ORDRE 8/2018, de 25 de juny, de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, per la qual s'aproven les bases reguladores de les ajudes de rehabilitació d'edificis del Programa de foment de la millora de l'eficiència energètica i sostenibilitat en habitatges del Pla estatal d'habitatge 2018-2021. [2018/6350]\n(DOGV núm. 8328 de 29.06.2018) Ref. Base de dades 006420/2018\nData d'entrada en vigor: 30.06.2018\nORDRE 6/2017, de 21 d'abril, de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, per la qual s'aproven les bases reguladores del Programa de foment de la rehabilitació edificatòria. [2017/3551]\nRESOLUCIÓ de 5 de juliol de 2018, de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, per la qual es convoquen per a l'exercici 2018 les ajudes de rehabilitació d'edificis del Programa de foment de la millora de l'eficiència energètica i sostenibilitat en habitatges del Pla estatal d'habitatge 2018-2021. [2018/6685]\nRESOLUCIÓ d'11 de febrer de 2019, de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, per la qual es convoquen per a l'exercici 2019 les ajudes de rehabilitació d'edificis del Programa de foment de la millora de l'eficiència energètica i sostenibilitat en habitatges del Pla estatal d'habitatge 2018-2021. [2019/1419]\nVicepresidència Segona i Conselleria d'Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica. RESOLUCIÓ de 6 de maig de 2020, de la Direcció General de Qualitat, Rehabilitació i Eficiència Energètica, per la qual es convoquen per a l'exercici 2020 les ajudes de rehabilitació d'edificis del Programa de foment de la millora de l'eficiència energètica i sostenibilitat en habitatges del Pla estatal d'habitatge 2018-2021. [2020/3342]\nLes ajudes a la millora de leficiència energètica són un element fonamental en el procés de rehabilitació dedificis per la necessitat de reduir les emissions de gasos defecte dhivernacle i alhora iniciar el procés dinstaurar una economia basada en baixes emissions de carboni dacord amb les directives emanades de la Unió Europea.\nSimposa com a obligació prèvia a la tramitació de les ajudes la realització del IEEV.CV (Informe dAvaluació de lEdifici) que proporciona, entre altres, informació de lavaluació energètica de ledifici, informació fonamental per a verificar les característiques inicials i finals de la rehabilitació.\nEs dóna contingut a un nou impuls a la rehabilitació dedificis i habitatges, per a buscar una major efectivitat de les ajudes convingudes amb lEstat, així com les aportacions de la Generalitat en el Pla estatal dhabitatge 2018-2021, en el qual, entre les seues línies de subvenció, es troba la rehabilitació energètica dedificis, dins del Programa de foment de la millora de leficiència energètica i sostenibilitat en habitatges del Pla estatal dhabitatge 2018-2021, en relació amb el que estableix el Reial decret 106/2018, de 9 de març, pel qual es regula el Pla estatal dhabitatge 2018-2021.\nCorrespon establir les bases reguladores de la convocatòria daquest tipus dajudes dins del Pla estatal dhabitatge 2018-2021. La dotació de la línia pressupostària del Programa de foment de la millora de leficiència energètica i sostenibilitat en habitatges podrà realitzar-se inicialment amb fons de la Generalitat i una vegada se subscriga el corresponent conveni entre la Generalitat Valenciana i el Ministeri de Foment la dotació de la convocatòria podrà absorbir el finançament que sacorde amb el Ministeri de Foment per al Programa de foment de la millora de leficiència energètica i sostenibilitat en habitatges.\nEn limpuls decidit a la rehabilitació, i considerant lexperiència de convocatòries anteriors, les bases reguladores que saproven mitjançant aquesta ordre plantegen optimitzar al màxim la necessària gestió que comporta aquest tipus dactuacions, les majors dificultats de les quals es donen en els grups de menors recursos, tant respecte a lorganització i gestió com respecte al necessari finançament.\nPer això sestableix una simplificació de la documentació que sha daportar per a sol·licitar les ajudes i shan incorporat mesures que agilitaran la tramitació daquestes.\nEs podran finançar, a càrrec del Ministeri de Foment, les ajudes previstes en el pla estatal per import del 40 per 100 del pressupost de les obres i una subvenció addicional del 35 per 100 per a aquells habitatges on residisquen unitats de convivència amb recursos limitats a 3 vegades lIPREM. A més, es preveu concedir a càrrec de fons propis de la Generalitat ajudes per import dun 10 per 100 del pressupost de les obres.\nEs prioritzarà la concessió de les ajudes en els grups dhabitatges de pitjor estat de conservació i de pitjor qualitat constructiva buscant daquesta forma potenciar els processos de rehabilitació en els àmbits de major vulnerabilitat potencial i contribuir a resoldre problemes que duna altra forma és difícil que es pogueren solucionar, en aquest cas, aquells relacionats amb leficiència energètica dels edificis.\nQuant a la política de la competència de la Unió Europea, les ajudes que es convoquen no requereixen notificació o comunicació a la Unió Europea, atés que no falsegen o amenacen amb falsejar la competència, ja que no afecta lexercici dactivitats econòmiques, de conformitat amb el que estableix larticle 107 del Tractat de Funcionament de la Unió Europea.\nDacord amb el que es disposa en la Llei 39/2015, d1 doctubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, en lexercici de la potestat reglamentària lAdministració pública actuarà dacord amb els principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència i eficiència, i la present ordre estarà en tot moment subjecta a aquests principis.\nEn virtut de tot el que sha exposat anteriorment, evacuats tots els informes preceptius, vistos larticle 149.1.9 de lEstatut dAutonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions; la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, dhisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, i altres normes de general i pertinent aplicació, dacord amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, i en virtut de les facultats conferides per larticle 28.e, de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell,\nSaproven les bases reguladores de les ajudes de rehabilitació dedificis del Programa de foment de la millora de leficiència energètica i sostenibilitat en habitatges del Pla estatal dhabitatge 2018-2021, el contingut del qual consta en lannex a la present ordre, i que tenen com a objecte articular ajudes per a la rehabilitació energètica dels edificis dhabitatges, en règim de concurrència competitiva.\nArticle 2. Convocatòria\nEl procediment datorgament de les ajudes regulades en les bases que saproven mitjançant la present ordre siniciarà mitjançant la resolució de convocatòria corresponent, laprovació de la qual queda supeditada en tot cas a lexistència de disponibilitat pressupostària.\nAquesta resolució de convocatòria serà publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.\nÚnica. No-incidència pressupostària\nLaprovació de la present ordre no té incidència en el pressupost de la Generalitat.\nQueda derogada lOrdre 6/2017, de 21 dabril, de la Conselleria dHabitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, per la qual saproven les bases reguladores del Programa de foment de la rehabilitació edificatòria.\nA més del que estableix aquesta ordre, seran aplicable el Reial decret 106/2018, de 9 de març, pel qual es regula el Pla estatal dhabitatge 2018-2021; la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions i el seu reglament de desenvolupament aprovat per Reial decret 887/2006, de 21 de juliol; la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, dhisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, i la resta de normativa de preceptiva aplicació.\nLa direcció general competent en matèria dhabitatge queda facultada per a dictar totes les instruccions i resolucions que siguen necessàries per al desenvolupament i aplicació de la present ordre.\nAquesta ordre entrarà en vigor lendemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.\nValència, 25 de juny de 2018\nEl secretari autonòmic de la Conselleria dHabitatge,\nObres Públiques i Vertebració del Territori,\np. d. (D 4/2018, de 26 de març, del president de la Generalitat;\nBases reguladores de les ajudes de rehabilitació dedificis del Programa de foment de la millora de leficiència energètica i sostenibilitat en habitatges del Pla estatal dhabitatge 2018-2021\nLes presents bases reguladores tenen per objecte regular ajudes de rehabilitació dedificis per a les actuacions de millora de leficiència energètica i sostenibilitat en habitatges del Pla estatal dhabitatge 2018-2021, en règim de concurrència competitiva, de conformitat amb el que disposa en el Reial decret 106/2018, de 9 de març, pel qual es regula el Pla estatal dhabitatge 2018-2021, així com les ajudes addicionals de la Generalitat.