Quan les paraules pensen diferent: ‘Tot el que tinc, ho porte al damunt’, de Herta Müller. - La Veu dels Llibres\nQuan les paraules pensen diferent: ‘Tot el que tinc, ho porte al damunt’, de Herta Müller.\nHerta Muller va nàixer l’any 1953 a Nitzkydorf, zona germanoparlant de Romania.\nVa estudiar filologia germànica i romanesa en la Universitat de Timisoara. Després va exercir de traductora en una empresa d'enginyeria, d'on va ser acomiadada per no cooperar amb el règim comunista romanès.\nEl seu primer llibre, un recull de relats curts, va ser publicat en versió censurada a Romania. En poc de temps va editar també Drückender Tango, una crítica contra el règim de Ceaucescu, per això li van prohibir continuar publicant al seu país, encara que la premiaven en altres països.\nEn 1987, Müller es va exiliar a Alemanya i ha continuat escrivint magnífiques obres amb les quals ha guanyat nombrosos premis.\nL’any 2009 va ser guardonada amb el Premi Nobel de Literatura, com a reconeixement a la seua «capacitat per a descriure amb la concentració de la poesia i la franquesa de la prosa, el paisatge dels desposseïts».\nTot el que tinc ho porte al damunt és un dels llibres més important d'aquesta autora especialista en crear bellesa allà on no n’hi ha. El llibre ha sigut traduït al català i publicat a l’editorial Bromera (2010). Joan Fontcuberta i Gel, filòleg anglogermànic, es va encarregar de la traducció, igual que ho va fer amb obres tan rellevants com La mort a Venècia, La metamorfosi o El timbal de llauna.\nAmb aquestos referents vaig emprendre la lectura del llibre de Herta Müller. El primer detall que em va cridar l’atenció va ser el títol. Es tracta de la famosa cita llatina: «Omnia mea mecum porto», atribuïda a diferents savis llatins o grecs i que fa menció a la importància del bé espiritual més enllà del material. I amb aquesta frase comença la història que narra Herta Müller, quan el protagonista prepara la maleta per a emprendre un viatge infernal.\nLeo, un jove romanès, que l’any 1945 és enviat a un camp de treball soviètic pel fet de pertànyer a la minoria alemanya del seu país.\nEfectivament, el llibre conta les terribles peripècies de Leo, un jove romanès, que l’any 1945 és enviat a un camp de treball soviètic pel fet de pertànyer a la minoria alemanya del seu país. El xic prové a una família benestant i no ha passat cap penalitat durant la Segona Guerra Mundial. Però és homosexual i, en aquell temps, ser gai significava viure una sexualitat furtiva, buscar amants anònims o prostituir-se en llocs públics. De fet, quan Leo rep la notícia de la deportació, creu que és una eixida «al didal de la seua petita ciutat, on totes les pedres tenen ulls». Pateix de mala consciència per haver fet coses «estranyes, brutes, desvergonyides». Figurar en la llista del russos representava, doncs, una escapatòria. Aviat, però, s’adona que va de camí a l’horror més inimaginable. La vida al gulag no coneix treva: la fam, el fred, la falta d’higiene i les condicions laborals duríssimes a les quals sotmeten homes i dones per igual, converteix el lloc en un camp de mort on els cadàvers són congelats i esquarterats abans de soterrar-los. «Sé que tornaràs», li havia dit l’àvia a Leo, aquell comiat es convertí en el mantra salvador del jove.\nparla dels polls i de les xinxes, de l’àngel de la fam, dels diferents tipus d’escòria que manipulen, de la sopa de col que no té col, de la crosta de brutícia que se li ha adherit, dels castics, de l’enyorança.\nNarrat en primera persona, l’autora es posa en la pell del protagonista d’una forma tan real com pertorbadora. Des de la primera pàgina, sents com si t’estiguera parlant Leo i no Herta Müller. La brutalitat i la misèria són contades detalladament amb metàfores i al·legories, com una poesia macabra. Leo parla dels polls i de les xinxes, de l’àngel de la fam, dels diferents tipus d’escòria que manipulen, de la sopa de col que no té col, de la crosta de brutícia que se li ha adherit, dels castics, de l’enyorança... amb «paraules que tenen un significat diferent». Evidentment, això l’ajuda a evadir-se de la realitat i sobreviure dia a dia durant cinc anys. L’acompanyen en aquesta lluita una comparsa de personatges a qui no saps si odiar o estimar, perquè Leo tampoc ho sap. L’experiència va marcant-lo de forma indeleble com a individu i com a membre d’una societat que mai reconeixerà l’horror i en la qual mai se sentirà inclòs.\nEl tema va ser un tabú a Romania i es va voler ocultar al món; per sort, Herta, filla de deportada i dona valenta com poques, ho va traure a la llum posant en perill la seua pròpia vida.\nAvise que no és una novel·la de lectura fàcil ni una història bonica; de fet, crec que és un dels llibres més cruents que he llegit. Al postfaci de l’obra, Herta Müller, a més de presentar al protagonista real en qui es va basar (Oskar Pastior), explica el rerefons històric de la novel·la. He d’admetre que jo desconeixia aquest rerefons i me n’he informat a posteriori. El tema va ser un tabú a Romania i es va voler ocultar al món; per sort, Herta, filla de deportada i dona valenta com poques, ho va traure a la llum posant en perill la seua pròpia vida.\nDe la mateixa forma que he llegit obres de Primo Levi denunciant l’holocaust nazi, m’he empassat aquesta obra sobre la cruel repressió de Stalin. En qualsevol cas, els crims estatals s’han de denunciar, vinguen d’on viguen. No hi ha bandera que els disculpe. La diferència és que la prosa de Müller m’ha ferit el cor no a través de paraules esquinçadores, sinó amb la gràcia de la poesia. Com diu Leo: «Si un vol vèncer la por de la mort, però no pot escapar-se’n, la transforma en encantament».\nPer últim, em quede amb una frase de Herta Müller: «Ser patriota significa dir el que no està bé». Sí, alcem la veu contra les injustícies, que ja n’hi ha prou cantadors de victòries incertes. I fem-ho des de la bellesa, que mai ens vença la lletjor.


Si no sabeu què fer si trobeu informació que no correspon a la realitat d'aquest directori, us direm: contacteu amb nosaltres i feu-nos saber on es troba aquest error per rectificar-lo i podem seguir sent útil. A totes les persones que cerquen Hospitals en Longtang.\nSentir-se estrany, o notar un símptoma estrany com un marejos quan normalment no ho ha tingut, pot ser l'anunci d'alguna cosa que requereix atenció mèdica. Aquest directori conté tots els hospitals de Xina muntats. Així que us assegurem que trobareu tot Hospitals en Longtang d'una ullada.\nEsperem que, en ser un dels 0 habitants de Longtang que necessiti atenció mèdica en diverses ocasions de la seva vida, es pot trobar en aquesta llista de Hospitals en Longtang l'hospital que cercava. Per això treballem tots els dies: facilitar la vida de persones com tu en el moment de la necessitat i l'ansietat de contactar amb un hospital.\nAls hospitals públics de Longtang (Xina) es pot consultar amb diversos especialistes en diferents branques de la medicina. Si voleu saber quins són aquests centres, podeu consultar la nostra llista, ja que conté tots els hospitals públics d'aquesta zona\nSi fos molt fàcil i ràpid d'accedir a totes les consultes, tractaments i proves complementàries que es necessiten en la xarxa pública Longtang (Xina), potser molt poques persones aniran a hospitals privats. Però sabem que la realitat no és així. Per aquest motiu, si necessiteu trobar un hospital privat fiable, consulteu-lo a la llista que us oferim a l'enllaç de dalt\nGuangzhou Army General Hospital- (Situat a 54.31 km)\nGuangzhou Nanyang Tumor Hospital- (Situat a 50.37 km)\nGuangzhou Civil Aviation Hospital- (Situat a 50.42 km)\nGuangzhou Chest Hospital- (Situat a 54.96 km)\nGuangzhou Dongfang Hospital- (Situat a 46.64 km)\nAffiliated Tumor Hospital of Guangzhou Medical College- (Situat a 55.09 km)\nGuangzhou Center for Disease Control and Prevention- (Situat a 46.66 km)\nFoshan Sanshui District People's Hospital- (Situat a 51.32 km)\nNanfang Hospital- (Situat a 52.73 km)\nGuangdong Provincial TCM Hospital- (Situat a 55.11 km)


Comencen els programes de Treball als Barris, que donen feina a 22 persones amb dificultats d'inserció\nL'Ajuntament de Figueres ha posat en marxa el programa “Treball als barris”, una iniciativa d’intervenció a la Marca de l’Ham i al Centre Històric que permet donar una resposta global a les necessitats de les persones que hi resideixen en l’àmbit de l’ocupació i el i desenvolupament econòmic.\nEn aquest sentit, l'Ajuntament de Figueres segueix amb l'aplicació de polítiques per a la millora socioeconòmica a aquestes dues zones amb la voluntat de donar continuïtat a les iniciatives executades des del 2008 en el marc de l’antic Pla de Barris. L'àrea de Promoció Econòmica va aconseguir una subvenció de 511.033,02 euros de la Generalitat de Catalunya per poder executar polítiques de millora de la situació socioeconòmica dels habitants d'aquests barris de la ciutat.\nDe moment ja s’han contractat dotze persones per desenvolupar les dues primeres iniciatives i, en breu, se’n contractaran deu més per tirar endavant amb el tercer programa. En concret, vuit persones es coordinen des de la setmana passada amb les brigades municipals per condicionar i millorar els espais públics, tant del barri de la Marca de l’Ham com del Centre Històric. Es tracta de quatre peons de la construcció i quatre pintors que es dediquen a condicionar espais d’interès públic i millorar la imatge del mobiliari urbà i molt especialment l’accessibilitat a espais públics i dependències municipals per a afavorir la mobilitat de les persones.\nUna altra actuació ha estat la contractació de tres operaris de neteja que es dediquen bàsicament a condicionar i mantenir net i en bones condicions els espais d’interès públics com són l’escola Anicet de Pagès, la nova Oficina de Turisme de la plaça de l’Escorxador i altres dependències municipals. En aquest cas també col·laboren estretament amb els serveis de neteja i les empreses concessionàries. La seva acció es decanta preferentment a l’àmbit de les neteges especials.\nFinalment, s’ha contractat una persona per a la dinamització econòmica del Centre Històric, i també per donar suport al sector comercial del barri de la Marca de l’Ham, amb l’objectiu de potenciar el vessant cultural, comercial i gastronòmic del nucli antic de Figueres. A través d’aquesta acció es pretén, d’una banda, millorar la competitivitat dels comerços, bars, restaurants i altres establiments dels barris i, de l’altra, fomentar l’obertura de nous establiments que millorin i complementin l’oferta comercial de la ciutat.\nEn les properes setmanes es farà la contractació de deu persones més per tirar endavant un projecte de jardineria i manteniment a tots dos barris. Es tracta d’ocupar i formar nou persones, a més d’un coordinador encarregat de l’actuació, per dur a terme tasques de jardineria i manteniment a la via pública i en els parcs i jardins de la zona.\nEn aquest cas, la previsió és que inicialment es formi dotze alumnes en temes de jardineria, horticultura ecològica i manteniment i que se’n contractin a nou, tenint en compte la seva implicació i motivació al llarg de la formació, així com qüestions relacionades amb les possibilitats d’inserció laboral i la seva situació personal. Els beneficiaris seran estudiants i veïns en general de la ciutat, sense necessitat de ser residents a l’àmbit concret d’actuació dels programes.\nLa coordinadora del projecte, Conxa Sellerés, ha explicat que “els objectius específics del pla són, a més de fomentar la inserció sociolaboral i millorar l'ocupabilitat reorientant itineraris professionals, potenciar la formació com a eina bàsica de millora i desenvolupament ciutadà, el foment de la diversificació de l'activitat econòmica i, lògicament, la millora de l'espai urbà i qualitat de vida de tots els veïns”.\nD’altra banda, el regidor de Promoció Econòmica, Manuel Toro, ha destacat que "la continuïtat en el temps de les actuacions de millora als barris de la Marca de l'Ham i Centre Històric, demostra que es tracta d'un pla a mitjà i llarg termini del Govern municipal i que tenim la voluntat que s'allargui com a mínim fins al 2018. Més enllà de pedres i espai públic, ens preocupen les persones, que es formin i millorin la seva situació socioeconòmica, però també que tinguin cura de l'espai que comparteixen amb la resta de veïns".\nL’alcaldessa Marta Felip ha recordat “la importància d’invertir tant en la millora del centre històric com als barris, que és on hem de posar més recursos tant materials com humans per desenvolupar l’economia local, ja que són zones que volem dinamitzar”. En aquest sentit ha afegit que “en el moment de redacció del pla en aquests barris figuerencs hi havia censats un total de 4.997 ciutadans, repartits en 2.682 al centre històric i 2.315 a la Marca de l'Ham”.


