de l'Institut Català de Finances (ICF) a les fiances per l'acció exterior. L'organisme dubta que el mecanisme ideat per l'administració catalana sigui legal i, per això, ha demanat un informe d'urgència a l'Advocacia de l'Estat -que depèn del govern espanyol- perquè es posicioni. Per ara, la Moncloa ha estat prudent pel que fa fons extraordinari de contingència i s'ha limitat a comunicar que ha "iniciat els tràmits" per donar resposta a la petició. El sentit de l'informe dels serveis jurídics del govern espanyol serà significatiu sobre la voluntat real del PSOE de rebaixar la tensió amb l'independentisme.\nEn tot cas, des del Govern es confia en els avals de l'ICF i s'ha exigit al Tribunal de Comptes que es limiti a les qüestions jurídiques a l'hora de decidir si els accepta. L'executiu espera que el Consell de Garanties Estatutàries (CGE) acabi validant en un dictamen, aquest dijous, el fons de riscos i votar-lo ràpidament al Parlament, on compten amb el suport -ni que sigui l'abstenció- del PSC. Un aval del CGE reduiria les opcions d'un recurs estatal al Tribunal Constitucional (TC).\nEn tot cas, el termini per presentar les fiances -que pugen fins als 5,4 milions d'euros- acaba aquest dimarts a la mitjanit i això no ha variat. Els afectats que no hagin presentat els imports corren el risc de ser embargats.\nPressió a Aragonès per assistir a la reunió de presidents\nUn altre element que agita les relacions entre la Generalitat i la Moncloa és la conferència de presidents d'aquest divendres, la primera des que Aragonès és president de la Generalitat. La part catalana no té previst enviar-hi representació malgrat les pressions de les últimes hores provinents del PSC i els comuns -els dos partits han dit que és un "error" deixar buida la cadira-, i també de la Moncloa que ha convidat Aragonès ha reconsiderar la decisió. "Si s'ho vol replantejar, serà molt ben rebut", ha dit la portaveu del govern espanyol, Isabel Rodríguez.\nEl Govern, però, sosté que les negociacions amb l'Estat s'han de fer en el marc de la comissió bilateral i, pel que fa a la qüestió catalana, a la reunió de la taula de diàleg del setembre.\nOn sí que hi haurà representació catalana serà al Consell de Política Fiscal i Financera. El conseller d'Economia i fitxatge estrella de Junts, Jaume Giró, hi assistirà aquest dimecres amb la resta de consellers autonòmics responsables de la matèria. La reunió ha de servir per fixar l'objectiu de dèficit pel 2022. Segons ha detallat la portaveu del Govern, Patrícia Plaja, Giró hi serà per "aclarir les incerteses" respecte al dèficit que s'establirà. El cert és que aquesta xifra condicionarà els pressupostos que ha de confeccionar el Departament d'Economia i marcarà també quines despeses fot per la Generalitat. La CUP ha criticat que la Generalitat participi d'aquest espai de diàleg per "negociar engrunes".\nEl Govern referma el diàleg davant l'avís de Junts\nCasualitat o no, la primera trobada entre Aragonès i el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, es va fer el mateix dia que el Tribunal de Comptes imposava les fiances milionàries als alts càrrecs de la Generalitat, una metàfora de les complicacions que tindrà aquesta nova etapa que les dues parts asseguren voler obrir després d'anys de judicialització. Més enllà dels indults, no hi ha hagut més gestos públics del govern espanyol en favor de la distensió. L'exercici de l'autodeterminació i l'amnistia són, ara com ara, línies vermelles, i el context de repressió que continua afectant l'independentista desgasta el diàleg fins i tot abans que s'hagi pogut reunir, per segona vegada, la taula de diàleg.\nLes relacions entre la Moncloa i la Generalitat no són senzilles -que la portaveu del govern espanyol digués que l'independentisme hauria hagut "d'aprendre la lliçó" no hi ajuda- i tampoc ho són les d'ERC i Junts en relació a l'estratègia del procés, un dels punts que més va complir les negociacions per a la investidura. El pacte de Govern estableix un marge de dos anys per explorar la taula de diàleg, però dirigents de pes de Junts ja fa dies que en dubten públicament. La darrera va ser, dilluns, quan la vicepresidenta del partit, Elsa Artadi, va plantejar rebaixar els dos anys d'aquesta "suposada taula de diàleg". El Govern ha hagut de sortir al pas d'aquestes declaracions per refermar-se en l'aposta per aquesta via, almenys durant el termini acordat entre socis, i també amb la CUP. La Generalitat tampoc és una bassa d'oli.\nPolítica, Generalitat, Moncloa, ERC, Junts, PSOE, negociacions, diàleg, tensions, reunió de presidents, taula de diàleg, comissió bilateral, fiances, diàeg, Advocacia de l'Estat, acció exterior, procés català, repressió