\nSegona. Abast de les actuacions de rehabilitació\nSeran subvencionables les actuacions de millora de leficiència energètica i la sostenibilitat que afecten:\na) Edificis dhabitatges unifamiliars, aïllats o agrupats en fila, fins i tot linterior de lhabitatge.\nb) Edificis dhabitatges de tipologia residencial col·lectiva, tant els elements comuns com linterior dels habitatges.\nTercera. Persones beneficiàries\nLes comunitats de propietaris, les agrupacions de comunitats de propietaris, les cooperatives o els propietaris únics dedificis dhabitatges, així com les administracions públiques i altres entitats de dret públic que siguen propietàries dimmobles a rehabilitar, podran ser beneficiaris i, per tant, sol·licitants de les ajudes.\nTambé tindran la consideració de beneficiaris o perceptors de les ajudes, les empreses constructores, empreses de serveis energètics, arrendatàries o concessionàries dels edificis, que acrediten mitjançant contracte vigent amb la propietat, la facultat expressa per a escometre les obres de rehabilitació objecte del programa.\nQuan el propietari de lhabitatge i larrendatari acorden que aquest últim costege a càrrec seu les actuacions de rehabilitació, larrendatari haurà de sol·licitar de la comunitat de propietaris ladopció de lacord corresponent per a poder sol·licitar les ajudes i ser-ne beneficiari.\nLes persones i entitats beneficiàries hauran de tindre els requisits previstos en la normativa aplicable en matèria de subvencions i, en particular, el que es disposa en els articles 7 i 41 del Reial decret 106/2018, de 9 de març, en els quals sestableixen els requisits específics de les persones beneficiàries del Pla Estatal dHabitatge 2018-2021.\nQuarta. Còmput dingressos\nA lefecte de la valoració dingressos de les persones físiques o de la unitat de convivència constituïda per diverses persones físiques que siguen part beneficiària de les ajudes, es partirà de la quantia de la base imposable general i de lestalvi, regulades en els articles 48 i 49, respectivament, de la Llei 35/2006, de 28 de novembre, de limpost sobre la renda de les persones físiques, corresponent a la declaració o declaracions presentades per cadascun dels membres de la unitat de convivència relativa a lúltim període impositiu amb termini de presentació vençut, en el moment de la sol·licitud de lajuda.\nA lefecte daquesta ordre, es consideraran membres de la unitat de convivència el conjunt de persones que habiten i gaudeixen dun habitatge de forma habitual i permanent, independentment de la relació que hi ha entre aquestes.\nEls ingressos seran comparats amb lIndicador Públic de Renda dEfectes Múltiples (IPREM) referit a catorze pagues.\nEn el cas que no es dispose de dades fiscals recents, es podran sol·licitar altres dades o informacions, incloent-hi la declaració responsable sobre els ingressos de la unitat de convivència.\nCinquena. Requisits dels edificis objecte del programa\nEls edificis que sacullen al present programa dajudes compliran els següents requisits:\na) Haver sigut acabats abans de 1996.\nb) Almenys el 70 per 100 de la seua superfície construïda sobre rasant, exclosa la planta baixa, tinga ús residencial dhabitatge.\nc) Almenys el 50 per 100 dels habitatges de ledifici constituiran el domicili habitual i permanent dels seus propietaris o arrendataris en el moment de sol·licitar lajuda.\nEn el cas dhabitatges unifamiliars, aquest ha de constituir el domicili habitual i permanent dels seus propietaris o arrendataris en el moment de sol·licitar lajuda.\nSisena. Condicions particulars de les actuacions objecte dajudes\n1. Per a lobtenció de les ajudes relacionades en aquest programa, es requereix que:\na) Ledifici dispose de lInforme dAvaluació de lEdifici (IEEV.CV) emplenat i subscrit per persona tècnica competent.\nb) Les actuacions han de disposar de lacord de la comunitat de propietaris per a lexecució de les obres, excepte en els casos dedificis de propietari únic.\nc) Per a la sol·licitud dajudes saportarà el projecte de lactuació a realitzar. Si no es disposa en aqueix moment del projecte de lactuació, saportarà una memòria redactada per tècnic competent en què es justificaran les actuacions a realitzar i saportarà un croquis acotat de lestat actual i reformat, així com un pressupost detallat de les obres i desglossat tal com sestableix en el formulari normalitzat Full resum de les actuacions de rehabilitació.\nUna vegada dictada la resolució de concessió dajudes, saportarà el corresponent projecte dexecució de les obres en el moment de sol·licitar labonament de les ajudes. En el cas que les actuacions no exigisquen cap projecte, saportarà memòria descriptiva de lactuació, incloent-hi pressupost detallat de les obres i plànols, tal com sestableix en el paràgraf anterior.\nEn qualsevol cas un tècnic competent justificarà la coherència de lactuació proposada amb lInforme dAvaluació de lEdifici i ladequació al Codi Tècnic de lEdificació fins on siga viable, urbanísticament, tècnicament o econòmicament.\n2. El termini per a executar les obres de rehabilitació no podrà excedir de vint-i-quatre mesos, comptats des de la data de publicació de la resolució de concessió de lajuda en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. Aquest termini podrà estendres excepcionalment a vint-i-sis mesos quan es tracte dedificis de més de 40 habitatges.\nSi per causes alienes al beneficiari o promotor de lactuació la concessió de la llicència municipal, o autorització administrativa de què es tracte, es demora i no es concedeix en el termini de sis mesos des de la seua sol·licitud, el termini anterior es podrà incrementar en sis mesos.\nAquests terminis podran ser prorrogats pel temps perdut en lexecució de les obres a causa de vagues, raons climatològiques, o qualsevol altra causa de força major, sempre a sol·licitud de linteressat i que estiga degudament acreditada.\nEn el cas que lobra no estiga acabada en els terminis límits anteriors, es podrà procedir a la denegació de les ajudes.\n3. Les obres podran estar iniciades abans de la sol·licitud de les ajudes, sempre que no estiguen iniciades abans de la presentació telemàtica del preceptiu IEEV.CV, ni podran estar finalitzades en el moment de la sol·licitud. Sentendrà per data dacabament dobres la que conste en el certificat final dobra o la dexpedició de lúltima factura de les obres en el cas que no siga necessari aportar cap projecte.\n4. Les obres hauran destar iniciades amb posterioritat a la data que sindique en la convocatòria corresponent.\nSetena. Actuacions subvencionables\n1. Es consideraran actuacions subvencionables per a la millora de leficiència energètica i sostenibilitat en els edificis, les següents:\na) La millora de lenvolupant tèrmica de ledifici per a reduir la seua demanda energètica de calefacció o refrigeració, mitjançant actuacions de millora del seu aïllament tèrmic, la substitució de fusteries i envidraments dels buits, o unes altres, incloent la instal·lació de dispositius bioclimàtics i dombreig.\nb) La instal·lació de sistemes de calefacció, refrigeració, producció daigua calenta sanitària i ventilació per al condicionament tèrmic, o lincrement de leficiència energètica dels ja existents, mitjançant actuacions com: la substitució dequips de producció de calor o fred, la instal·lació de sistemes de control, regulació i gestió energètica; laïllament tèrmic de les instal·lacions de distribució i transport o la substitució dels equips de moviment dels fluids termòfors; la instal·lació de dispositius de recuperació denergies residuals; la implantació de sistemes de refredament gratuït per aire exterior i de recuperació de calor de laire de renovació, entre altres.\nc) La instal·lació dequips de generació o que permeten la utilització denergies renovables com ara lenergia solar, biomassa o geotèrmia que reduïsquen el consum denergia convencional tèrmica o elèctrica de ledifici. Inclourà la instal·lació de qualsevol tecnologia, sistema o equip denergia renovable, com a panells solars tèrmics, a fi de contribuir a la producció daigua calenta sanitària demandada pels habitatges, o la producció daigua calenta per a les instal·lacions de climatització.\nd) La millora de leficiència energètica de les instal·lacions comunes dascensors i il·luminació, de ledifici o de la parcel·la, mitjançant actuacions com la substitució de llums i lluminàries per altres de major rendiment energètic, generalitzant per exemple la il·luminació LED, instal·lacions de sistemes de control dencesa i regulació del nivell dil·luminació i aprofitament de la llum natural.\ne) La millora de les instal·lacions de subministrament i instal·lació de mecanismes que afavorisquen lestalvi daigua, així com la implantació de xarxes de sanejament separatives en ledifici i daltres sistemes que afavorisquen la reutilització de les aigües grises i pluvials en el mateix edifici o en la parcel·la o que reduïsquen el volum dabocament al sistema públic de clavegueram.