Minyons fa una crida a la concòrdia i la cooperació\n26/01/2018 26/01/2018 Minyons de Terrassa entitats, TerrassaNo comments\nMinyons de Terrassa s’emplaça a treballar conjuntament amb la junta de la Coordinadora\nDemà dissabte, Minyons de Terrassa participarà de l’assembles de la CCCC i fa una crida a treballar conjuntament des de la cooperació i la lleialtat\nMinyons de Terrassa emplaça la nova junta entrant de la Coordinadora de colles castelleres de Catalunya a iniciar una nova etapa per treballar plegats des de “la lleialtat recíproca i la voluntat d’arribar acords”.\nMinyons admet que l’any passat van produir-se decisions on no sempre la mateixa colla va estar encertada però, acceptant el mea culpa, emplacen la CCCC i al conjunt de les colles castelleres a “passar pàgina i treballar plegats” per a la millor projecció del món casteller.\nD’aquesta manera, Minyons reitera la necessitat de resoldre els debats de portes endintre i evitar soroll extern innecessari que compliquin la dinàmica dels diferents equips de treball.\nConcòrdia i èxits\nMinyons agraeix els membres de la Junta sortint el seu temps i la seva dedicació i desitja a la nova Junta “èxits i encerts” i celebra “els ponts estesos” de la nova Junta per sortir escollida. En aquest sentit, Minyons espera que aquest any sigui una etapa per a treballar des de la concòrdia i la cooperació.\nTagged: castellers castells CCCC Coordinadora de Colles Castelleres de Catalunya Minyons de Terrassa\nDetingut per tenir una ordre judicial de crida\nNil i Jan Solans, Micky Labarias i Sergi Francolí presencia de luxe als rallyes 2018


Emilio Fernández Galiano - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n24 de setembre de 1885\n12 de maig de 1953(1953-05-12) (als 67 anys)\nZoologia i histologia\nEmilio Fernández Galiano (Marchamalo, província de Guadalajara, 24 de setembre de 1885 - Madrid, 12 de maig de 1953) fou un científic i zoòleg espanyol, acadèmic de la Reial Acadèmia Espanyola.\nFill d'un mestre d'escola, estudià el batxillerat a Guadalajara i el 1909 es doctorà en ciències naturals a la Universitat de Madrid. En 1911 treballà com a auxiliar de Zoologia a la Facultat de Ciències de la Universitat de Barcelona, on el 1912 va obtenir la càtedra de tècnica microgràfica i histologia vegetal, que va ocupar fins a 1935, quan va ocupar la mateixa càtedra a Madrid. Va estudiar com a pensionats a diversos laboratoris biològics i oceanogràfics, com el de Palma i Banyuls de la Marenda. En 1926 fou nomenat acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona.\nEn 1942 fou escollit acadèmic de la Reial Acadèmia Nacional de Medicina i en 1948 de la Reial Acadèmia Espanyola amb el discurs Algunas reflexiones sobre el lenguaje biológico. Des de 1941 fins a la seva mort fou director de l'Institut "José de Acosta" de Ciències Naturals depenent del CSIC i del Museu Nacional de Ciències Naturals d'Espanya. També fou president de la Reial Societat Espanyola d'Història Natural i vicepresident del Patronat de Ramón y Cajal del CSIC.\nConsideraciones acerca de la posición de las esponjas en el reino animal (1910)\nLecturas biológicas (1915)\nMorfología y Biología de los Protozoos (1921)\nCómo se alimentan las plantas (1923)\nLos animales parásitos (1928)\nContribución al estudio de los sarcosporidios (1928)\nLa herencia biológica (1934)\nLos fundamentos de la Biología (1945)\nCompendio de Biología General (1951)\n↑ Emilio Fernández Galiano al web de la RACAB\n↑ Emilio Fernández Galiano al web de la RAE\nObres d'Emilio Fernández Galiano al Catàleg Col·lectiu de les Universitats de Catalunya\n1942-1953 Succeït per:\nISNI: 0000 0000 6680 3149\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Emilio_Fernández_Galiano&oldid=21325289»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 15 juny 2019 a les 12:49.


Granja escola a M'lomp - Senegal — Agricultura per al Desenvolupament — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nGranja escola a M'lomp - Senegal\n≡ Granja escola a M'lomp - Senegal\nL‘Association Education Solidaire disposa d‘una granja escola que a pesar d‘haver\nfuncionat a ple rendiment, està en desús. La problemàtica principal és el mal estat\nde les eines de que disposa l‘escola i per tant el poc rendiment que n‘extreuen.\nL'índex de desenvolupament humà (IDH) del Senegal és un dels més baixos del planeta, i això, es tradueix en indicadors socials poc favorables per a un desenvolupament adequat del país. Aquests projectes que presentem, permeten focalitzar els esforços d'ajuda en una de les zones rurals d'aquest país, on es troba la major concentració de població pobre.\nPer encaminar l'autosuficiència de la zona de M'lomp, es vol implementar un sistema agrícola de regadiu que garanteixi una producció permanent de productes hortícoles bàsics:\n2006. Col·laboració per al disseny d'un sistema de rec per degoteig i per a la participació a les activitats regulars de formació de la Granja-Escola.\n2007. Col·laboració per al disseny i construcció d'un hivernacle a la Granja-Escola de M'Lomp, la modernització d'algunes de les instal·lacions de la Granja i la participació en les activitats regulars de la Granja-Escola.\nEn aquesta zona, també es troba la granja-escola o centre de promoció agrícola de M'lomp destinada a proporcionar coneixements agrícoles i ramaders, teòrics i pràctics. Aquesta granja es trobava sotmesa a la dificultat d'una alta falta d'alumnat, suposadament deguda a la dificultat per convalidar els estudis, la falta de sortides professionals i la competència amb altres granges escoles de pobles propers.\n2008.Diagnosticar i millorar la problemàtica del funcionament de la granja escola i proposar un millor aprofitament dels recursos productius d'aquesta.\nEs va constatar que problemàtica principal era el mal estat de les eines de que disposava l'escola i per tant el poc rendiment que n'extreien.\n2009. Disseny agronòmic d'una instal·lació ramadera i disseny i construcció d'un hivernacle.\n2012. Plantejament i determinació de rotacions farratgeres idònies a la zona així com l'adequació d'un hivernacle i la posterior producció.\nEl soci local d'aquest projecte ha sigut l'Associaton Education Solidaire.


Mac: Take this waltz\nPublicat per Macondo a dijous, de juny 02, 2011\nM'hauria agradat sentir-lo recitat, aquest vals. Segur que canviaria molt.\nCada cosa que diu et conviden a pensar.\nHi ha dies fets per deixar-se acompanyar per Leonard Cohen.\nAquesta és molt maca, se m´emporta....\nHi ha una versió interpretada pel seu fill Adam en castellà, molt diferent d´aquesta.\nNomés l´he trobada a L´Spotify.\nAquests dies el recito en silenci i el ballo amb el pensament, de la mateixa manera que s'alternen núvols, sol i tempestes.\nA on se t'emporta País, a on?\nLa versió del seu fill la recordo cantada amb un deix anglès que què vols que et digui ... prefereixo l'original del seu pare o el poema en castellà del Lorca.\nSe m´emporta a llocs on no he estat mai però els imagino.\nÉs clar que té deix anglès el fill, no pretendràs que el tingui andalús? Per això escolta en Morente que l´aflamencava ;-)\nT´ho deia pel contrast, la veu del fill no té ( ni té perquè, és clar) res a veure amb la veu xiuxiuejant del pare. Prefereixo aquesta.\nI és que tens una imaginació...\nEnorme cantautor l'Enrique.\nAleshores estem d'acord.


La manca de voluntat de Sánchez fa encallar la negociació\nLa taula de diàleg només s'ha reunit una vegada en el primer any d'Aragonès com a president\nPere Aragonès i Pedro Sánchez al Palau de la Generalitat Guillem Roset/ACN\nMadrid“La Generalitat anirà a la taula de negociació per resoldre d’una vegada el conflicte polític amb l’Estat”, va proclamar Pere Aragonès en el seu discurs d’investidura. Un any després, la taula de diàleg que ERC va pactar amb el PSOE a canvi de la seva abstenció en la investidura de Pedro Sánchez només s’ha reunit una vegada, el 15 de setembre del 2021, i va ser per donar el tret de sortida a un procés de negociació que fins ara no ha donat cap fruit concret. A més a més, en aquella primera reunió per la part catalana només hi van anar membres d’ERC, ja que Junts va decidir apartar-s'hi al no poder enviar-hi persones de fora de l’executiu, com pretenia.\nCom hem vist, l'objectiu de la taula és molt ambiciós perquè les posicions de partida estan molt allunyades. La part catalana hi va amb l'objectiu d'obtenir l'amnistia i un referèndum d'autodeterminació, coses que el PSOE descarta d'entrada. L'únic punt de trobada és el compromís que qualsevol acord haurà de ser validat per les urnes (cosa que es preveu en el cas d'un Estatut, per exemple). Tot i això, la idea era crear almenys una dinàmica de negociació, amb una metodologia pactada que anés oferint fruits puntuals, per exemple en l'àmbit de la desjudicialització del conflicte. Durant aquest temps han passat coses en aquesta línia, com ara el canvi de criteri del Tribunal de Comptes amb els avals de la Generalitat als encausats pel cas Exteriors, per en general la maquinària judicial continua el seu camí. A més, Pedro Sánchez, per un motiu o un altre -ara les eleccions a Castella i Lleó, ara la guerra a Ucraïna-, mai ha trobat l'ocasió per tornar a reunir la taula. I ara el PSOE i ERC estan en el seu pitjor moment a causa del cas Pegasus.\nEl president Aragonès està, doncs, entre dos focs. D’una banda té uns socis de govern que estan desitjant que la via del diàleg fracassi. De l’altra té un PSOE amb les enquestes cada cop més en contra i amb menys incentius per reactivar la via del diàleg amb Catalunya. El resultat és que l'objectiu expressat en el discurs d'investidura del president català està molt lluny de fer-se realitat. La taula està ara encallada, sense passar d'un estadi molt inicial i pendent d’una reunió entre Sánchez i Aragonès amb motiu del cas Pegasus que per ara tampoc té data.\nARA Control taula de diàleg