20 i 21 de febrer: Festa de les Idees, conferència castellera, Joventut Bisbalenca i teatre | Blog d'Agnès Ferré\nDissabte al matí vaig participar, com a alcaldessa i consellera, a la Festa de les Idees com a cloenda del Programa Escolar del Repte Baix Penedès, organitzat pel Consell comarcal del Baix Penedès i EcoBP. És un programa que va començar fa tres mesos a 18 escoles de 10 municipis de la comarca, a 700 nens i nenes de 5è de primària, per millorar el reciclatge.\nL’escola de la Bisbal no hi ha participat perquè ja fa uns anys que, durant el mandant de l’equip de govern d’ERC, es van donar de baixa del servei de reciclatge d’EcoBP deixant a deure més de cent mil euros que anem pagant ara.\nAl no pertànyer a EcoBP, no participem en aquest programa.\nParlant d’aquesta Festa, va ser molt lluïda amb exposicions i activitats d’EcoBP i també del Consell Esportiu.\nAl migdia es van entregar els premis a tots els alumnes guanyadors.\nDissabte a la tarda a la Societat, ens van oferir la segona conferència castellera dins el 19è cicle de conferències de temàtica castellera a la Societat, organitzades pel Salvador Ferré i el Josep Anton Ramon amb la col·laboració de la Societat.\nAquest dissabte en Carles Cortés ens ha parlat sobre la relació del periodisme amb el món casteller, una magnífica conferència pels més de 60 assistents.\nDiumenge al matí he gaudit dels últims minuts del partit de futbol al camp municipal, entre el Juvenil A de Joventut Bisbalenca i el Constantí. Un empat inesperat als últims minuts però un gran partit! Felicitats!!\nA la tarda què millor que teatre! A la Societat, el Centre de Llorenç ha interpretat l’obra “L’inspector” de Nikolai Gògol. Tota la família hi hem anat, fins i tot els nens, que han gaudit també de l’obra.\nUna comèdia de l’any 1836 però amb un tema molt actual: la corrupció. Justament dijous al bloc escrivia sobre la corrupció.\nUna gran interpretació dels actors, molt joves tots, i vull fer un esment especial al Jaume Sonet, actor que interpreta l’inspector, per la gran professionalitat.\nLa Societat ens obsequia amb dues obres l’any per part de l’elenc teatral propi, i aquesta vegada el Centre de Llorenç ens ha brindat la oportunitat de gaudir de teatre a la Societat una altra vegada.\nAgnès FerréAl govern (2015/19), Alcaldessa, Consell Comarcal del Baix Penedès, Treballem per la BisbalBisbal, castells, CCBP, futbol, teatre\nDilluns 22 de febrer: nou Parlem-ne de CDC de La Bisbal Divendres 19 de febrer: reunió i visita a Idiada


Del desig - Librerías Calamo\nLa figura magnètica de Gabriel Ferrater va eclipsar el seu germà ?que va viure molts anys\na Cuba i al Canadà?, el crític literari, traductor i poeta Joan Ferraté, de qui aquest any s'ha\nla UdG). D'entre la seva obra, hi ha un text que ha aixecat força polseguera tot i ser inèdit; es\nanys 60 i 70, aquests diaris ?breus, de maduresa? tracten del desig er.tic homosexual i de\nla relació que Ferraté va mantenir mentre vivia al Canadà amb el jove Daniel. Són uns diaris\nd'un altíssim nivell literari i intel·lectual, d'una introspecció depurada. L'obra p.stuma d'un\nintel·lectual europeu del segle XX.\nCataleg general 1952-1981\nLes poesies d'ausias march\nLlegir ausias march


Cliqueu a l'enllaç i mireu la primera part del vídeo, és molt interessant. Us el recomanem totalment!!!\nQuatre conclusions que extreiem del vídeo....\nJugar, no només és una activitat lúdica, sinó que el joc lliure és una activitat crucial pel desenvolupament social, emocional i cognitiu.\nJugar estimula la intel·ligència de l'infant.\nAl joc hi podem trobar activitats que no es veuen, el nen pensa, crea, inventa, descobreix, experimenta, resolt... per si sol. Entra en conflicte amb si mateix i això l'ajuda a créixer i a desenvolupar-se.\nEls adults també hem de jugar per destensar-nos, per alliberar-nos, per gaudir, per compartir...\nCal que deixem als nens, ser NENS. Pense-m'hi!!


Galiana declara que els contractes pels quals l'investiguen no els va signar ell - À Punt\nGaliana declara que els contractes pels quals l'investiguen no els va signar ell\nEl regidor de Compromís ha expressat la confiança que el procés quedarà arxivat.\nEl regidor de Compromís, Carlos Galiana, arriba a la Ciutat de la Justícia de València\nEl regidor de Comerç i Relacions amb els Mitjans de l'Ajuntament de València, Carlos Galiana, ha defensat aquest dilluns que els contractes pels quals l'investiga el jutjat d'instrucció número 19 de la ciutat arran d'una denúncia per fraccionament interposada per l'assessor del PP en el consistori, Luis Salom, els van signar els secretaris municipals. Alguns, fins i tot, no són seus.\nEl regidor de Compromís, que ha assegurat a À Punt abans de declarar davant del jutge que afrontava el procediment amb "absoluta tranquil·litat", ha fet palesa la seua confiança que el procés quedarà arxivat.\nGaliana estava citat arran d'una denúncia per un presumpte fraccionament de contractes relatius a la prestació del servei de comunicació en xarxes socials i gestió de la web de la regidoria que encapçala.\nEl regidor que veu "mala fe" en la denúncia, ha dit tindre "impressions positives" sobre la seua declaració, atés que li ha explicat "tot" al jutge, "tots els contractes i tot el que apareixia en la denúncia que m'adjudica contractes que ni tan sols he signat jo".