\nf) Les que milloren el compliment dels paràmetres establits en el Document Bàsic del Codi Tècnic de lEdificació DB-HR, protecció contra el soroll.\ng) Les que milloren el compliment dels paràmetres establits en el Document Bàsic del Codi Tècnic de lEdificació DB-HS de salubritat o, en defecte daixò, les que afecten elements el tractament dels quals permeta reduir de forma efectiva a linterior de ledificació la mitjana anual de concentració de radó a nivells inferiors a 300 Bq/m³, o en les quals sense aconseguir aquest nivell, es reduïsca la concentració inicial en almenys el 50 per 100.\nh) La millora o condicionament dinstal·lacions per a ladequada recollida i separació dels residus domèstics a linterior dels domicilis i en els espais comuns de les edificacions.\ni) El condicionament dels espais privatius de la parcel·la comunitària per a millorar la permeabilitat del sòl, adaptar la jardineria a espècies de baix consum hídric, optimitzar els sistemes de reg i altres actuacions bioclimàtiques.\nPer a resultar subvencionables, el conjunt dactuacions per a la millora de leficiència energètica i sostenibilitat ha de contindre, en tot cas, alguna de les actuacions incloses en les lletres a, b, c i d anteriors, de manera que saconseguisca una reducció de la demanda energètica anual global de calefacció i refrigeració de ledifici, referida al certificat energètic sobre la situació prèvia a aquestes actuacions, en funció de la classificació climàtica de ledifici segons el Codi Tècnic de lEdificació, dalmenys:\nZones climàtiques D i E: un 35 per 100.\nZona climàtica C: un 25 per 100.\nZona climàtica B: un 20 per 100, o bé alternativament una reducció del consum denergia primària no renovable, referida al certificat energètic dun 30 per 100 com a mínim.\n2. Per a la justificació de la demanda energètica en la situació prèvia i posterior a les actuacions proposades o, si escau, del consum denergia primària no renovable es podran utilitzar qualsevol dels programes informàtics reconeguts conjuntament pels ministeris de Foment i Energia, Turisme i Agenda Digital que es troben en el Registre general de documents reconeguts per a la certificació de leficiència energètica dels edificis.\nLa justificació de la concentració de radó en la situació prèvia i posterior a les actuacions proposades es faran amb els procediments establits en el Document Bàsic del Codi Tècnic de lEdificació DB-HS de salubritat o, en defecte daixò, dacord amb el que estableixen les guies de Seguretat 11.01 i 11.04 del Consell de Seguretat Nuclear.\n3. Totes les actuacions subvencionables anteriors podran incloure, a lefecte de la determinació del cost subvencionable, el cost de les obres, els honoraris dels professionals intervinents, el cost de la redacció dels projectes, informes tècnics i certificats necessaris, sempre que tots aquests estiguen degudament justificats. No shi inclouran impostos, taxes o tributs.\n4. El cost total subvencionable no podrà superar els costos mitjans de mercat de la Comunitat Valenciana. Sentendran per costos mitjans de mercat de la Comunitat Valenciana els que figuren en ledició vigent de la base de dades de preus de la construcció de lInstitut Valencià de lEdificació.\nHuitena. Tipus i quantia de les ajudes que el Ministeri de Foment financia\nEs concediran dos tipus dajudes:\n1. Ajuda general a la comunitat\na) La quantia daquesta ajuda serà del 40 per 100 del cost subvencionable de lactuació, amb els imports màxims que es tipifiquen en els apartats següents.\nb) Limport màxim de la subvenció serà de 8.000 euros per habitatge i 80 euros per metre quadrat de superfície construïda de local comercial o altres usos compatibles.\nEn el cas dedificis dhabitatges unifamiliars, aïllats o agrupats en fila, la quantia màxima serà de 12.000 euros.\nA lajuda unitària bàsica podran sumar-se 1.000 euros dajuda unitària complementària per habitatge i 10 euros per cada metre quadrat de superfície construïda de local, per a edificis o habitatges unifamiliars declarats Bé dInterés Cultural o catalogats que disposen de protecció integral en linstrument dordenació urbanística corresponent.\nEn qualsevol cas, per a poder computar les quanties establides per cada metre quadrat de superfície construïda de local serà necessari que els acords a prendre per la comunitat de propietaris per a la realització de les obres establisquen que els locals participen en els costos dexecució de les obres corresponents.\nc) En aquells habitatges en edificis de tipologia residencial col·lectiva en les quals residisca una persona amb discapacitat, la quantia màxima a computar serà de 12.000 euros.\nEn el cas dedificis dhabitatges unifamiliars, aïllats o agrupats en fila, la quantia màxima, en aquest supòsit, serà de 18.000 euros\nd) En aquells habitatges en edificis de tipologia residencial col·lectiva, la quantia màxima a computar serà de 16.000 euros en el cas que residisquen:\n Persones amb paràlisi cerebral, persones amb malaltia mental, persones amb discapacitat intel·lectual o persones amb discapacitat del desenvolupament, amb un grau de discapacitat reconegut igual o superior al 33 per cent.\n Persones amb discapacitat física o sensorial, amb un grau de discapacitat reconegut igual o superior al 65 per cent.\nSi es tracta dedificis unifamiliars, la quantia màxima serà de 24.000 euros en aquests casos.\n2. Ajuda complementària als habitatges segons el nivell dingressos\nEn aquells habitatges en els quals la unitat de convivència, beneficiària de les ajudes, que hi residisca, tinga uns ingressos inferiors a 3 vegades lIPREM (Índex de Preus de Referència dEfectes Múltiples), podrà justificar el dret a obtindre una subvenció complementària de lanterior per una quantia del 35 per 100 del pressupost subvencionable de lactuació repercutit a lhabitatge esmentat en funció del seu coeficient de participació en les despeses de la comunitat que conste en la seua escriptura o en els possibles acords de la comunitat en el repartiment de les despeses.\n3. La suma de lajuda general a la comunitat i les ajudes complementàries que corresponguen als habitatges amb dret a aquesta no podrà superar la quantia màxima de subvenció total de ledifici calculada sumant els imports de les quanties màximes corresponents a cada habitatge i local.\nEn el cas que la suma de lajuda general i les ajudes complementàries supere la citada quantia màxima de subvenció de ledifici, es reduiran proporcionalment totes les ajudes, general i complementàries, fins a aconseguir que la suma de totes aquestes coincidisca amb la quantia màxima de subvenció total de ledifici.\nNovena. Tipus i quantia de les ajudes addicionals de la Generalitat\nLa Generalitat Valenciana, de forma addicional a les ajudes que el Ministeri de Foment finançarà, concedirà una ajuda a la comunitat de propietaris o propietari únic, del 10 per 100 del cost subvencionable de lactuació, amb un límit màxim de 2.000 euros per habitatge i 20 euros per metre quadrat de superfície construïda de local comercial o altres usos compatibles.\nPer a poder computar la quantia establida per cada metre quadrat de superfície construïda de local serà necessari que els acords a prendre per la comunitat de propietaris per a la realització de les obres establisquen que els locals participen en els costos dexecució de les obres corresponents.\nDeu. Incompatibilitat dajudes\n1. No podran obtindre aquestes ajudes les parts beneficiàries, que ja ho siguen per a la mateixa actuació, de les ajudes del programa de foment de la regeneració i renovació urbana i rural, del programa del foment del parc dhabitatge en lloguer ni del programa dhabitatges per a persones majors que es regulen en el Pla estatal dhabitatge 2018-2021.\nTampoc podran obtindre ajudes, aquelles comunitats de propietaris o propietaris únics, que ja hagueren obtingut, per a la mateixa actuació, resolució de concessió dajudes en convocatòries anteriors a càrrec dels programes dajudes del Pla estatal dajudes 2013-2016.\n2. Limport de la subvenció a concedir no podrà ser duna quantia tal que, aïlladament o conjuntament amb altres subvencions públiques o privades que amb el mateix objecte puguen rebre les parts beneficiàries daquestes ajudes, supere el cost previst de lactuació. En el cas que es done aquesta circumstància, es reduirà limport de la subvenció a concedir fins a aconseguir aquest límit.\n3. Aquestes ajudes podran compatibilitzar-se amb les del programa de foment de la conservació, de la millora de la seguretat dutilització i de laccessibilitat en habitatges. Quan es realitzen actuacions que siguen subvencionables per lun o laltre programa, shauran didentificar i desglossar-se adequadament, i sadscriuran només a un daquests.\nOnze. Obligacions i responsabilitats de les parts beneficiàries\na) Facilitar qualsevol document, informació o inspecció que la direcció general competent en matèria dhabitatge i rehabilitació considere necessari per al control del compliment de les finalitats previstes.