Materials LPI. Examen 102 - Acacha Wiki. Informàtica i telecomunicacions\n2 105 Shells, guions de shell i gestió de dades\n2.1 105.1 Configuració a mida i ús de l'entorn shell\n2.2 105.2 Adaptar o escriure guions de shell simples\n2.3 105.3 Gestió de dades SQL\n3 106. Interfícies d'usuari i escriptoris\n3.1 106.1 Instal·lació i configuració de X11\n3.2 106.2 Configurar un gestor de pantalla\n3.3 106.3 Accessibilitat\n4 107 Tasques administratives\n4.1 107.1 Gestió d'usuaris i comptes de grup i els fitxers de sistema relacionats\n4.2 107.2 Automatitzar tasques d'administració del sistema amb treballs programats\n4.3 107.3 Localització i internacionalització\n5 108: Serveis essencials del sistema\n5.1 108.1 Mantenir el temps del sistema\n5.2 108.2 Bitàcoles del sistema\n5.3 108.3 Mail Tranfer Agent (MTA). Conceptes bàsics\n5.4 108.4 Gestió d'impressores i impressió\n6 109 Fonaments de xarxes\n6.1 109.1 Fonaments dels protocols d'Internet\n6.2 109.2 Configuració bàsica de la xarxa\n6.3 109.3 Resolució de problemes de xarxa bàsics\n6.4 109.4 Configuració del client DNS\n7 110 Seguretat\n7.1 110.1 Realitzar tasques bàsiques de seguretat\n7.2 110.2 Establir la seguretat d'una màquina\n7.3 110.3 Fent les dades segures mitjançant xifratge\nhttps://group.lpi.org/publicwiki/bin/view/Examdev/LPIC-10x-ca (abans). Ara: http://wiki.lpi.org/wiki/LPIC-1_Objectives%28Catalan%29\nTOTAL:10 105 Shells, guions de shell i gestió de dades\n4 105.1 Configuració a mida i ús de l'entorn shell Els candidats han de ser capaços de configurar a mida entorns de shell per tal d'assolir les necessitats dels usuaris. Els candidats han de ser capaços de modificar els perfils globals i d'usuari.\n4 105.2 Adaptar o escriure guions de shell simples Els candidats han de ser capaços de configurar a mida guions de shell existents o d'escriure nous guions de bash simples.\n2 105.3 Gestió de dades SQL Els candidats han de ser capaços de fer consultes i manipular dades de bases de dades utilitzant comandes bàsiques de SQL. Aquest objectiu inclou realitzar consultes on intervinguin JOINS de 2 taules i/o subconsultes.\nTotal: 5 106 Interfícies d'usuari i escriptoris\n2 106.1 Instal·lació i configuració de X11 Els candidats han de ser capaços d'instal·lar i configurar les X i un servidor X de fonts.\n2 106.2 Configurar un gestor de pantalla Els candidats han de ser capaços de configurar un gestor de pantalla (display manager). Aquest objectiu cobreix els següents gestors de pantalla (DM): XDM (X Display Manger), GDM (Gnome Display Manager) i KDM (KDE Display Manager).\n1 106.3 Accessibilitat Cal demostrar coneixements i ser conscient de les tecnologies d'accessibilitat\nTotal:12 107 Tasques administratives\n5 107.1 Gestió d'usuaris i comptes de grup i els fitxers de sistema relacionats Els candidats han de ser capaços d'afegir, eliminar, suspendre i canviar comptes d'usuari.\n4 107.2 Tasques d'administració automàtica del sistema utilitzant planificació de tasques Els candidats han de ser capaços d'utilitzar cron o anacron per tal d'executar tasques en intervals de temps regulars i utilitzar at per tal d'executar tasques en moments específics de temps.\n3 107.3 Localització i internacionalització Els candidats han de ser capaços de localitzar el sistema en un llenguatge diferent a l'anglès. A més, cal conèixer perquè LANG=C és útil quan s'escriuen guions de shell.\nTotal:10 108 Serveis essencials del sistema\n3 108.1 Mantenir el temps del sistema Els candidats han de ser capaços de mantenir de forma apropiada el temps del sistema i sincronitzar el rellotge utilitzant NTP.\n2 108.2 Bitàcoles del sistema Els candidats han de ser capaços de configurar el dimoni syslog. Aquest objectiu també inclou configurar syslog per tal d'enviar les dades de registre a un servidor centrar de bitàcoles o configurar el servidor de log per acceptar peticions de log de client remots.\n3 108.3 Mail Tranfer Agent (MTA). Conceptes bàsics Els candidats han de ser capaços de conèixer els programes MTA més comuns i ser capaços de realitzar tasques bàsiques de redirecció i configuració de alias en una màquina client. Altres fitxers de configuració no es tenen en compte en aquest apartat.\n2 108.4 Gestió d'impressores i impressió Els candidats han de ser capaços de gestionar cues d'impressió i tasques d'impressió d'usuaris utilitzant CUPS i la interfície de compatibilitat LPD.\nTotal: 14 109 Fonaments de xarxes\n4 109.1 Fonaments dels protocols d'Internet Els candidats han de demostrar coneixements adequats dels fonaments de xarxes TCP/IP.\n4 109.2 Configuració bàsica de la xarxa Els candidats han ser capaços de veure, modificar i verificar els paràmetres de configuració en màquines client.\n4 109.3 Resolució de problemes de xarxa bàsics Els candidats han ser capaços de resoldre problemes de xarxa en màquines client.\n2 109.4 Configuració del client DNS Els candidats han ser capaços de configurar DNS a les màquines client\nTotal:9 110 Seguretat\n3 110.1 Realitzar tasques bàsiques de seguretat Els candidats han conèixer com repassar la configuració del sistema per tal d'assegurar-se que la seguretat del sistema compleix amb les polítiques de seguretat locals.\n3 110.2 Establir la seguretat d'una màquina Els candidats han conèixer com configurar un nivell seguretat en una màquina client.\n3 110.3 Fent les dades segures mitjançant xifratge Els candidats han ser capaços d'utilitzar tècniques de claus públiques per tal de fer segures les dades i les comunicacions.\n105 Shells, guions de shell i gestió de dades\n105.1 Configuració a mida i ús de l'entorn shell\nObjectiu: Els candidats han de ser capaços de configurar el entorn shell per tal d'acomplir els requeriments dels usuaris. Els candidats han de ser capaços de modificar perfils d'usuaris globals i d'usuari.\nEstablir variables d'entorn com per exemple PATH durant el login o quan s'executa una nova shell.\nEscriure funcions de bash per a les seqüències de comandes més utilitzades\nMantenir els directoris esquelet per a les noves comptes d'usuari\nEstablir l'ordre de cerca del path al directori adequat\nApunts: LPI 105.1. Configuració a mida i ús de l'entorn shell\n105.2 Adaptar o escriure guions de shell simples\nObjectiu: Els candidats han de ser capaços d'adaptar guions de shell existents o escriure nous guions de BASH simples.\nUtilitzar la sintaxi estàndard de sh ( bucles, tests).\nUtilitzar la substitució d'ordres.\nComprovar valors de retorn d'èxit o d'error o altra informació proveïda per l'ordre.\nEnviar correus condicionals al superusuari.\nSeleccionar correctament l'interpret de guions mitjançant la línia shebang (#!).\nGestionar la localització, la propietat, l'execució i els drets de suid dels guions.\nApunts: LPI 105.2. Adaptar o escriure guions d'intèrpret d'ordres simples\n105.3 Gestió de dades SQL\nObjectiu: Els candidats han de ser capaços de fer consultes a bases de dades i manipular dades utilitzant consultes SQL bàsiques. Aquest objectiu inclou realitzar consultes que uneixin 2 taules i/o subconsultes.\nUtilitzar ordres SQL bàsiques\nRealitzar manipulacions bàsiques de dades\nApunts: LPI 105.3. Gestió de dades SQL\n106. Interfícies d'usuari i escriptoris\n106.1 Instal·lació i configuració de X11\n106.2 Configurar un gestor de pantalla\n107 Tasques administratives\n107.1 Gestió d'usuaris i comptes de grup i els fitxers de sistema relacionats\n107.2 Automatitzar tasques d'administració del sistema amb treballs programats\n107.2. Automatitzar tasques d'administració del sistema amb treballs programats\nObjectiu: Els candidats han de ser capaços d'utilitzar cron o anacron per tal d'executar tasques en intervals regulars i utilitzar at per tal d'executar tasques en moments específics.\nGestionar tasques de cron i at\nConfigurar l'accés dels usuaris als serveis cron i at\nApunts: LPI 107.2. Automatitzar tasques d'administració del sistema amb treballs programats\n107.3 Localització i internacionalització\n108: Serveis essencials del sistema\n108.1 Mantenir el temps del sistema\n108.1. Mantenir el temps del sistema\nObjectiu: Els candidats han de ser capaços de mantenir de forma apropiada el temps del sistema i sincronitzar el rellotge amb NTP\nEstablir la data del sistema i el temps.\nEstablir l'hora de maquinari al temps correcte UTC\nConeixements de com utilitzar el servei pool.ntp.org\nApunts: LPI 108.1. Mantenir el temps del sistema\n108.2 Bitàcoles del sistema\n108.3 Mail Tranfer Agent (MTA). Conceptes bàsics\n108.4 Gestió d'impressores i impressió\n108.4. Gestió d'impressores i impressió\nObjectiu: Els candidats han de ser capaços de gestionar cues d'impressió i tasques d'impressió dels usuaris utilitzant CUPS i la interfície de compatibilitat LPD\nConfiguració bàsica CUPS (per a impressores locals i remotes)\nGestionar les cues d'impressió dels usuaris\nResol·lució de problemes habituals d'impressió\nAfegir i eliminar tasques a les cues d'impressió de les impressores configurades\nFitxers de configuració de CUPS, eines i utilitats\ninterfície lpd heredada (legacy) (lpr, lprm, lpq)\nApunts: LPI 108.4. Gestió d'impressores i impressió\n109 Fonaments de xarxes\n109.1 Fonaments dels protocols d'Internet\n109.2 Configuració bàsica de la xarxa\n109.3 Resolució de problemes de xarxa bàsics\n109.4 Configuració del client DNS\n110.1 Realitzar tasques bàsiques de seguretat\n110.2 Establir la seguretat d'una màquina\n110.3 Fent les dades segures mitjançant xifratge\nObtingut de «http://acacha.org/w/index.php?title=Materials_LPI._Examen_102&oldid=57395»\nS'ha visitat aquesta pàgina 20906 vegades.\nDarrera modificació de la pàgina: 13 abr 2010 a les 14:54.


Ferit greu per una ganivetada al coll a Rocafonda\nUna actuació policial recent a Rocafonda. Foto: Ajuntament de Mataró\n15 de abril de 2021 (12:18 CET)\nFerit greu per una ganivetada al coll en ple carrer a Rocafonda\nL'agressor va clavar un ganivet de grans dimensions al coll de la víctima en un altercat al carrer Colòmbia i va fugir del lloc dels fets\nUn home va resultar ferit greu per arma blanca en una baralla que es va produir ahir dimecres a la nit al barri de Rocafonda de Mataró. Els fets van tenir lloc cap a les 10 de la nit al carrer Colombia, i l'agressor va fugir del lloc dels fets. Un nou incident al barri mataroní, on els veïns estan farts de la inseguretat i els problemes de convivència que es viuen als carrers, sumat a la problemàtica de les ocupacions per part de màfies.\nSegons han explicat fonts policials a Capgros.com, els fets es van produir per un conflicte entre dos homes, originat al matí del mateix dimecres en un bar al carrer Colòmbia. La trifulca va anar a més al llarg del dia i va acabar esclatant poc abans de les 10 del matí, en ple carrer i a tocar del citat bar. Un d'ells va treure una arma blanca de grans dimensions i va agredir l'altre, provocant-li ferides greus. Un cop comesa l'agressió, va escapar corrent, deixant l'home ferit en plena via pública.\nLa Policia Local i els serveis d'emergències es van presentar gairebé d'immediat al lloc dels fets i una ambulància va traslladar l'home ferit a l'Hospital de Mataró. Els Mossos d'Esquadra s'encarreguen de la investigació. De moment es desconeix l'abast de les ferides; durant aquest matí ha corregut per xarxes socials el rumor que la víctima havia mort, però Mossos ho ha desmentit.\nEls veïns de Rocafonda han denunciant constantment la situació d'inseguretat que pateixen als carrers del barri, vinculades habitualment al tràfic de drogues i a les ocupacions. Constaten que és molt habitual veure que es comercia amb estupefaents a cantonades determinades i també a locals, i que hi ha bandes enfrontades pel control del negoci. A banda, apunten que en els darrers mesos han augmentat els robatoris amb violència a la via pública.\nOscar Fa 17 dies\nUy!! que raro!!\nSolucions al problema Fa 17 dies\nEl problema esta en que no hi ha mà dura, com és posible que a la estació de Renfe hi ha robatoris cada 5 min i no posen dos agents parmanentmet allá? I a rocafonda dos furgonetas amb 14 agents de policía permanenment. Aquesta gent ha de sentir po per parar de delinquir Sha de cambiar la llei del menas i la llei de la ocupació Això ho ha de fer l'estat . Si aplican això 80 per cent de la delinqüencia es reducir Pero qui no ho vol fer?\nLet's all laugh and say,,, its the fault of the virus...😱😀😁😂 Get rid of the shit......immigrants/ put them in Meillia\nPapa Emeritus Fa 20 dies\nRaquel Maria Fa 17 dies\nUna cosa es ser un delincuente y otra que sean sus costumbres, no te confundas\nA qui voto? Fa 20 dies\nPart de la despessa del ajuntament es per donar-li més ajudes a aquesta gent. Venen aquí a no fer res. Consumeixen recursos i no aporten res. D' aquí 10 anys tota aquesta gent tindrà molta més presència al carrer. Nosaltres, els mataronins, esgotats i asfixiats a impostos, nomès que treballem i treballem i demanem i exigim un mínim de seguretat. Si votes a Vox o al PP ets un fatxa pero si votes a la resta, permets que aquest sistema és consolidi. A qui voto a les properes eleccions?\nRespon 34 5 Denuncia\nFart Fa 20 dies\nJo aquesta vegada vaig votar VOX i ho continuaré fent. Ja n'estic fart de tanta tonteria.\nQUAN COBREN? Fa 20 dies\nSegons el web de la Generalitat tots els extutelats, pel fet de ser-ho, hagin fer formació, estiguin o no en un pis, estiguin en un pla d'acompanyament o no.... tenen dret a percebre 663.97€ mensuals, i literalment diu " sense necessitat d’estar seguint programes de formació" http://www.guiaemancipacion.org/catalunya/becas-y-ayudas/para-jovenes-extutelados/#1464081430421-0f7b0693-26f7\nRespon 24 3 Denuncia\nNo m extranya que no parin de venir, paga gratis sense haver fet res i sense tenir que fer res, aixi qualsevol, i a mes com no li arriba doncs la complementan amb altres "ingressos", i mentres un d 'aqui que hagi estat cotitzant tota la vida i ara estigui a l atur li donen 450 i apa a viure com puguis, no hi ha dret, em pregunto per cert perque els hem de mantenir nosaltres i no el seu rei que per armament, iots i palaus va sobrat, alguna contraprestacio als nostres politics per fer-nos carrec?\npatiment als barris Fa 21 dies\nEstem esgotats, cada dia, cada dia, cada dia...\nNo sóc racista, sóc realista, ja que darrere de mesos hi ha més del 40% dels ciutadans europeus francès belga holandès alemany dinamarca suïssa luxemburg l'economia espanyola com els espanyols catalans estem moralment esgotats pel crim, la màfia organitzada de les colles a Mataró, ja que a Mataró no hem vingut a viure aquí per viure amb por ...\nUn exemple: som europeus que vivim amb vosaltres a Mataró, treballem, som propietaris, participem de l’economia com a independents i treballem per als governs europeus, per viure amb vosaltres hem de tenir un motiu. Però la vostra emigració per ajudar els qui reben diners més tots els drets socials sense preocupar-se és greu, és un problema de polítiques socials que tenen una política destructiva per als ciutadans espanyols catalans que viuen en total inseguretat i nosaltres també !!\nNo és que deixi la política i la majoria a Mataró. Però a Bèlgica, gràcies als vots del general de Ras-le-bol, les comunes han de tenir una majoria amb diputats belgues molt difícils de saber utilitzar els poders polítics als serveis del seguretat ciutadana. Votem per les persones que garanteixen que després de la seguretat, no l’amic per a la protecció de les nostres vides les dels nostres fills les nostres famílies els belgues primer !!!