\nb) Sotmetres a qualsevol actuació de control financer que corresponga a la Intervenció de la Generalitat, en relació amb les ajudes i subvencions concedides.\nc) Comunicar lobtenció daltres subvencions o ajudes per a la mateixa finalitat, procedents de qualsevol administració o ens públics o privats, nacionals o internacionals.\nd) En el cas dhabitatges arrendats, el propietari no podrà incrementar la renda darrendament per les millores realitzades amb la subvenció atorgada.\n2. Les parts beneficiàries de la subvenció hauran destar al corrent de les obligacions fiscals, tributàries i amb la Seguretat Social, o qualsevol altra de la resta dobligacions assenyalades en larticle 13.2 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions. Quan algun dels membres de la comunitat de propietaris o de lagrupació, incórrega en una o diverses de les prohibicions establides en lesmentat article, no se li atribuirà la part proporcional que li correspondria de lajuda a percebre, que es prorratejarà entre els restants membres de la comunitat o agrupació.\n3. No podran obtindre la condició de beneficiari daquestes ajudes els qui hagen sigut subjectes duna revocació dalguna de les ajudes previstes en aquest o lanterior pla estatal dhabitatge per incompliment o causa imputable al sol·licitant.\n4. En cas de la seua existència, per al cobrament de les ajudes, shaurà de procedir a la retirada descuts, plaques i altres objectes que continguen simbologia de la sublevació militar, de la Guerra Civil i de la Dictadura, llevat que concórreguen raons artístiques, arquitectòniques o artisticoreligioses protegides per la llei, de conformitat amb larticle 15 de la Llei 52/2007, de 26 de desembre, per la qual es reconeixen i amplien drets i sestableixen mesures en favor dels qui van patir persecució o violència durant la Guerra Civil i la Dictadura, i de conformitat amb larticle 39 de la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de memòria democràtica i per a la convivència de la Comunitat Valenciana.\nDotze. Presentació de les sol·licituds\n1. Les sol·licituds les presentaran telemàticament les comunitats de propietaris, les agrupacions de comunitats de propietaris, propietaris únics dedificis dhabitatges, beneficiaris i perceptors de les ajudes o administracions públiques, per mitjà del representant legal, o bé la persona que siga nomenada a aquest efecte mitjançant acord de la comunitat, mitjançant els formularis normalitzats, degudament emplenats i dins del període establit en la convocatòria corresponent.\nEs requerirà que les sol·licituds, segons model normalitzat, es presenten a través de la seu electrònica de la Generalitat i hauran destar signades electrònicament mitjançant una signatura electrònica avançada basada en un certificat reconegut, segons el que es disposa en el Decret 220/2014, de 12 de desembre, del Consell, pel qual saprova el Reglament dadministració electrònica de la Comunitat Valenciana, i expedit per la Generalitat o per qualsevol altre prestador de serveis de certificació amb el qual la Generalitat haja signat el conveni oportú.\nLa seua presentació comporta lacceptació incondicionada de les bases establides en la present ordre, inclòs el que es disposa en la resolució per la qual es convoquen les subvencions.\n2. Documentació a aportar per a la sol·licitud de les ajudes\na) Formulari normalitzat de sol·licitud dajudes on es reflectiran les dades següents:\n Dades del sol·licitant: comunitat de propietaris, agrupació de comunitats de propietaris, entitat local o empresa pública o persones físiques o jurídiques, indicant cognoms i nom o raó social, NIF o CIF.\n Dades del representant (si escau): cognoms i nom, NIF, així com lacreditació de la representació que té, dacord amb la normativa específica daplicació.\n Dades de ledifici o edificis a rehabilitar: domicili i referència cadastral.\n Nombre dhabitatges i locals de ledifici a rehabilitar i nombre dalçades inclosa la planta baixa.\n Dades docupació de ledifici.\nb) Informe municipal docupació dels habitatges de ledifici o justificant dempadronament. (Sentendrà que si una persona està empadronada en un habitatge, aqueix és el seu domicili habitual i permanent i, per tant, lhabitatge està ocupat).\nc) Model normalitzat de domiciliació bancària degudament emplenat, en què es designe el compte en el qual es realitzarà lingrés de les ajudes.\nd) Projecte de lactuació a realitzar o en defecte daixò memòria justificativa de lactuació dacord amb el que sha esmentat en la base sisena.\ne) Certificat de lacord de la comunitat o de les comunitats de propietaris degudament agrupades, pel qual saprova lexecució de les obres de rehabilitació objecte de les ajudes i el seu pressupost, segons el model normalitzat Certificat sobre lAcord de la Comunitat de Propietaris. Així mateix shaurà de nomenar el representant de la comunitat a lefecte de tramitació de lexpedient i shaurà dindicar si els locals participaran o no en les despeses de lactuació.\nf) Si escau, formulari normalitzat de justificació daquells habitatges on residisquen persones amb diversitat funcional indicant el tipus i grau de discapacitat. Declaració responsable.\ng) Si escau, formulari normalitzat de justificació daquells habitatges en què la unitat de convivència tinga uns ingressos inferiors a 3 vegades lIPREM. Declaració responsable.\nPer cada habitatge amb dret a obtindre lajuda complementària, per tindre la unitat de convivència uns ingressos inferiors a 3 vegades lIPREM, lhabitatge en qüestió entregarà a ladministrador de la comunitat la corresponent declaració responsable dingressos, segons model normalitzat, en el qual identificarà les persones que formen part de la unitat de convivència, degudament signat per cadascuna de les persones integrants de la unitat de convivència majors de 16 anys.\nh) Relació de tots els habitatges i locals de ledifici en què sindique la quota de participació en les despeses de lactuació. La suma de totes les quotes ha de donar el 100 %.\n3. En aquells supòsits en els quals els sol·licitants, en aplicació del que sestableix en larticle 28 de la Llei 39/2015, d1 doctubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, manifesten la seua oposició al fet que lAdministració arreplegue electrònicament la documentació necessària per a la tramitació de lexpedient, hauran daportar a més:\n NIF o CIF de la part sol·licitant.\n Certificat dempadronament en lhabitatge objecte de les ajudes.\n Certificats de lAgència Tributària, de la conselleria competent en matèria dhisenda i de la Tresoreria General de la Seguretat Social, destar al corrent en les seues obligacions i dingressos obtinguts.\n Certificat del grau de diversitat funcional, si escau.\nTretze. Criteris dadjudicació\nPer a determinar la prioritat de les sol·licituds, aquestes es valoraran dacord amb els criteris que sestableixen a continuació:\na) En funció de la qualitat constructiva, segons la categoria cadastral predominant de ledifici\n En edificis amb categoria constructiva cadastral 7, 8 o 9: 7 punts\n En edificis amb categoria constructiva cadastral 6: 5 punts\n En edificis amb categoria constructiva cadastral 5: 3 punts\n En edificis amb categoria constructiva cadastral 4: 2 punts\n En edificis amb categoria constructiva cadastral 1, 2 o 3: 1 punt\nb) En funció del nombre dhabitatges de ledifici que han justificat que la unitat de convivència que hi resideix té uns ingressos inferiors a 3 vegades lIPREM (Índex de Preus de Referència dEfectes Múltiples), tindran els següents punts:\nEdifici amb 6 habitatges com a mínim:\n Inferior al 20 % dels habitatges de ledifici: 1 punt.\n Entre el 20 % i per davall del 40 % dels habitatges de ledifici: 3 punts.\n Entre el 40 % i per davall del 70 % dels habitatges de ledifici: 5 punts.\n Igual o superior al 70 % dels habitatges de ledifici: 7 punts.\nEdifici amb menys de 6 habitatges:\n Un habitatge amb ingressos inferiors a 3 IPREM: 1 punt.\n Dos habitatges amb ingressos inferiors a 3 IPREM: 2 punts.\n Tres o més habitatges amb ingressos inferiors a 3 IPREM: 4 punts.\nc) Actuacions en edificis declarats com a Bé dInterés Cultural o catalogats que disposen de protecció integral en linstrument dordenació urbanística corresponent: 1 punt.\nCatorze. Tramitació, instrucció del procediment i resolució de les ajudes\n1. La persona titular de la direcció general competent en matèria dhabitatge i rehabilitació, per delegació de la persona titular de la conselleria competent en matèria dhabitatge i rehabilitació, que mitjançant la present ordre li confereix, resoldrà sobre la concessió de lajuda sol·licitada, a proposta dun òrgan col·legiat.\nLòrgan col·legiat estarà integrat per les persones titulars de la Subdirecció General de Règim Jurídic i Polítiques Socials dHabitatge, Subdirecció General dHabitatge i Rehabilitació Urbana, cap del Servei de Rehabilitació i Observatori de lHàbitat i la Segregació Urbana, cap del Servei de Coordinació i Funció Social de lHabitatge, i caps dels serveis territorials competents en matèria dhabitatge i rehabilitació.\nLa tramitació dels expedients correspondrà als serveis territorials competents en matèria dhabitatge i rehabilitació, en el seu àmbit dactuació.\n2. La persona titular de la direcció general competent en matèria dhabitatge i rehabilitació podrà designar les persones que hagen de suplir els membres dòrgan col·legiat en cas dabsència, vacant o malaltia.\n3. La sol·licitud es formalitzarà telemàticament dacord amb el que es disposa en la base dotze. Els particulars, propietaris únics dedificis, sol·licitants de les ajudes, que no disposen de mitjans tècnics per a formalitzar la sol·licitud, podran acudir, durant el termini de presentació de sol·licituds, a les dependències de les direccions territorials de la Conselleria situades en lavinguda Aguilera, número 1 (03007 Alacant); avinguda del Mar, número 16 (12003 Castelló de la Plana), i al carrer Gregorio Gea, número 27 (46009 València), on seran assistits per personal tècnic per a la seua presentació.\n4. En el termini de dos mesos des de lendemà de lacabament del termini de presentació de les sol·licituds dajudes, es publicarà en la pàgina web de la conselleria competent en matèria dhabitatge i rehabilitació i en el tauler danuncis dels serveis territorials competents en matèria dhabitatge i rehabilitació, la llista de sol·licituds, indicant aquelles que estan completes, incompletes (assenyalant la documentació que manca per aportar o esmenar), i les no admeses a tràmit, tenint aquestes publicacions el caràcter de notificació a lefecte de computar el termini per a esmenar o completar la sol·licitud presentada.\nEn el cas que per motius justificats no poguera publicar-se la dit llista en el termini assenyalat, es comunicarà en la pàgina web esmentada la nova data de publicació daquesta.\n5. Completada la documentació, les sol·licituds presentades que complisquen els requisits exigits, sordenaran de major a menor puntuació, atesos els criteris de baremació inclosos en aquestes bases, i selaborarà la llista de sol·licituds que resultaran adjudicatàries de les ajudes, del Ministeri de Foment i de la Generalitat, dacord amb labast de les corresponents aportacions econòmiques, estatal i autonòmica, que establisca la convocatòria dajudes.\nEn cas digualtat de puntuació, prevaldrà la sol·licitud amb el número més baix de registre telemàtic dentrada.\n6. El termini màxim per a resoldre i publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la resolució de concessió dajudes, que posarà fi al procediment, serà de sis mesos comptats des de lendemà de la publicació de la resolució de convocatòria dajudes. Transcorregut aquest termini sense que shaja dictat i publicat resolució expressa, les persones interessades podran entendre desestimada la seua sol·licitud, sense perjudici del que sestableix en larticle 23 de la Llei 39/20015, d1 doctubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.\n7. La resolució de concessió dajudes es publicarà en el portal de www.gva.es, així com en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. Els sol·licitants que hagen facilitat un número de telèfon mòbil podran ser avisats de la publicació de la llista definitiva mitjançant missatge de text SMS.\nLa publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana substituirà la notificació individual de la resolució, dacord amb el que es preveu en la legislació del procediment administratiu comú.\nQuinze. Qualificació definitiva i abonament de les ajudes\n1. Per a labonament de la subvenció, la part beneficiària haurà de sol·licitar-ho telemàticament mitjançant el formulari normalitzat Sol·licitud de qualificació definitiva i abonament de les ajudes, en el termini màxim dun mes, comptador des de lacabament de les obres o des de la publicació de la resolució de concessió de les ajudes en el cas que les obres sacaben abans de publicar aquesta resolució, i haurà dadjuntar la documentació que a continuació sesmenta:\na) En el cas que amb la sol·licitud dajudes no shaguera aportat el projecte corresponent, saportarà en aquest moment de la tramitació. En el cas que les actuacions no exigisquen cap projecte, saportarà memòria descriptiva de lactuació, incloent pressupost desglossat de les obres.\nb) Contracte a aquest efecte amb lempresa que ha executat les obres.\nc) Llicències o autoritzacions municipals que siguen necessàries per a la realització de les obres de rehabilitació.\nd) Certificats dinici i finalització de les obres de rehabilitació.\ne) Factures acreditatives de la despesa o inversió realitzada acompanyant el document bancari que acredite que labonament de la factura sha efectuat a través duna entitat financera i no mitjançant pagament en metàl·lic. En cas de pagament fraccionat, shaurà daportar acreditació de la domiciliació bancària dels pagaments i acord de finançament subscrit per les parts.\nf) Testimoniatge fotogràfic de lactuació realitzada.\ng) Shaurà daportar justificació de la demanda energètica anual global de calefacció i refrigeració de ledifici en la situació prèvia i posterior a les actuacions proposades o, si escau, del consum denergia primària no renovable.\nh) En el cas dactuacions per a reduir la concentració de radó a linterior de ledifici hauran daportar justificació de la concentració de radó existent en ledifici en la situació prèvia i posterior a les actuacions proposades.\n2. En el cas que el cost de lactuació siga inferior al cost inicial previst inclòs en la sol·licitud dajudes, es recalculará limport de la subvenció, i aquesta podrà ser minorada si de laplicació dels criteris daquestes bases resultara un import dajuda inferior a linicialment previst. Limport de lajuda no sincrementarà tot i que el cost de lactuació supere linicialment previst.\nSetze. Finançament del programa\n1. La publicació de la convocatòria dajudes es podrà realitzar pel procediment de tramitació anticipada dexpedient de despesa.\n2. En cada convocatòria sindicarà el crèdit finançat amb recursos propis de la Generalitat, així com si escau el finançament a rebre per part del Ministeri de Foment en el marc de laplicació del Pla Estatal dHabitatge 2018-2021.\n3. Limport global de les ajudes amb què es dote cada convocatòria podrà ser ampliat en el cas que la dotació inicial siga insuficient per a atendre les peticions que, presentades dins del termini, acrediten tindre els requisits i altres condicions establides en aquestes bases, fins a aconseguir limport màxim addicional amb el qual samplie la dotació econòmica inicial.\nAquest increment es podrà realitzar, amb posterioritat a la publicació de la convocatòria, dacord amb la regulació establida en larticle 58 del Reial decret 887/2006, pel qual saprova el reglament de la Llei 38/2003, general de subvencions, mitjançant laportació dels fons estatals que es preveja en el corresponent conveni entre el Ministeri de Foment i la Comunitat Valenciana per a lexecució del Pla Estatal dHabitatge 2018-2021 i en els successius acords de la comissió bilateral de seguiment que, si escau, se subscriguen, relatius a la distribució del finançament entre els programes dajudes, tal com sestableix en lapartat 5 de larticle 6 del Reial decret 106/2018, de 9 de març, pel qual es regula el Pla Estatal dHabitatge 2018-2021, o bé mitjançant laportació de fons propis addicionals sempre que les disponibilitats pressupostàries ho permeten.\nDèsset. Control i revocació de les subvencions\n1. La Generalitat podrà comprovar, pels mitjans que estime més adequats, el compliment de les obligacions inherents a latorgament de les ajudes. Lincompliment daquestes obligacions, especialment la falta de presentació en termini de la documentació assenyalada en la base quinze, o la comprovació de la falsedat de les dades aportades a lexpedient, donarà lloc a la revocació de la subvenció concedida i a la devolució de les quanties atorgades, incrementades amb els interessos legals reportats des del moment de la seua percepció.\n2. Dacord amb el que es disposa en larticle 41 de la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de memòria democràtica i per a la convivència de la Comunitat Valenciana, es perdrà el dret a la subvenció i/o es procedirà al reintegrament daquesta, quan la subvenció es destine a la realització duna activitat o al compliment duna finalitat prohibida en el títol VI de la citada Llei 14/2017, de 10 de novembre.\n3. En qualsevol cas, serà aplicable el que es disposa en matèria de control financer, reintegrament i infraccions i sancions administratives en la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, dhisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, i en la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.