Marina BBface i el seu nou disc tanquen el cicle BandAutors al Palau | Barcelona Cultura\nMarina BBface i el seu nou disc tanquen el cicle BandAutors al Palau\n23-4-2015 El cicle de concerts BandAutors al Palau s'acaba el dissabte, 25 d'abril, amb l'actuació al Petit Palau d'una de les bandes de groove més interessants de la ciutat: Marina BBface & The Beatroots. No us els perdeu si us agraden els ritmes negres, perquè presenten el seu nou disc, Still Beating.\nDes del març passat, aquest cicle de concerts ens ha acostat els sons d'artistes consagrats, però també els ritmes dels valors més joves de l'escena musical catalana. Han estat, en conjunt, sis propostes (des de The New Raemon a Gemma Humet), l'última de les quals podreu escoltar aquest cap de setmana.\nAl Palau descobrireu, si encara no ho heu fet, a la Marina Torres, una artista que es va llançar al món de la música amb el nom de Marina BBface i que, després d'una bona temporada a la banda The Pepper Pots, va crear el seu propi projecte.\nHa seguit, però, vinculada a les músiques d'arrel negra i, en concret, als ritmes que van del funk al soul. L'any passat, la banda ja va estrenar el primer disc, l'EP Time to Begin, però un any després ja n'editen un de nou, aquest un llarga durada que ara presenten en viu.\nTot el funk del món, molta energia i un ritme trepidant. Tot ho podreu trobar a Still Beating, títol d'aquest nou treball que, amb temes com Like a Panther o Up There, no només mostren una cara més ferotge de l'artista i el seu grup sinó que fins i tot ens deixen veure el seu aspecte més rocker.\nTeniu una cita amb Marina BBface i la seva banda dins del cicle BandAutors, al Palau de la Música (Palau de la Música Catalana, 4-6) el dissabte, 25 d'abril, a les 21 h. Entrada: 12 €


El xerpa que vol pujar tot sol l’Everest (Toni Padilla)\nEl xerpa que vol pujar tot sol l’Everest\nAmb 48 anys, Kami Rita Xerpa pot convertir-se en la persona que pujat més cops a l'Everest\n4 min. Barcelona 31/03/2018 21:31\n651x366 El xerpa que vol pujar Tot sol l’Everest / N.SHRESTHA / EFE El xerpa que vol pujar Tot sol l’Everest / N.SHRESTHA / EFE\nQuan Kami Rita Xerpa tenia 14 anys ja havia pujat uns quants cops als dos primers camps de l’Everest. El seu pare, Mingma Chering, com tants altres xerpes, tenia com a feina acompanyar fins al cim més alt del món expedicions d’alpinistes de tot el món amb el somni de pujar al sostre del planeta. “Els xerpes mai havien pensat a fer el cim de l’Everest, tot i que feien ofrenes a la muntanya, ja que la consideraven sagrada, una zona beneïda amb una gran energia. Però tot va canviar quan van arribar els britànics”, explica el periodista Jonathan Neale, autor del llibre Tigers of the snow sobre els xerpes. Aquest poble va començar a acompanyar els alpinistes que volien fer el cim i avui en dia la major part dels xerpes viuen d’això. I amb 48 anys, Kami Rita Xerpa iniciarà aquest cap de setmana una nova ascensió a l’Everest. Si ho aconsegueix, es convertirà en la persona que ha pujat més cops a dalt de tot, ja que ho haurà fet 22 vegades. Kami Rita Xerpa porta 21 ascensions a l’Everest, tantes com Apa Xerpa i Phurba Tashi Xerpa. D’aquestes 21 ascensions, 20 les ha fet des del vessant del Nepal, la seva terra, i una des de la part xinesa.\n“Quan li vaig preguntar al pare del Kami Rita per quina raó creia que els occidentals volien pujar l’Everest, va començar a riure. M’havia trobat altres xerpes que deien que ho fem per ego, però el pare va respondre que la resposta era més senzilla: perquè els agrada. La sorpresa va ser quan va afegir que el seu fill era l’únic xerpa que feia els cims per la mateixa raó: «Perquè li agrada i perquè vol ser famós»”, explica Neale. De fet, la major part de xerpes admeten que tenen aquesta feina per una raó ben clara: per guanyar diners.\nKami Rita Xerpa, en canvi, admet que vol ser l’home amb més ascensos “per ser reconegut”. Kami Rita va néixer a la vila de Thame, a la vall del Khumbu (Nepal), envoltat de famílies que havien perdut familiars en expedicions. El 27 de maig del 2017 Kami, que treballa per a l’agència Alpine Ascents, va acompanyar uns clients fins al cim, en la seva 21a ascensió al sostre del món, tantes com Apa Xerpa i Phurba Tashi Xerpa, dos homes que ja s’han jubilat. “Es tracta d’un intent de fer història i enorgullir tota la comunitat xerpa i el meu país”, ha explicat Kami Rita Xerpa, que va formar part amb 24 anys d’una cordada que el govern del Nepal va pagar per a joves locals. “Va ser magnífic, poder pujar sense dependre de clients, al nostre ritme”, ha recordat aquests dies Kami Rita, que guarda els certificats de cada ascens.\n“Un 40% de les morts a l’Everest són xerpes, però ningú els recorda. Les empreses d’alpinisme tenen per contracte un compromís per pagar diners a la família en cas de mort, però no és gaire. És com si no existissin, tot i que són claus per pujar”, es queixa Neale, que recorda que el primer ascens amb èxit, el 1953, el van fer Sir Edmund Hillary, de Nova Zelanda, i el xerpa Tenzing Norgay, però tota la glòria va ser per a Hillary.\nEls xerpes eren un poble nòmada que va arribar al segle XVI a la zona del Nepal i el Tibet, on van quedar aïllats fins que l’alpinisme els va obrir al món. Per als xerpes, l’Everest és diu Chomolungma (la mare de l’Univers), tot i que assumeixen amb normalitat que porti el nom d’un topògraf gal·lès, George Everest, que va ser responsable de la topografia de l’Índia britànica des del 1830 fins al 1843. Un cim que anirà lligat al nom de Kami Rita Xerpa si aquest nou ascens acaba com els anteriors 21. Amb èxit.


Ruth Bader Ginsburg, premi Women Business & Justice per l'ICAB | El Jurista\nRuth Bader Ginsburg, premi Women Business & Justice per l’ICAB\nEl Col·legi de l’Advocacia de Barcelona, de la mà de la seva degana, Mª Eugènia Gay, va inaugurar ahir, el ‘2nd Women Business & Justice European Forum’, al costat de Carmen Calvo, vicepresidenta del Govern i ministra de presidència , Relacions amb les Corts i Igualtat, Ester Capella Farré, consellera de Justícia de la Generalitat de Catalunya, i l’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau.\nEl ‘2nd Women Business & Justice European Forum’ és una iniciativa innovadora i pionera liderada per segon any consecutiu pel Col·legi de l’Advocacia de Barcelona amb l’objectiu donar visibilitat a diferents models d’èxit femení, a través de grans referents en el món de la justícia, de la ciència, de l’economia i l’empresa, de la tecnologia i la cultura per donar un nou pas endavant per aconseguir una igualtat real entre homes i dones en totes les esferes de la vida.\nPer aconseguir aquest objectiu, el Col·legi de l’Advocacia de Barcelona ha convidat a participar en aquest fòrum a més de cinquanta dones juristes, empresàries, periodistes, científiques i emprenedores que exposaran els seus testimonis i trajectòries professionals i teixiran aliances que permetin impulsar una reformulació del model social actual i conduir-lo a un de nou basat en la igualtat d’oportunitats entre homes i dones.\nDes del Col·legi de l’Advocacia de Barcelona es considera que l’anomenat sostre de vidre dificulta a les dones l’accés a llocs de responsabilitat en institucions i empreses i la “bretxa salarial” entre homes i dones continua sent una disfunció social que s’ha de combatre ja que és inacceptable que les dones hagin de treballar 2 mesos més de mitjana per percebre el mateix salari que un home en les mateixes condicions. Però la manifestació més cruel i radical de la desigualtat s’expressa en la violència de gènere.\nEl ‘2nd Women Business & Justice European Forum s’ha estructurat en sis taules de debat – Lideratge global; Justícia i Igualtat; Ciència, investigació i tecnologia; emprenedoria; Economia i empresa; Cultura i mitjans de comunicació- que s’han realitzat entre ahir i avui a la seu del Col·legi de l’Advocacia de l’Advocacia.\nDurant el congrés han intervingut com a ponents a la taula de lideratge global Dolores Delgado, ministra de Justícia del Govern d’Espanya; Cristina Gallach, alta Comissionada per a l’Agenda 2030 per al compliment dels Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) de les Nacions Unides; Svanhildur Hólm Valsdóttir, assessora Política del ministre d’Economia i Finances del Govern d’Islàndia, i Viviane Reding, exvicepresidenta de la Comissió Europea i ex comissària de Justícia i Drets Fonamentals i Ciutadania de la Unió Europea.\nTambé han confirmat la seva participació al Congrés l’advocada Cristina Almeida, la vicepresidenta del Tribunal Constitucional, Encarnación Roca; la gerent Municipal de l’Ajuntament de Barcelona, Sara Berbel; la directora d’El País, Soledad Gallego-Díaz; la presidenta de l’Acadèmia de Cinema Català, Isona Passola, entre d’altres.\nLa participació de totes aquestes dones líders que han aconseguit trencar el sostre de vidre ha sigut un clar exemple de que la lluita per la igualtat és una causa universal.\nPremi a Ruth Bader Ginsburg\nEl marc de la celebració del congrés s’ha lliurat el “1st Women Business & Justice European Forum Award”. El Col·legi de l’Advocacia de Barcelona ha lliurat aquest premi a la jutgessa Ruth Bader Ginsburg per la seva trajectòria professional com a segona jutgessa nomenada per la Cort Suprema dels Estats Units. El president Clinton la va nomenar com a jutgessa associada de la Cort Suprema i va prendre possessió d’aquest càrrec el 10 d’agost de 1993. La seva filla, Jane C. Ginsburg, professora de la Columbia Law School, ha recollit el premi en nom seu.