Clínica Nexus entitat col·laboradora en la Festa Solidària d’Ap! Lleida 2019 - Clínica Nexus\nEl passat 3 de juliol, es va celebrar la festa solidària que organitza l’Associació Professional d’Empresàries, Ap! Lleida, tan bon punt arriba l’estiu.\nAquest any, l’entitat humanitària a favor de la qual es va fer la recaptació va estar la Fundació Jericó, que atén a persones desprotegides mitjançant un treball educatiu, ocupacional i de promoció social.\nEl seu menjador social acull cada dia a desenes de persones sense sostre o amb risc d’exclusió. Allotgen famílies i immigrants en l’Hostal Jericó i, els ofereixen eines per continuar formant-se i cercar treball, entre molts altres projectes.\nEn aquest últim projecte és on s’adreçaran els diners recaptats durant aquesta festa, en la compra d’equipament informàtic on podran crear o actualitzar el seu currículum, gestionar tràmits amb l’administració i inscriure’s en borses de treball.\nMés de 700€ és la xifra que es va recollir durant la festa, la qual s’incrementarà d’aquí a la celebració dels Premis Ap!, acte durant el qual es fa l’entrega del xec simbòlic, i que es durà a terme a finals d’any.\nClínica Nexus, com cada any, i responent als seus valors solidaris i de responsabilitat social corporativa, va col·laborar amb la donació d’un regal valorat en 100€.\nLaura Sánchez, directora de màrqueting de Clínica Nexus i expresidenta d’Ap! Lleida, va assistir en nom propi i en representació de Clínica Nexus i va ser qui va lliurar el premi a la persona afortunada i sòcia d’Ap! Lleida. A qui desitgem que gaudeixi de bon grat del regal d’un tractament Detox preestiu.\nDes d’aquí, adrecem unes paraules d’agraïment a la Fundació Jericó, per la seva gran tasca. I engresquem a Ap! Lleida a continuar vetllant per entitats i projectes solidaris de la ciutat de Lleida.\nTaula presidencial amb la direcció de la Fundació Jericó; Laia Rogel, presidenta d’Ap! Lleida; Paco Cerdà, tinent d’alcalde; Regina Cairol, regidora de Pobresa Energètica, Serveis Socials i Immigració i Cooperació; Jaume Saltó, president de Pimec Lleida i la Cambra de Comerç de Lleida; i Laura Sánchez, directora de Clínica Nexus i expresidenta d’Ap! Lleida


Amics | www.pocafeina.cat\nBenvingut a la pàgina d’amics de pocafeina! Aquí podreu veure un llistat de les pàgines de tots els tarats amics que us recomanem:\nMira tots els dibuixos que fa, si t’agraden els còmics et caurà la baba!\nPàgina de presentació, contacte, blog galeria, GolSud… d’Alex Santaló. Un gran dibujante ;)\nSóc un amant del te Rooibos de tota la vida. És el te que més m’agrada. Quan vaig conèixer la Teresa, la meva estimada dona, em va introduir al món del Rooibos. Gràcies al Rooibos ens vam enamorar.\nBlog personal de Parufito\nEn Jordi, l’Àlex, l’Arnau, el Bernat i el Carles són els encarregats de dissimular les proves nucelars dels Es tats Units a la muntanya de la Mola, i la forma més irrellevant i ineficaç per aconseguir-ho és: EL SALER\nGeeks.cat és un blog que pretén ser la guia geek de tecnologia (i internet) en català. Cada dia ens presenten les novetats en el món de la tecnologia fent especial èmfasi en la tecnologia d’aquí, del nostre país. Webs\nBloc d’humor i reivindicació catalana. L’expressió #etfelicitofill prové del programa de RAC1, “La segona hora”\nNorespondas.com ofereix el llistat més complet de totes aquelles preguntes que MAI hauries de respondre (i les seves respostes!)\nLa primera comunitat de música metàl.lica que parla la teva llengua. Aquí podràs trobar informació dels teus artistes preferits i de totes les noticies relacionades amb la música metàl.lica sigui quin sigui l’estil que passen a casa nostra.\nSi us fa mandra anar entrant aquí dins, sapigueu també que a la dreta de la pàgina, des de qualsevol lloc, sortiran aleatòriament alguns d’aquests enllaços.\n* Tens una web o un blog i creus que té interès pocafeinístic?\nPosa’t en contacte amb nosaltres i fes-nos arribar un Logo de les mides 125×40 px i una petita descripció i penjarem l’enllaç aquí! (evidentment, envia’ns també l’enllaç)


Intersindical participa en l’acte del dia internacional del poble gitano | Intersindical Valenciana\nIntersindical Valenciana ha participat en l’acte de commemoració del dia internacional del poble gitano celebrat el dimarts 3 d’abril al Palau de l’Arts de València. L’acte va estar presidit per la Vicepresidenta del Consell i Consellera d’Igualtat i Polítiques Inclusives Mònica Oltra, així com la Secretaria Autonòmica de Dependència Helena Ferrando, i el Secretari Autonòmic de Joventut i Infantesa, Alberto Ibàñez i va comptar amb una nombrosa representació del teixit associatiu del poble gitano.\nEn l’acte es va fer una breu introducció sobre la història de la població romaní per dos representants d’aquesta comunitat, després la Vicepresidenta, Mònica Oltra, va presentar l’Estratègia Valenciana per la Igualtat i la Inclusió del Poble Gitano que constitueix una eina transversal per avançar en la inclusió real d’un col·lectiu, la identitat del qual forma part inseparable de la tradició i la cultura valenciana.\nEntre les mesures de l’Estratègia Valenciana per a la Igualtat i la Inclusió del Poble Gitano, el Consell de la Generalitat proposa que s’incloga en la propera reforma de l’Estatut d’Autonomia el reconeixement i protecció del poble gitano i de la seua llengua i cultura, així com la creació d’un Consell Valencià del Poble Gitano intergeneracional i paritari que actuarà com a òrgan de coproducció i codecisió de les polítiques públiques relatives a la població gitana.\nIntersindical Valenciana valora positivament aquest nou escenari amb la presentació de l’Estratègia Valenciana que n’és, sense dubte, un pas important per beneficiar i ajudar a millorar les polítiques socials de la població gitana.