Els pro-russos ucraïnesos rebutgen la petició de Putin d'ajornar el referèndum d'independència\nEls membres de l'assemblea de l'autoproclamada 'república popular de Donetsk' han decidit per unanimitat mantenir la consulta prevista per aquest diumenge\n2 min. Donetsk 08/05/2014 12:29\n651x366 Els pro-russos preparen el referèndum d'independència previst per aquest diumenge / GETTY Els pro-russos preparen el referèndum d'independència previst per aquest diumenge / GETTY\nEls insurgents pro-russos de la regió ucraïnesa de Donetsk, a l'est del país, han rebutjat aquest dijous la petició del president rus, Vladímir Putin, d'ajornar el referèndum d'independència previst per aquest diumenge, 11 de maig.\nHo han decidit per unanimitat els membres de l'assemblea de l'autoproclamada 'república popular de Donetsk' durant una reunió extraordinària celebrada avui, segons han anunciat els líders rebels en roda de premsa.\nEls insurgents han agraït a Putin els seus esforços diplomàtics, però han afegit que la celebració de la consulta no és decisió dels líders pro-russos, sinó del poble de Donetsk, de majoria russòfona.\nL'assemblea popular insurgent de la regió veïna de Lugansk també ha pres la decisió avui de seguir endavant amb els seus plans de celebrar el plebiscit en la data prevista.\nEls pro-russos d'aquestes dues regions limítrofes amb Rússia es proposen preguntar aquest diumenge als electors si donen suport a la independència dels seus territoris.\nEn cas que guanyi el sí a la independència, el copresident del govern de la 'república popular de Donetsk', Miroslav Rudenko, ha assegurat que cinc regions -Donetsk, Lugansk, Khàrkiv, Odessa i Nikoláyev- formaran un nou Estat independent que s'anomenarà Novorossia -Nova Rússia-.\nPutin va demanar ahir l'ajornament del referèndum independentista a l'est d'Ucraïna després de reunir-se al Kremlin amb el cap de l'Organització per a la Seguretat i la Cooperació a Europa (OSCE), Didier Burkhalter.\nEl president rus va explicar, després de la reunió, que animava els pro-russos a fer aquest pas "per crear les condicions necessàries per al diàleg" amb les autoritats de Kíev.\nLa Rada Suprema -Parlament- d'Ucraïna va rebutjar aquesta setmana la possibilitat de convocar un referèndum sobre el nou model d'Estat el 25 de maig, coincidint amb les eleccions presidencials.\nEls diputats del partit governant, Batkivschina -pàtria-, van assegurar que el referèndum nacional se celebrarà quan s'estabilitzi la situació al sud-est del país, on Kíev prossegueix l'ofensiva contra els bastions pro-rusos.


La Diputació de Castelló participa en la presentació del llibre “Estratègies per al desenvolupament local a la ruralitat” | Notícies Dígitals\nLa Diputació de Castelló participa en la presentació del llibre “Estratègies per al desenvolupament local a la ruralitat”\n08/04/2022 08/04/2022 diputacio de castello, llibre\nEl diputat de Promoció Econòmica, Ocupació i Relacions Internacionals, Pau Ferrando, ha participat en la presentació del llibre «Estratègies per al desenvolupament local a la ruralitat», editat per la Universitat Jaume I i la Diputació de Castelló.\nEn l’acte, realitzat a l’UJI aquest matí, Ferrando ha destacat el paper dels agents de desenvolupament local «com a necessari per a combatre el despoblament, diversificar i complir els objectius de desenvolupament sostenible en les comarques de Castelló».\n«Per al servei de Promoció Econòmica és essencial el paper que els agents de Desenvolupament local fan al llarg de totes les comarques de Castelló, ja que considerem que són professionals necessaris a l’hora de conéixer els recursos i les oportunitats de les quals disposa cada municipi», ha reiterat.\nA la presentació han participat també la vicerectora de cultura de l’UJI, Carmen Lázaro, el professor de la Universitat i coordinador de la publicació, Xavier Ginés, i la presidenta d’ADLYPSE Castelló. A més, s’ha fet una dinàmica per a la potencial construcció d’una Xarxa Tècnica del Desenvolupament Local.\n← 28 persones participen en l’Escola d’Acolliment de Castelló\nJosé Martí ressalta l’aposta ecològica i innovadora de Jabones Beltrán, empresa d’Almassora que factura 2,5 milions d’euros a l’any →


Vic presenta el nou ‘skatepark’ per a la pràctica individual i de competició d’un esport en creixement — Vic Acció de Mandat\nVic presenta el nou ‘skatepark’ per a la pràctica individual i de competició d’un esport en creixement El nou equipament suposa la primera fase d’un projecte de remodelació de la zona fins a l’Anella Verda per ampliar l’oferta d’espais esportius oberts per a la ciutadania a l’aire lliure. https://pam.vic.cat/noticies/vic-presenta-el-nou-2018skatepark2019-per-a-la-practica-individual-i-de-competicio-d2019un-esport-en-creixement https://pam.vic.cat/noticies/vic-presenta-el-nou-2018skatepark2019-per-a-la-practica-individual-i-de-competicio-d2019un-esport-en-creixement/@@download/image/20201209_Skatepark.jpg\nEl nou equipament suposa la primera fase d’un projecte de remodelació de la zona fins a l’Anella Verda per ampliar l’oferta d’espais esportius oberts per a la ciutadania a l’aire lliure.\nAhir a la tarda es va presentar oficialment el nou skatepark de Vic, un equipament esportiu i lúdic situat al Parc Xavier Roca i Viñas que vol fomentar l’esport, l’activitat física i la vida saludable entre el jovent de la ciutat. La presentació va comptar amb la presència de l’alcaldessa de Vic, Anna Erra, i del regidor d’Esports, Titi Roca, acompanyats pel patinador Pau Casas, que ha col·laborat en el disseny de l’espai com a representant de l’entitat Skate Vic.\nEl nou skateparc -delimitat pel passeig principal del parc, el riu Gurri i el carrer Prat d’en Galliners-, substitueix la instal·lació antiga i servirà per poder-hi practicar, amb diferents nivells de dificultat, disciplines com ara l’skateboarding, bmx o scooters.\nErra va dir en la presentació de l’skatepark que “s’aposta per una ciutat amb cobertura per a tota la gent i, amb aquest equipament, per a la gent que fa esport”. L’alcaldessa va comentar que es tracta “d’un nou equipament de ciutat al qual hem donat un salt qualitatiu” i va defensar la pràctica de l’activitat física i la vida saludable en sentit ampli, ja que “l’esport no només ha de ser federat”. En aquest sentit, Erra va subratllar l’interès perquè a la ciutat “hi hagi llocs per a la gent jove, perquè puguin gaudir-ne, i a l’aire lliure”.\nRoca va recordar que el projecte d’aquest nou equipament es va començar a treballar fa uns tres anys, fruit de la reivindicació dels usuaris, atès que “era un espai degradat i amb unes condicions que s’havien de modificar”. El regidor va comentar que es tractava d’un projecte de ciutat en tres fases que va més enllà de l’espai del nou skatepark –primera fase- i que suposarà un condicionament integral de tota l’àrea fins a la zona de la font del parc Xavier Roca i Viñas. En aquest punt, Roca va avançar que “hi ha un avantprojecte per a millorar el doble de l’espai actual i perquè es vagi desenvolupant per fases”. La idea és crear un espai de pràctica esportiva a l’aire lliure connectat a l’Anella Verda per poder tenir “diferents espais esportius oberts per a tota la ciutadania”.\nRoca també va fer èmfasi en el fet que l’skateboarding és “un esport que experimenta un gran creixement” i que el nou skatepark s’ha fet “de la mà dels esportistes que l’utilitzen”. Atès que serà un esport olímpic i “tindrà un creixement exponencial”, el nou equipament s’ha pensat tant per a la pràctica individual com per a la competició, motiu per al qual ja s’ha remodelat seguint una normativa i uns paràmetres concrets. Titi Roca també va anunciar que està en tràmit la constitució d’una agrupació d’skaters, l’Associació Skate Vic, per ensenyar i divulgar aquest esport a infants i joves.\nEn nom dels practicants d’aquest esport, l’skater Pau Casas, va apuntar que el nou skatepark sorgeix d’un projecte llarg, que ha comportat molta planificació, però que suposa un gran salt de qualitat. “Pensàvem que podia ser una millora per a la ciutat”, va dir en nom de tots els seus usuaris, abans d’expressar la seva satisfacció per la nova instal·lació i desitjar “que duri molts anys”.\nLa presentació de l’skatepark va acabar amb una exhibició dels skaters Oriol Rovira, Roger Rovira, Eduard Hernández, Pere Rubio i Alba Molina amb la col·laboració de les entitats esportives del CN Vic- ETB i Jufré.\nUn parc iniciat al juny\nLes obres de construcció del nou skatepark, a càrrec de l’empresa Roig i Fills Associats S.A., van començar a principis de juny i han tingut un cost de 102.247,84 euros finançats per l’Ajuntament de Vic. El disseny del nou equipament, més modern, segur i adaptat a les necessitats de les persones usuàries, ha anat a càrrec de Daw Office SLP i ha comptat amb la col·laboració i les aportacions dels joves que ja utilitzaven l’antiga pista.\nUn dels principals serrells a resoldre per poder executar finalment el projecte ha sigut l’obtenció de l’autorització de l’Agència Catalana de l’Aigua (ACA), en tractar-se d’una zona inundable per la proximitat dels rius Mèder i Gurri.


Galeria d'imatges (30)\nIII Jornades IMSP\nL’acte es va distribuir en 3 taules, a la primera taula, la Sra. Anna Soler, gerent de l’IMSP, va donar la benvinguda als ponents i assistents, tot agraint la feina realitzada al llarg dels últims anys. De seguida va passar a presentar als ponents: Dr. Enric Sentis, exdirector del CSMA1, i durant un temps del CSMA1 i 2. L’Enric va fer un resum històric des de l’inici de l’atenció psiquiàtrica ambulatòria a Badalona, definint també el context sociopolític en el qual es va produir.\nA continuació, la Sra. Aurora Dueñas, directora dels sectors sanitaris Barcelonès Nord i Maresma, i Vallés Oriental, es va referir als programes iniciats als últims anys, així com a l’inici imminent del Projecte Codi Suïcidi, que es posarà en marxa de manera imminent al nostre sector.\nL’Alcaldessa de Badalona, Sra. Ma. Dolors Sabater, va parlar sobre la importància del treball en xarxa, així com de la necessitat de col•laborar els serveis de Salut i Serveis Socials, per tal de millorar la qualitat de vida de les persones de la ciutat.\nLa segona i tercera taula van ser coordinades per la Dra. Inma Rivas. A la segona taula CSMA 1 , presentat per la Dra. Victoria Ollés, es va presentar l’audiovisual “La veu dels pacients”, on es recollia aportacions i agraïments d’un grup de pacients greus, en tractament al CSMA1, salutacions i felicitacions dels companys de diverses institucions relacionades (Parc de Salut Mar, Serveis Socials, Responsable Club Badiu…) i un breu resum fotogràfic del nostre passat i present con a centre.\nPosteriorment Dr. Jaume Roig, del Centre Delta, va presentar dades de tipus de consum i atenció ambulatòria, comparant els primers anys amb el moment actual.\nLa tercera taula va consistir en 3 breus conferències a càrrec de la Sra. Dolors Soler (treballadora Social del CSMA-2), Dr. Jordi Marfà (director dels CSMA-1,2), i Dr. Rafael Clusa, director del Centre de Dia Bètula. Ambdós van parlar, a banda d'algunes anècdotes personals, dels inicis dels centres, del context sociopolític, i de les necessitats actuals dels pacients greus, especialment en referència a recursos psicoterapèutics i terciaris.\nEntre el públic, que va ser nombrós, destacar la presència de molts professionals i directors de l’IMSP, de l’Ajuntament de Badalona, del Consorci Parc de Salut Mar, i del nostre estimat exgerent Josep Ma. Roig, que va fer propaganda dels avantatges de la jubilació, i es va comprometre, davant meu, a assistir a la celebració del 50 Aniversari dels Centres.\nUn agraïment especial als nois i noies de Maregassa que ens van oferir el càtering.\nVictoria Ollés, doctora del CSMA 1


CAFE-TEATRE | ESPINAYFLOR WRITINGS\nENTREVISTA A RAMON (RAYMOND) BISBAL\n“La creativitat és el motor del teatre i no els locals, que són simples carcasses”\nFranco-mallorquí de pares franco-mallorquins, Ramon Bisbal, ha estat i continua sent una figura infranquejable del teatre de les nostres terres. Nascut a Sóller, educat en les escoles franceses, amb sentiments republicans i democràtics, entra en el món del teatre atret per les lletres, la literatura, la poesia i l´ art. Comença els estudis de art dramàtic a la prestigiosa escola René Simon de Paris, estudis que combina amb la feina a una botiga de comestibles de luxe, al no menys important barri de Paris XVI. Durant aquests quatre anys de estudis, resulta significatiu que es aventuri a muntar la seva primera obra de teatre en francès, titulada “La mort de Neró” (monòleg escrit per la radio de Félicien Marceau i adaptat per Ramon Bisbal per el teatre) a la casa de cultura de la dóna, en una Mallorca encara dominada pel franquisme. En aquest temps, ell i un grup d´amics, fan mogudes intel•lectuals clandestines, ell du llibres de França prohibits, i fan tertúlies damunt aquests temes, sempre inquiets, tenen la esperança que Espanya arribarà a ser un país on hi regni la llibertat. El teatre i les lletres, eren maneres més o manco discretes de expressar opinions, diferents a les del règim. Que conti com anècdota, què en voler representar una peça en francès, anomenada “L´absenthe” , va tenir que anar a presentar el text a la censura i aquest havia de ser segellat per la guardià civil. En passar per tots aquests tràmits legals, la obra venia amb la nota: “només pels majors de edat”. Així i tot, a Palma no li varen deixar presentar i en parlar amb el governador de Mallorca, li va dir: “Hacer teatro en Mallorca es difícil”, i desprès de donar-li un sermó de civisme franquista, emperò el va deixar continuar i acabar, la gira que havia començat per tota l´ illa amb aquesta obra. Els espectadors per la seva banda eren molt curiosos, i tenien interès per tot allò que semblava venir de fora.\nDins d´ aquest particular ambient degut a la situació política del país, quan durant els estius munta diverses comèdies tan a S´ Atalaia, a la casa de cultura de la dona, com al Victoria, rebé ajudes del Foment de turisme, qui en aquell moment feia de balança entre el règim i el món de l´ art, suposadament encarat per el turista, encara que molts mallorquins també s´ hi aprofitaven. A París també fa de les seves, es crea per mans de Bernard Da Costa la formula del café-teatre que arriba a ser un fenomen social, gràcies al que persones sense molts recursos, es donen a conèixer, Ramon presenta dins aquest moviment diverses peces. Desprès d´ adquirir tota una sèrie d´ experiències decideix interpretar “la mort de Neró” també a Paris, en aquesta ocasió amb l´ autor del text original , què li dona un cop de mà. L´ obra resulta ser un èxit, que rep una bona critica a la premsa, l´autor es nomenat per la acadèmia francesa de lletres i Bisbal, participa al Festival D´Avignon, i tot seguit parteix de gira per França.\nRamon es sent més atret per el teatre creatiu que per el comercial, emperò sap que un no pot anar sense el altre. El teatre comercial proporciona els mitjans, per poder invertir en el teatre creatiu. En aquell moment fa part de un grup lletrista, que es considerava surrealista, deixeble del poeta André Breton. Volien fer teatre inconformista, trencant coses per fer-ne d´altres. Llavors es proven coses més arriscades com la idea del nobel de literatura Luigi Pirandello, del teatre dins el teatre, que consisteix en posar damunt l´ escenari un disc que donava voltes amb dues cares, en una es representa una peça de teatre clàssica i en l´ altre es representa un balcó amb diferents espectadors donant els seus comentaris sobre la peça en qüestió. També intenten altres coses com jugar amb el doble sentit, es à dir, interpretar una peça, com per exemple “La Dama de las camèlies” de Alexandre Dumas, amb el vestuari, i escenaris de època i al mateix temps amb un text que rés té a veure amb l´ original. O inclòs l´ idea que un actor faci el rol d´ espectador i en mig de una representació es llevi per fer renou i contestar la veracitat de la peça, i desprès de fer creure a la resta dels espectadors que es un boig, i fer entrar la policia per que s´el endugui, comentar des de l´escenari que tot era un muntatge, i que la veritat no es sempre el que sembla.\nAmb aquest teatre creatiu inexistent a Mallorca, pretenien fer una reflexió, i que la gent en tornar a casa continues pensant allò que havia vist, volien fer avançar el pensament, amb un teatre que presentes un anàlisi de les veritats que s´ens presenten. I una certa contradicció constant entre la creativitat i el conformisme.\nEn venir a viure a Mallorca, a principis dels vuitanta, l´ ambient cultural ha canviat i te molt més moviment, es un temps de transició en el que amb el grup de intel•lectuals amb que Bisbal es relaciona, escriuen guions de radio, fan reportatges informatius, a més de entrevistes gravades que fan escoltar en els cafès, molt abans que existís a Mallorca una televisió autonòmica, per donar informacions. A més per la seva banda Bisbal continua la seva carrera teatral. Així i tot, les institucions (tan el Ministeri de Cultura com el de Educació), no veuen la necessitat de proporcionar medis al teatre, emperò la entitat financera “La Caixa”, dona suport a l´obra infantil “Les aventures de Loupio, llop blanc”. Aquest fet, que per una part era l´ únic mitjà disponible, molt útil per la recuperació de la llengua, però per una altre banda xocava amb la visió anticomercial de Bisbal, fet que provoca en ell el desig de entrar en política, i mirar de donar més atenció des del poder a la cultura i al teatre, per la qual cosa es presenta a les eleccions solleriques i arriba a formar part del consistori, com a membre de la oposició. També es dedica en aquests temps a donar classes al conservatori de Música, Dansa, i Interpretació, però la seva ensenyança queda un poc frustrada pel fet que sap que aquests joves no tindran molta sortida artística dins el món cultural mallorquí, a pesar que un dels seus antics alumnes, Pere Mestre, ha creat a Mallorca el café-teatre Sans. Desprès de 25 anys de carrera teatral i amb quasi bé quaranta obres dins les seves maletes, Bisbal considera que el teatre ha de ser autocrític i obert, sense autocrítica no hi ha progrés, segons la seva opinió Mallorca necessita encara avui, una institució teatral amb mitjans, que faci intercanvis amb altres teatres, ja sigui amb Barcelona o València. El teatre no son només establiments renovats a on es puguin presentar obres, el teatre són les persones que el composen, els medis no només han de ser per la carcassa, sinó pel desenvolupament de la creativitat. La creativitat és el motor de la cultura. (Publicat a Veu de Soller)\nPosted in 3-ENTREVISTAS, General | Tagged CAFE-TEATRE, Félicien Marceau, FRANCIA, llibres, Mallorca, paris xvi, RAYMON BISBAL, TEATRE | 2 Comments »


Reis Mags de Futbol (El futbol i els nens: futbolistes que s'han vestit de reis mags) :: Prensa Ibérica\npor Per Antonio Romero\nEl futbol espanyol fa cada any una treva per Nadal. Els constrenyiments del partit a partit, les bones ratxes i els petits entrebancs queden aparcats temporalment. Però entre aquestes festes i el món de la pilota sempre ha existit una connexió més profunda.\nSigui o no obra de l'esperit del Nadal, de distància que de vegades els envolta, mentre els clubs obren les portes dels entrenaments a les seves aficions, especialment als més petits.\nLa infància és, possiblement, el gran vincle que connecta el futbol i el Nadal. I l'esport la recompensa en aquestes dates amb noves dosis d'il·lusió. Els jugadors són més propers i mostren el seu costat més solidari. És ja una tradició que les estrelles de cada equip s'apropin als hospitals per saludar i portar regals als nens que pitjor ho passen, com ha fet en més d'una ocasió, per exemple, Lionel Messi. El senzill gest d'una visita als petits malalts sempre aconsegueix l'objectiu de dibuixar un somriure en els seus rostres.\nMessi i Piqué, compromesos amb la infància per Nadal.\nPerò moltes figures de LaLiga s'han atrevit al llarg dels anys amb un altre clàssic del Nadal: el de transformar-se en rei en les populars cavalcades. Entre l'anonimat de la disfressa i la celebritat del nom, Sergio Ramos, David Albelda, Claude Makelele o Ruud Van Nistelrooy, entre d'altres, s'han vestit alguna vegada de Melcior, Gaspar o Baltasar per rebre un bany de masses molt diferent al que coneixen i repartir il·lusió lluny del seu medi natural.\nUn altre dels futbolistes més populars de Laliga, el bètic Joaquín Sánchez, va fer el paper de Gaspar a la seva ciutat natal, El Puerto de Santa María, el 2003, fa ja 16 anys, i va repetir el 2012. El jugador gadità ha protagonitzat altres gestos de solidaritat al municipi, ja que apadrina a la localitat un camp de futbol de la Fundació Cruyff que porta el seu nom i que està destinat a nens i joves en situació de vulnerabilitat. Fa només uns dies va regalar 200 pilotes a Cadis en una acció emmarcada en el mateix projecte.\nJoaquín Sánchez és Gaspar a El Puerto de Santa María.\nEl mateix Sergio Ramos, un altre veterà de LaLiga, es va pintar la cara per fer de Baltasar a la cavalcada del seu poble natal, Camas, el 2009, quan ja era jugador del Reial Madrid. Uns guants ocultaven el color de les seves mans, encara que un espectador atent podria haver sospitat del contrast amb el braç que apuntava per la màniga de la seva disfressa.\nPerò potser és a València on s'ha cultivat al llarg dels anys la més estreta relació entre el futbol i les tradicionals cavalcades. El portuguès Miguel, l'italià Amedeo Carboni, o els espanyols Fernando Morientes i David Albelda, tots exvalencianistes, van ser reis per un dia. Miguel, com Baltasar el 2006, i Morientes, tot just recognoscible en el paper de Melcior en el municipi de l'Eliana el 2009, es van asseure en els trons de ses majestats d'orient encara en actiu, mentre que els dos històrics capitans del club es van convertir en reis quan ja havien penjat les botes. L'italià ho va fer el 2009 i l'espanyol el 2014, tots dos encarnant convincentment a Gaspar.\nAmadeo Carboni és Melcior a la cavalcada valenciana.\nAltres exfutbolistes, com Rafael Gordillo o Ruud Van Nistelrooy van viure també l'experiència. Tots dos es van caracteritzar de Baltasar després d'un conscienciós treball de maquillatge. L’exbètic i exmadridista va ser protagonista de la cavalcada de Sevilla el 2012, mentre que l'holandès, també exmadridista, va poder comprovar el fervor dels nens espanyols pels reis a Marbella el 2013, poc després d'abandonar el futbol al Màlaga CF. L'històric golejador de la Premier League i de LaLiga no només va passejar per la ciutat, sinó que va tenir temps de visitar l'hospital.\nRafa Gordillo disfressat de Baltasar.\nTots ells van demostrar una vegada més la força del futbol com a generador d'il·lusió, aquesta vegada en una comunió especial amb la màgia d'uns dies tan estimulants per als més petits.


El mes d'octubre del 1973, uns 150 membres de l'Assemblea de Catalunya es van trobar a l'església de Santa Maria Mitjancera per dur a terme una reunió clandestina. La policia va irrompre en la concentració i va detenir-ne 113 participants.\nA les 9 del matí dels 28 d'octubre del 1973, aproximadament 150 membres de la comissió permanent de l'Assemblea de Catalunya -organització que unia diferents forces antifranquistes- van entrar a l'església Santa Maria Mitjancera, on s'hi havia de fer una reunió clandestina. Aquest tipus d'actes sovint es duien a terme en centres de culte, ja que alguns sectors eclesiàstics catalans s'identificaren amb la causa antifranquista. Per altra banda, l'any 1953 el règim franquista havia acceptat un concordat del Vaticà que prohibia a la policia intervenir en un espai de culte. Aquesta norma, però, quedava anul·lada si la policia rebia el permís del governador civil per entrar a l'església.\nMalgrat les mesures preses per mantenir la reunió en secret, quan feia dues hores que havia començat, la policia va encerclar l'edifici i, amb el corresponent permís, va irrompre a l'església detenint la major part dels assistents, tot i que enmig de la confusió alguns van aconseguir fugir. En total van ser 113 els membres de l'Assemblea detinguts i traslladats a la comissaria de la Via Laietana. Allí van ser objecte d'interrogatoris interminables i d'abusos físics i verbals. Tots van ser enviats a la presó, els homes a la Model i les dones a la Trinitat. Aleshores s'inicià una campanya de solidaritat amb els detinguts i es van repartir fulls volants per tota la ciutat. A la presó, els membres de la comissió van rebre contínues mostres de suport de Catalunya, la resta d'Espanya i l'estranger. La repressió del règim va augmentar el suport a l'Assemblea de Catalunya, que esdevingué el principal referent de l'oposició fins a les eleccions del 1977.\nLocalització: Carrer d'Entença, 196 || Coordenades: (LAT, LONG): 41.384989645, 2.143756135


Defensa liquida la presència militar al Saló de l’Ensenyament\nEl Ministeri de Defensa espanyol ha decidit que les Forces Armades no participin en la pròxima edició del Saló de l’Ensenyament de Barcelona, que tindrà lloc el març del 2019, segons ha avançat avui el diari ABC citant fonts oficials del Ministeri.\nLa presència militar al Saló, contínua des del 2001 i que habitualment consta d’un estand on s’informa els estudiants amb la intenció de reclutar-los, ha estat sistemàticament qüestionada tant per l’actual equip de govern de l’Ajuntament de Barcelona com per col·lectius antimilitaristes.\nSempre segons el mitjà citat, la decisió també afectaria l’Espai de l’Estudiant de Valls, on tampoc hi hauria presència militar; previsiblement, tampoc no hi hauria campanyes d’allistament en esdeveniments semblants a Girona i Lleida.\nAixí mateix, s’informa que el Ministeri de Defensa té previst que a Catalunya se celebri un seminari sobre la “contribució de les Forces Armades al desenvolupament de la investigació científica” que es faria fora de la capital catalana i que no tindria cap impacte respecte a les campanyes de reclutament de voluntaris per allistar-se a les Forces Armades.\nLa presència de militars en esdeveniments destinats a orientar els estudiants de batxillerat de cara a les seves eleccions per seguir estudiant ha estat qüestionada els darrers anys i ha donat lloc a accions de protesta. A més, tant el Parlament de Catalunya com l’Ajuntament de Barcelona s’hi han pronunciat en contra.\nEnguany, membres de la campanya Desmilitaritzem l'Educació van protestar davant de l'estand de les Forces Armades per denunciar la presència de l'exèrcit en els espais educatius, de formació i de lleure.\nMilitars Colau, als militars del Saló d'Ensenyament: "Preferim que no hi siguin" Marta Escobar Martí