El Consell Rector de la CVMC aprova la relació de llocs de treball i les bases de la borsa de la Societat\nEl Consell Rector de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació (CVMC) ha aprovat este dimecres la relació de llocs de treball i les bases de la borsa de la Societat Anònima de Mitjans de Comunicació de la Comunitat Valenciana. La borsa arreplega 35 perfils professionals diferents que "cobriran les necessitats informatives de la societat des de València, Alacant i Castelló", informa l'organisme a través d'un comunicat.\nConsell Rector CVMC\nEl barem de mèrits, negociat amb els sindicats, valora l'experiència professional amb un màxim de 19 punts sobre un total de 50 (53 en cas de mèrits específics); la superació de processos selectius en el grup de l'antiga RTVV suposarà fins a 7,5 punts i un màxim de 2,5 punts haver prestat servicis en ell.\nEl coneixement de valencià comptarà fins a 5 punts, el d'idiomes estrangers o altres llengües oficials de l'Estat diferents al castellà fins a 4, altres titulacions acadèmiques oficials fins a 4,5 punts, els cursos de formació i perfeccionament suposaran un màxim de 5 punts, altres títols universitaris, fins a 3 punts i les persones amb discapacitat funcional igual o superior al 33% sumaran 1,5 punts addicionals.\nEn l'autobaremació, els candidats hauran d'ajustar la puntuació a les funcions que ocupaven en l'extinta RTVV i puntuar-se solament una vegada per l'oposició que van superar i per la plaça per la qual van concursar.\n'CARTA DE VALORS' PER A CONTINGUTS INFANTILS\nD'altra banda, el Consell Rector ha donat llum verda a la 'Carta de Valors' que regularà els continguts infantils i juvenils d'Àpunt Media. Es desplega en set apartats, a través dels quals hi ha una "aposta decidida" per que la programació juvenil fomente la convivència i el respecte; la diversitat i el sentit crític; la formació, el coneixement i el pensament científic; la vida saludable i esport; la igualtat de sexes i l'educació afectivosexual; la llengua pròpia dels valencians i la cultura; la innovació i les noves tecnologies.\nEl document també arreplega l'àmbit de protecció que la legislació regula, ordenant la salvaguarda física, mental i moral del menor, arbitrant tot un seguit de mecanismes -com horaris, alertes i indicadors visuals- per a evitar que els menors siguen consumidors d'escenes de pornografia, maltractament, violència de gènere o violència gratuïta.\nIgualment, se'ls hi protegix d'estratègies comercials abusives. A esta estratègia s'afig la voluntat de garantir el control parental sobre el consum audiovisual per part dels menors.\nEn la sessió de hui també s'han aprovat contractacions de sistemes i servicis tècnics per al control central, producció i redacció, multimèdia, arxiu documental, subministraments d'equipament per a la ràdio i capçalera.\nEl Consell Rector, finalment, ha autoritzat la contractació de sis projectes audiovisuals de més de 250.000 euros, en concret de dos minisèries (Acció i Parany), dos sitcoms (Açò és un destarifo i Diumenge paella) i dos programes d'animació (Diari de Bita i Cora i El mon de Pau).


Barcelona participa a la Nit europea del cinema amb la projecció del film “Rojo” als cinemes Verdi – Eurolocal\nInici/NOTICIES/Barcelona participa a la Nit europea del cinema amb la projecció del film “Rojo” als cinemes Verdi\nLa primera edició de la Nit europea del cinema tindrà lloc del 3 al 7 de desembre del 2018 a tota la UE i està previst que ho aprofitin més de 7 200 persones.\nLa Nit europea del cinema és una iniciativa de Media, un subprograma del programa europeu «Europa Creativa», amb el qual s’ha finançat el sector audiovisual europeu durant els últims vint-i-set anys. L’objectiu d’aquesta nit és demostrar que la UE no només contribueix a desenvolupar les indústries culturals i creatives europees, sinó que també pensa a beneficiar tota la societat. Amb unes cinquanta projeccions gratuïtes programades a tota la UE del 3 al 7 de desembre, el que vol la Comissió Europea és apropar Europa als ciutadans i que tothom puguem gaudir de la riquesa del cinema europeu.\nEl dimarts 4 de desembre a les 19h els cinemes Verdi de Barcelona acolliran la projecció de la pel·lícula “Rojo” en el marc de la Nit europea del cinema. “Rojo”, el film del jove director argentí Benjamín Naishtat, ha estat la pel·lícula escollida per projectar-se a Barcelona. Està protagonitzada pel premiat Darío Grandinetti i ja ha estat guardonada amb tres premis al Festival de San Sebastián. És una coproducció Europea- Llatinoamericana finançada amb 55.000 euros dels fons MEDIA de la UE.\n«El cinema és una part fonamental de la riquesa i de la diversitat de la cultura europea i contribueix a enfortir els vincles entre la gent que té la mateixa passió pel cinema. Les nits de cinema europees són una bona ocasió per fer visible tota aquesta diversitat i demostrar com n’és d’important finançar una producció cinematogràfica tan rica, lliure i diversa. Amb tot el seguit de mesures previstes en favor del cinema europeu, el que vol la UE és ser present a la vida de tothom», ha declarat avui la comissària responsable d’Economia i Societat Digitals, Mariya Gabriel.\n«El cinema europeu forma part del nostre patrimoni cultural, un patrimoni que tot l’any hem estat mirant de fer conèixer amb l’objectiu de fer-lo accessible a tothom. Per tant, les nits europees del cinema volen demostrar als ciutadans que la política europea està molt relacionada amb les seves vides i amb totes les emocions que experimenten en les sales de cinema. A més, simplement anant al cinema la gent s’assabentarà que està participant en una mateixa activitat que se celebra alhora a tot Europa», ha declarat avui també el comissari d’Educació, Cultura, Joventut i Esport, Tibor Navracsics.\nCadascuna de les trenta-quatre sales de cinema que participen en aquesta iniciativa organitzarà una de les nits la projecció d’una de les vint pel·lícules finançades pel subprograma Media, com ara «Cold War», «The Killing of a Sacrojo Deer», «Girl» o «Border». Les pel·lícules han estat triades per les sales de cinema mateixes perquè puguin adaptar la seva programació als interessos i característiques del seu públic. Totes les sales de cinema són sales de renom que pertanyen a la xarxa europea de sales de cinema, que coordinen el subprograma Media i el canal de televisió ARTE.\nLes projeccions aniran seguides d’un breu debat en el qual els amants del cinema tindran l’oportunitat de debatre’n amb cineastes i crítics. També hi seran presents representants de la Comissió Europea per explicar els avantatges del subprograma Media i la seva importància per al panorama audiovisual europeu.\nDes de 1991 la Comissió Europea ha ajudat mitjançant el subprograma Media a tirar endavant el sector audiovisual europeu, a impulsar la seva competitivitat i a promoure la diversitat cultural a Europa. Una de les seves finalitats més importants és finançar la distribució de pel·lícules europees fora del país de producció. Cada any ajudem a distribuir a d’altres països europeus una mitjana de més de 400 pel·lícules. A més, el mes de maig del 2018 la Comissió va proposar d’augmentar en gairebé un 30 % el pressupost del subprograma Media en el proper pressupost de la UE a llarg termini per al període 2021-2027.\nLa Nit europea del cinema és una iniciativa que forma part de l’estratègia de divulgació de la UE, va adreçada al públic i vol millorar el coneixement del subprograma MEDIA i fomentar la difusió i la participació dels ciutadans. A més, contribueix a promoure la diversitat cultural i les obres audiovisuals europees fora de les fronteres nacionals. Aquesta iniciativa també és un complement de la campanya EUandME, que fa servir una sèrie de cinc curtmetratges dedicats a la mobilitat, la sostenibilitat, les competències laborals i l’empresa, el món digital i els drets dels ciutadans de la UE, amb els quals Europa vol destacar per damunt de la resta del món.\nPer Eurolocal|2018-11-30T19:20:37+01:00novembre 30th, 2018|NOTICIES|Comentaris tancats a Barcelona participa a la Nit europea del cinema amb la projecció del film “Rojo” als cinemes Verdi