La presidenta de la nova secció serà Emma Gumbert, diputada de la Junta de Govern. Font: ICAB.\nUn dels objectiu de la nova secció és crear un grup de debat. Font: Unsplash.\nAquest nou departament servirà, entre d'altres, per crear un grup de debat i compartir experiències i dubtes de l'aplicació normativa.\nAquesta nova secció de Dret Cooperatiu i Economia Social del Col·legi d’Advocacia de Barcelona (ICAB), respon a l’interès de la societat per formes empresarials i relacionals. La secció tindrà en compte factors mediambientals i de preocupació per a la persona, entre d’altres, més enllà del benefici econòmic.\nEls seus objectius principals seran:\nCrear un grup de debat en què compartir les experiències i els dubtes que sorgeixin en aplicació de la normativa d'Economia Social.\nDelimitar criteris que unifiquin l'actuació dels advocats/des i puguin facilitar el treball de les persones que desenvolupen la seva activitat en qualsevol de les àrees de l'Economia Social que resultin afectades.\nCol·laborar en la formació dels companys/es que estiguin interessats/des en especialitzar-se en aquesta matèria i oferir pautes que permetin a les persones col·legiades de l'ICAB liderar aquest sector d'activitat.\nCrear un fòrum transversal d'especialistes en què sorgeixin idees i iniciatives que potenciïn la imatge de l'advocat/da expert/a en Dret Cooperatiu i de l’Economia Social davant les institucions i ciutadans.\nFacilitar a tots els advocats/des que no es trobin especialitzats en Dret Cooperatiu i de l’Economia Social eines de coneixement adequades en aquest àmbit.\nLa presidenta de la secció serà Emma Gumbert, diputada de la Junta de Govern i els i les vocals: Silvia Moncayo, Cristina Grau i Ignasi Blajot.\nAixí mateix, la Junta del Govern ha obert un termini que finalitzarà el 30 d’abril de 2019, perquè els col·legiats i col·legiades que ho desitgin es puguin incorporar a la nova Secció.\neconomia social, bon govern, icab, Legislació, transparència i rendició de comptes


Villeneuve-Saint-Salves - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nVilleneuve-Saint-Salves és un municipi francès, situat al departament del Yonne i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 250 habitants.\n47° 51′ 17″ N, 3° 39′ 03″ E / 47.8547°N,3.6508°E / 47.8547; 3.6508\nEl 2007 la població de fet de Villeneuve-Saint-Salves era de 250 persones. Hi havia 102 famílies de les quals 24 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 16 dones vivint soles), 29 parelles sense fills, 41 parelles amb fills i 8 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 113 habitatges, 101 eren l'habitatge principal de la família, 8 eren segones residències i 4 estaven desocupats. 109 eren cases i 4 eren apartaments. Dels 101 habitatges principals, 89 estaven ocupats pels seus propietaris, 10 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 3 tenien una cambra, 2 en tenien dues, 14 en tenien tres, 32 en tenien quatre i 49 en tenien cinc o més. 75 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 28 habitatges hi havia un automòbil i a 65 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Villeneuve-Saint-Salves el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 180 persones, 135 eren actives i 45 eren inactives. De les 135 persones actives 123 estaven ocupades (66 homes i 57 dones) i 12 estaven aturades (6 homes i 6 dones). De les 45 persones inactives 16 estaven jubilades, 19 estaven estudiant i 10 estaven classificades com a "altres inactius".\nEl 2009 a Villeneuve-Saint-Salves hi havia 100 unitats fiscals que integraven 268 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 19.729,5€.\nDels 6 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses de construcció, 2 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa d'hostatgeria i restauració i 1 d'una empresa classificada com a "altres activitats de serveis".\nL'any 2000 a Villeneuve-Saint-Salves hi havia 6 explotacions agrícoles.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Villeneuve-Saint-Salves\nRésumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Villeneuve-Saint-Salves a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Villeneuve-Saint-Salves a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Villeneuve-Saint-Salves&oldid=22552443»\nDarrera modificació: 30 des 2019 a les 05:10


Esperança i cautela al sector turístic - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEsperança i cautela al sector turístic\nLes reserves d'allotjaments són altes, especialment a les cases rurals\nacn. manresa 25.03.2021 | 23:33\nCasa de turisme rural a Cercs, al Berguedà arxiu/estefania escolà\nCasa de turisme rural a Cercs, al Berguedà\nEl sector turístic es mostra esperançat amb l'arribada de la Setmana Santa, que veu com un punt de partida inicial per recuperar progressivament l'activitat.\nSense turisme estranger, el sector compta amb reserves de catalans que aprofitaran la recta final de la temporada d'esquí; que optaran per destinacions de costa; o que ompliran cases rurals de la Catalunya central. Les reserves al sector de l'agroturisme s'enfilen al voltant del 90%, amb reserves que es van omplir tan bon punt es va aixecar el confinament comarcal. Aquest relaxament de les mesures per fer front a la pandèmia de la covid, ha obert les portes a una lleugera recuperació del sector turístic, que alhora s'ho mira amb cautela.\nEl Procicat va oficialitzar ahir la pròrroga de les restriccions vigents fins al 9 d'abril. Segons el secretari general de Salut, Marc Ramentol, s'està iniciant un «tímid creixement» en els casos de covid. Ha indicat que ara mateix hi ha «dues alertes» sobre la taula: l'augment de la mobilitat perquè comporti més interaccions entre bombolles i també la situació a les UCI. El secretari de Salut Pública, Josep Maria Argimon ha dit que el risc no està en el desplaçament sinó en el fet que s'utilitzi per tenir contactes fora de la bombolla de convivència. Tot i això, ha reconegut la preocupació pel que pugui passar aquesta Setmana Santa.\nEntre avui i demà es preveu la sortida d'entre 440.000 i 500.000 vehicles. Serà la primera operació especial de mobilitat elevada des de l'inici de les restriccions per la pandèmia de la covid-19 el març del 2020. «És complicat predir el comportament de la mobilitat a la Setmana Santa», ha reconegut el conseller d'Interior de la Generalitat, Miquel Sàmper, que ha explicat que hi ha «diferents condicionants» que s'han tingut en compte per tal de fer l'estimació.\nEl context de confinament perimetral, la limitació de la bombolla de convivència, el confinament nocturn i el teletreball són elements que podrien fer avançar o endarrerir alguns desplaçaments, de la mateixa manera que les vacances escolars també podrien provocar un esponjament de les sortides i retorns.


Quant pujaria el nivell del mar si els pols es fonguessin by Mayya Izmaylova - issuu\nQuant pujaria el nivell del mar si els pols es fonguessin? Tots hem sentit parlar del calentament global. En els últims 100 anys, la temperatura del nostre planeta ha augmentat 0,5ºC. Això no sembla molt, però pot afectar a la Terra. Segons l’EPA (Agència de Protecció del Medi Ambient), el nivell del mar ha augmentat de 15 a 20 cm (en els últims 100 anys).\nIan Joughin/Universitat de Washington\nAquest augment de la temperatura causa la descongelació d’alguns icebergs flotants, però això no augmentarà el nivell del mar. Els icebergs són grans masses de gel que, per flotar, desplacen una massa d’aigua del mateix volum que l’iceberg. Aquest mètode també és utilitzat pels submarins. L’augment de la temperatura, però, debilita els glaciars, causant que grans masses de gel es desprenguin: els icebergs, augmentant així una mica el nivell del mar. Així doncs, l’augment de la temperatura pot causar la descongleació dels pols? És poc probable, però podria passar. L’Antàrtida, al pol sud, conté el 90% del gel de tot el planeta i el 70% de l’aigua dolça. El gel de l’Antàrtida té una grossor d’uns 2.000 metres i ocupa una\nsuperfície de 14 milions de kilòmetres\naquest gel es fongués, el nivell de l’aigua augmentaria 61 metres. Encara que és un nombre alarmant, és poc probable que això passi, ja que la temperatura mitjana\nés de -37ºC. De fet, en moltes parts la temperatura mai sobrepassa el zero.\nAl pol Nord, el gel flota en l’oceà Artic, així que el seu descongelament no afectaria al nivell del mar. Si\nmetres. Com que Grenlàndia està més a prop de l’equador que\nprobabilitats de fondre’s són Reuters/DW\nUn altre factor de l’augment del nivell és, sobretot, l’augment de la temperatura de l’aigua, ja que l’aigua és menys densa (la mateixa quantitat d’aigua ocupa més espai) quan està a menys o més de 4ºC. L’espai que ocupa l’aigua, per tant, augmenta i fa pujar el nivell del mar.\nS’estima que al 2100, el nivell de l’aigua augmentarà entre 15 i 95 centímetres, depenent de les causes. Això podria tenir un efecte fatal en les ciutats costaneres, sobretot durant tempestes. En la meva opinió, aquesta previsió no és excessivament alarmista. Hi ha temps per posar remei a aquest procés. Com he dit, la temperatura mitjana a l’Antàrtida és de -37ºC, i la temperatura només ha augmentat 0,5ºC. Segurament, en un futur poc llunyà, les organitzacions com la Greenpeace tindran una major influència sobre els governs i les grans empreses, que són la principal font de tota la contaminació. Si aconseguim concienciar els governs, aquests actuaran sobre nosaltres, els civils, i juntament amb ells podrem frenar la descongelació dels pols.\nBibliografia How Stuff Works http://science.howstuffworks.com/environmental/earth/geophysics/question473.ht m DW - http://www.dw.de/polar-ice-sheets-melting-faster-than-ever/a-16432199\nQuant pujaria el nivell del mar si els pols es fonguessin


Donació comunitària - BullyingCanada\nDoneu-nos suport. Salva vides.\nEl nostre suport crític està activat per donants com tu.\nSuport BullyingCanada pot ser fàcil i divertit! En recaptar fons per a nosaltres, ens ajudes a oferir els nostres serveis als nens assetjats a la teva comunitat.\nCap quantitat és massa petita o gran, i cada donació s'utilitza immediatament per oferir serveis als joves assetjats les 24 hores del dia, els 7 dies de la setmana i els 365 dies de l'any. Aquí teniu algunes idees d'esdeveniments que podeu organitzar.\nBowl-A-Thon: Planifiqueu un Bowl-A-Thon local a la vostra comunitat o per al vostre lloc de treball o entre els vostres amics.\nRecaptació de fons a l'escola: cada any, estudiants i escoles de tot el Canadà acullen i participen en diversos esdeveniments de recaptació de fons que ajuden a finançar els nostres programes i serveis. Si voleu obtenir més informació sobre com la vostra escola pot organitzar una recaptació de fons, envieu-nos un correu electrònic a [protegit per correu electrònic]\nClubs i associacions comunitaris: les fundacions comunitàries locals, els clubs esportius i juvenils i les associacions sovint donen suport a la nostra tasca organitzant esdeveniments. Per saber com la vostra fundació o grup local pot fer una donació per donar suport a la nostra xarxa de suport les 24 hores del dia, els 7 dies del dia, els 365 dies de la setmana, poseu-vos en contacte amb nosaltres al: (877) 352-4497 o per correu electrònic a: [protegit per correu electrònic]


LA MESTRA MANOLA | poemaescola\n← LA MAESTRA DE LAS FLORES\nTHE SCHOOL BOY →\nLA MESTRA MANOLA\nLa mestra, tresor i fada,\ngaudeix dia a dia fent de tot a l’escola.\nS’enfronta contenta a qualsevol faenola:\nOrdena la classe fent una cabriola.\nCou les errades en màgica cassola.\nGuarda mil remeis en la farmaciola.\nCanta a totes hores com una gramola.\nSaluda tothom amb un rialler HOLA!!!.\nTé cura de l’aigua de riu i sequiola.\nSap de poc trellat de bomba i pistola.\nConstrueix els sabers rajola a rajola.\nTeixeis l’abraç ferm que sempre consola.\nCom estima tant, mai restarà sola.\nTé diversos noms la mestra d’escola,\ni en aquest llibret li direm: MANOLA.\n(Fragment del conte amb el mateix títol)\nModesta Ferre Tortosa\n– Autors: Modesta Ferre Tortosa i Jordi Garcia Vidal\n– Títol del poema: La mestra Manola.\n– Any de publicació: 2005\n– Llibre al que pertany: La mestra Manola, és un fragment d’aquest.\n– Edició: 2005, Ajuntament de l’Eliana (Consell dels Xiquets de l’Eliana)\nNotes sobre l’autor i l’obra: L’obra està dedicada a una mestra i companya de feina dels autors, Jordi Garcia Vilar i Modesta Ferre Tortosa, els quals són mestres del col·legi de l’Eliana (València). Jordi va nàixer a un poble de Girona el 1950, és llicenciat en pedagogia i ha treballat en Formació Professional (mòdul d’educació infantil) i com a mestre d’Educació Especial. També ha escrit altres contes infantils com Cocodrila Cocopau, una història foradada (2004) o El laberint i la lluna (2005).\nModesta va nàixer a Banyeres de Mariola (Alacant) el 1953, és llicenciada en pedagogia, ha treballat en Educació Especial, Educació Infantil i en un centre de Protecció de Menors.\nEl text en el seu context social: Considere que el conte es troba enmarcat principalment en la nova concepció de l’educació infantil introduïda en els darrers anys on es dóna a l’etapa de 0 a 3 anys una gran importància, cosa que s’observa més notablement a la societat amb el canvi del terme “guarderia” pel d’ ”escoleta infantil”. I més concretament aquest, que fragment mostra les múltiples tasques en què s’ha d’enfrontar un docent, és a dir, la complexitat d’aquesta professió, pretén contrastar amb la infravaloració que pateix aquest ofici en la societat actual i homenatjar així tots els mestres que duen a terme la seua tasca amb dedicació.\nComentari personal: He escollit aquest fragment perquè em pareix que transmet i reflexa el que vol dir ser mestra, cosa que molts docents han oblidat actualment. També m’agrada perquè reflexa l’admiració que solen sentir tots els xiquets per la seua mestra, sobretot, durant les primeres etapes de l’escolarització.\n Realment aquest no és el títol del poema sinó una associació personal ja que fragment no és un poema en sí sinó un tros d’un conte anomenat “La mestra Manola”; es per això que li he assignat aquest.


Montblanc renovarà el carrer Senan per millorar el trànsit de vianants\nMontblanc renovarà el carrer Senan per millorar el trànsit de vianants i vehicles\nLes obres es duran a terme en el tram entre l'avinguda Doctor Folch i el carrer Reboll. La setmana vinent finalitza la licitació per urbanitzar aquest carrer\ndimecres, 29 d’agost 2018 - 14:10h\nEstat actual del carrer Senan de Montblanc. | J.V.\nEl carrer Senan de Montblanc presentarà un seguit de millores en uns mesos. Això serà després que s’hi facin unes obres d’urbanització que preveuen facilitar el trànsit dels vianants, entre altres coses. De moment, el projecte es troba en una fase inicial, ja que dimecres vinent dia 12 de setembre finalitza la licitació per urbanitzar aquest carrer.\nConcretament, les obres estan previstes pel tram comprès entre l'avinguda Doctor Folch i el carrer Reboll. A part de millorar la zona de vianants, també es pretén una millor connectivitat urbana i facilitar el trànsit dels autobusos de transport dels escolars de la comarca al complex educatiu i esportiu que gestiona el Consell Comarcal de la Conca de Barberà.\nAmb aquest projecte es preveu descongestionar algunes vies principals de carrers que donen accés a una important àrea de serveis, on es troben concentrats el CEIP Les Muralles, la llar d'infants Els Merlets, l'IES Martí l'Humà, el centre d'educació especial Tilmar i la zona esportiva, amb l'accés a les instal·lacions del camp de futbol, la piscina i el pavelló municipals.\nSuperfície afectada per les obres\nSegons han informat des de l’Ajuntament de Montblanc, els treballs afectaran una superfície total de 1.354,59 metres quadrats de vorera i 1.662,91 metres quadrats de paviment. El pressupost total d’aquest projecte és de 371.333 euros, i el termini per a executar les obres serà de tres mesos.\nEn concret, les obres que es duran a terme comprenen treballs previs de moviments de terres i demolicions de voreres i formigons. També es farà la preparació dels serveis soterrats (rases, canalitzacions, clavegueram, enllumenat, telefonia i fibra òptica). Les voreres també notaran un canvi, ja que es procedirà a la seva formació i alineació, es plantaran arbres i es pintarà la zona d’aparcament i els passos de vianants. Per últim es col·locarà la senyalització vertical corresponent.\nActualment, el carrer Senan ja té una urbanització prèvia en el seu marge dret, en el tram que passa entre els carrers l'Espluga de Francolí i Josep Maria Tosas. En aquesta zona ja hi ha la meitat del carrer pavimentat i una vorera de panot ja feta.


Els dos jutges que han criticat la 'lentitud' de Solaz podrien ser multats\nEls dos jutges que amb més claredat s'han pronunciat contra la lentitud del jutge Juli Solaz podrien ser multats amb 300 euros pel Consell General del Poder Judicial (CGPJ). Es tracta de Maria Sanahuja i Santiago Vidal.\nEl ple del CGPJ s'ha de pronunciar sobre la proposta de sanció per a aquests dos magistrats de l'Audiència de Barcelona, que han criticat en públic la manera com Solaz instrueix el cas Palau de la Música. La proposta de mesura disciplinària és de 300 euros.\nSanahuja va qualificar de "sorprenent", en declaracions a COM Ràdio, el ritme d'instrucció de Solaz, i va criticar que el mateix jutge no hagués decretat presó per a Millet i Montull. Avui ambdós s'han negat a declarar.\nPer la seva banda, Santiago Vidal, durant una tertúlia a Catalunya Ràdio, va titllar de "cargol" a Solaz, i va deixar entendre que no era l'únic a la professió que ho pensava.


Detalls Apartament Valencia Hispanitat\nApartaments a Barcelona › Apartaments Barcelona › Eixample dret › Valencia Hispanitat\nApartament recentment renovat amb capacitat per a 6 persones amb internet gratis al costat de la Sagrada Familia\nApartament renovat de 65 m ² per a 6 persones. Disposa de 2 dormitoris, un amb llit de matrimoni i una amb dos llits individuals, bany, sala d'estar i cuina amb tots els estris necessaris per a la vostra estada a la ciutat. És espaiós i tranquil. WiFi està inclòs en el preu. 9. els impostos inclosos, cal pagar en arribar (en efectiu-$ 0,72 per persona i nit).\nAquest allotjament està situat a l'Eixample Dret, a 2 minuts de la famosa Sagrada Família. Molt a prop del centre de la ciutat i a prop d'una zona privilegiada amb totes les comoditats, botigues i restaurants. A més, la zona està molt ben comunicat des de 2 estacions de metro: Sagrada Familia i Encants, línies 2 i 5.\n2 valoracions a Apartament Valencia Hispanitat\nBarri molt bonic\nManca de llum exterior\nNet, tranquil, de fàcil accés\nNo tinc comentaris\nValencia Hispanitat can be reserved only if the booking start date is between 02 juny 2022 - 14 juny 2022


Gràcia lliure de violències masclistes - ERC Barcelona\nGràcia 27.11.2020 11.45 h\nGràcia lliure de violències masclistes\n"Una República lliure de violències masclistes" és l'acte que el dilluns 23 va organitzar la Secretaria de Dones de Barcelona per commemorar el 25 de Novembre, Dia Internacional contra la Violència Masclista vers les Dones. En aquest acte va haver-hi una conversa amb un planter de luxe, la Presidenta, Carme Forcadell, la Consellera Justícia, Ester Capella i la Regidora per l’Ajuntament de Barcelona, Elisenda Alemany. Moderava l’acte la Marina Sánchez Casanovas, Secretària de les Dones de Barcelona.\n"Per erradicar s'ha de treballar durant tot l'any, no sols pel 25N o pel 8M o quan succeeix un feminicidi", "S'ha de considerar el tema una qüestió d'estat i treballar-lo en tots els àmbits de manera transversal" remarcava la Carme Forcadell. L'Ester Capella afirmava "les dones quan fem xarxa, som capaces de moure el món" i "hi ha que pensa en el temps de les dones". L'Elisenda Alemany contribuïa tot comentant "veig una generació de noies joves que han passat de parlar d'igualtat a parlar de feminisme".\nAquestes tres dones evidenciaven que no hi pot haver un lloc de decisió on no hagi la veu, la mirada i l'opinió de les dones, la importància de la sororitat, del suport entre les dones, i que no sols hem d'estar en els espais sinó també ser-hi per canviar les coses, i així aplanar el camí per les altres dones. L'acte va acabar amb la lectura del Manifest d'ERC per part de l'Anna Nebreda, Secretària General d'ERC Barcelona.\nDes del Districte de Gràcia es va celebrar un acte també per visibilitzar el dia 25 de novembre on van participar diverses entitats, i on el Casal d'ERC de Gràcia va participar a través del Consell de Dones del Districte. Va haver la lectura d'un manifest elaborat per totes les integrants del Consell de Dones i va ser llegit per diferents persones representants de les entitats gracienques, com ara l'Associació Joves Gitanos de Gràcia, Artemisabcn Multiespai Artístic, l'Associació Dones No Estàndard, Creadores de Gràcia-Projecte Minerva, la Comissió d'Igualtat de Gènere del Centre Moral de Gràcia, el Centre Cívic La Sedeta, "Salutem: Accions Comunitàries del barri de La Salut", l'Associació de Dones Ciberdones i els Castellers de Gràcia. Després d'acabar aquesta lectura col·lectiva del manifest va haver l'actuació de Les Fugitives amb l'espectacle "Dona Foc" on van fer un espectacle on es posava de relleu la manca de visibilitat de les dones artistes, els diversos models que la societat patriarcal marca a les dones i les diverses violències que les dones patim.\nEl campanar de la plaça de la Vila il·luminat en color lila va representar el tancament dels actes de commemoració del 25 de novembre, Dia Internacional contra la Violència Masclista vers les Dones i que ha tingut lloc durant aquesta setmana amb una agenda força intensa.\nPer acabar aquest escrit vull recordar a totes les nenes i dones d'aquí i d'arreu del món que han sigut assassinades per la violència masclista. Esteu en el meu cor i en la meva lluita diària per fer un món més lila.\nDavant les violències masclistes, respostes feministes.\nCarme Balboa Mus\nSecretaria de les Dones de Gràcia


Fotografia de grup d'alguns dels participants en la Marxa per la Ciència a Barcelona PERE VIRGILI\nBarcelonaLa imatge romàntica del científic genial que viu en una torre de vori aïllat de la societat està en vies d'extinció. Això suggereixen esdeveniments com la Marxa per la Ciència, un acte reivindicatiu que es fa avui a més de 600 ciutats de tot el món per reclamar una presència més gran de les evidències científiques en la presa de decisions polítiques. A Barcelona, la protesta, lluny dels lemes simples de qualsevol manifestació, s'ha centrat en un debat sobre el paper social de la ciència. La reflexió, la discussió i l'assumpció de matisos són ingredients necessaris per arribar a un consens que es materialitzi en demandes clares sobre el rol de la ciència en la societat. Aquest consens i la mobilització consegüent han tingut lloc a moltes ciutats del món, però no aquí. La bona notícia és que com a mínim es pot dir que ja hem començat el debat.\nLa Marxa per la Ciència, arreu del món\nBarcelona ciència recerca investigació Donald Trump


El PP reclama més càmeres i seguretat a Cerdanyola | Mataró Ràdio\nEl PP reclama més càmeres i seguretat a Cerdanyola\nDc, 09/04/2014 - 09:54\nEl Partit Popular de Mataró creu que la mort d’un jove per apunyalament a Cerdanyola es pot tornar a repetir en qualsevol moment en aquest barri o en algun altre de la ciutat, com Rocafonda. El líder del partit, José Manuel López, detalla que la situació d’inseguretat és existent i, per això, proposen dues grans mesures. D’una banda, la instal•lació de mini comissaries als barris més conflictius de la ciutat i de l’altre, la col•locació de diverses càmeres a diferents zones de Mataró. D’altra banda, López creu que el govern ha d’obrir la Junta de Seguretat Local a l'oposició. Donada la situació de minoria i dificultat per arribar a acords per part de CiU, demana que s’informi també a la majoria de regidors del consistori a l'oposició.\nTambé alerten que, després de la rebaixa del preu de l’or i el control dels establiments de compra-venda, ara els lladres han deixat més de banda les estrebades a gent gran i es dediquen més a robar mòbils als joves. En aquest línia, el partit popular denuncia que s’han de prendre mesures proactives abans que passin les coses i no pas a posteriori dels fets.