Grècia: ideologia i política (Joan Majó)\nJOAN MAJÓ 22/10/2015 19:45\nVa ser molt interessant escoltar les explicacions de Varufakis la setmana passada, confirmant de viva veu el que ja havíem llegit durant l’estiu en els mitjans internacionals. Crec que es tracta d’un economista rigorós i d’un ideòleg molt intel·ligent, però potser no d’un gran polític. Comento dos aspectes en què coincideixo, i un tercer en què no.\n1. Polítiques anticrisi. Té una bona part de raó quan s’uneix a la crítica a les polítiques d’austeritat imposades a Grècia i a altres països endeutats de la zona euro; polítiques que, si bé han permès rescatar el sistema financer dels països creditors transformant una bona part del deute privat en deute públic, han obligat a unes mesures que han generat depressió, destrucció de llocs de treball, desmantellament de serveis públics, empobriment de les classes mitjanes, i que estan fent molt difícil el retorn a un creixement estable de les economies afectades. Grècia és un cas extrem, però som uns quants països els que hem patit aquestes mesures.\nLa crítica que fa és molt correcta, encara que oblida acceptar que la situació de l’economia grega, i l’actuació dels anteriors governs grecs, feien obligada una dosi d’austeritat, de rigor, i de reformes, sense les quals es feia impossible la continuïtat dins de la moneda única. D’altra banda, era molt perjudicial sortir-ne. La política de la troica ha estat equivocada, o més aviat esbiaixada pels interessos particulars d’uns quants estats europeus, però els països del sud no poden pretendre no tenir molta responsabilitat en el que els ha passat.\n2. La democràcia a la UE. Participo plenament de la queixa de manca de democràcia en el funcionament de les institucions europees, ja que el contingut dels tractats, i les resistències a convertir la UE en una unitat política, fa que les decisions es prenguin en unes reunions allunyades del coneixement del poble, i que els qui les prenen no n’hagin de retre comptes als ciutadans, ja que no han estat escollits democràticament. Això és particularment cert en el cas de la Comissió, del BCE, i de l’Eurogrup. I en el cas de les negociacions amb Grècia, encara ho ha empitjorat més la intervenció de l’FMI.\nFa molt temps que molts diem que pot funcionar bé una unió comercial entre estats independents, però que no pot haver-hi una unió monetària sense una unió fiscal i, finalment, sense algun tipus d’unió política. Una unió que ha de respectar la diversitat dels seus membres, però que ha d’harmonitzar, coordinar, i a vegades unificar, algunes polítiques econòmiques, socials, o d’actuació exterior. És per això que sóc partidari d’una Europa federal...\n3. El referèndum grec. Crec que la política que Tsipras i Varufakis han fet en relació a la Unió Europea ha estat equivocada, i ha perjudicat molt els grecs. Encara que després ells dos es van enfrontar, crec que la decisió de convocar el referèndum va ser conjunta, i que va ser Varufakis l’inspirador del que van fer. Van cometre dos grans errors d’estratègia. D’una banda, pensar que pots aconseguir un pla de rescat de la UE per al teu sector financer i la teva economia proclamant al mateix temps que la UE és la culpable de totes les teves dificultats. I, de l’altra, pensar que pots formar part d’una unió monetària (de la qual no vols sortir) i alhora exigir que aquesta unió hagi d’acceptar les decisions unilaterals que prengui el poble grec.\nEl primer és un error polític: triar la via de l’enfrontament i no la de la negociació, quant ets tu qui més necessita l’altre. El segon és un error de perspectiva: no entendre que formar part de la UE, i encara més de l’eurozona, suposa una important reducció de la teva sobirania en molts àmbits, i molt especialment en l’àmbit econòmic. Encara n’hi ha un tercer: confondre ideologia i política.\nDavant de la duresa que suposava la proposta feta per la UE, aquests errors els van portar a convocar el referèndum, i a defensar el no a la proposta. Varufakis diu que Tsipras volia perdre’l per tenir les mans lliures, i poder acceptar-la. Però va guanyar el no i, després d’un nou enfrontament amb Brussel·les, van haver d’acabar acceptant un pla que es va endurir encara més com a reacció al pols plantejat pel govern grec.\nTot plegat, unes actituds excessivament intransigents per part de la UE, i uns errors polítics importants per part de Varufakis i Tsipras. Grècia necessita una nova oportunitat.


3 de març de 2018 Moviments socials, República Independent de Catalunya\nSobre la participació d’Atees de Catalunya a la vaga i mobilitzacions feministes del 8 de març, adjunt el manifest signat per la Junta d’Ateus de Catalunya:\nDes d’Atees de Catalunya donem suport, a la vaga i les mobilitzacions feministes del 8 de Març. Al voltant d’aquesta vaga que tindrà repercussió a nivell mundial, s’estan unint cada vegada més feministes de molts països.\nA Espanya la convocatòria està recolzada pels centenars d’organitzacions de dones que conformen el Moviment Feminista.\nIgualment, s’estan sumant partits polítics, sindicats i més de tres-centes organitzacions socials.\nL’objectiu de la mobilització és evidenciar el paper de les dones en 4 àmbits bàsics en l’organització de la societat: el laboral, el de l’ensenyament, el del consum i el de la reproducció i les cures de les persones.\nEs tracta de conscienciar la societat que res funciona sense el treball femení, tant el remunerat com el no remunerat.\nAquest és el lema de la convocatòria: “Si nosaltres parem, s’atura el món”.\nEl sistema patriarcal, el capitalisme i les religions han estat, i segueixen sent, pilars de l’opressió femenina.\nDes de la nostra defensa radical dels Drets Humans, no podem considerar-los privilegi de mitja humanitat, només.\nPer coherència ideològica hem de col·laborar en la construcció d’una societat on no tingui cabuda la violència contra les dones, la mercantilització dels seus cossos, la desigualtat salarial, l’obstaculització del seu accés a esferes de poder i responsabilitat, en definitiva, tot el que el patriarcat fomenta, el capitalisme utilitza i les religions (totes) beneeixen, encara que proclamin el contrari.\nCap déu ha marcat el destí de la humanitat ni ha assignat a les dones un paper subordinat al món.\nCom humanistes sabem que la nostra dignitat i els nostres valors tampoc ens han estat donats per cap déu i que només es pot viure amb dignitat en una societat justa, en la qual la meitat de la població no estigui privada dels drets que l’altra meitat ha aconseguit .\nPer al pensament ateu, és evident que les religions han estat i segueixen sent instruments poderosos de submissió de les dones i que en nom dels seus preceptes s’han comès tota mena d’atrocitats contra nosaltres al llarg de la Història.\nPer tant és obvi que una organització com la nostra ha de donar suport a una vaga amb l’objectiu de denunciar el paper subordinat de la dona en la societat i destinada a posar en relleu l’enorme pes de la nostra tasca perquè la societat funcioni.\nLa Junta d’Ateus de Catalunya\n© Ateus de Catalunya – http://ateus.org\nEl sistema patriarcal, el capitalisme i les religions, pilars de l’opressió femenina.\n2 Respostes a "Atees de Catalunya, 8 de març per una societat laica i feminista."\n4 de març de 2018 a les 0:59\nCom a cristià bíblic, estic totalment d’acord amb aquesta frase: “Cap déu ha marcat el destí de la humanitat ni ha assignat a les dones un paper subordinat al món”.\n4 de març de 2018 a les 12:33\nJRRiudoms, efectivament els éssers humans som responsables de la forma de societat i no podem justificar les nostres responsabilitats en els designis d’un suposat creador.


Hotel Eira Bormio Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHotel EiraVia Per Piatta, 24, Eira, Bormio, Itàlia, 23032 - Veure al mapaExcel·lent8,1Basada en355comentarisHotel EiraVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 50 fotosMolt bona ubicació 8,2Veure al mapa8,2Ubicació\nSobre l'allotjamentDescripcióConvenientment situat a Bormio, Hotel Eira és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Bormio. Els clients de l'hotel poden gaudir de express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, instal·lacions per a reunions i banquets , servei de cangur, restaurant. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com camp de golf (a 3 km), pesca, parc infantil, equitació, jardí. Hotel Eira és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Bormio.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisiócalefaccióplat de dutxaarticles de tocadorempolles d'aigua de cortesiatelèfonassecador de cabellescriptoriTV satèl•lit/cableMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal que informeu el Hotel Eira de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Els líders de Primera Catalana segueixen fermes - FutbolCatalunya.com\nPublicat 4 d'abril de 2021 | per Redacció\nA falta de una jornada per al final de la primera volta, Tona, Guineueta, Vilanova i Mollerussa, els líders de Primera Catalana, segueixen fermes\nLa Guineueta sembla decidida a lluitar per la primera plaça del subgrup 1B // FOTO: @SendyDihor\nAmb tota la segona volta per davant, els líders de Primera Catalana segueixen fermes. Tona, Guineueta, Vilanova i Mollerussa. I, atenció, perquè el pròxim cap de setmana hi ha duels molt atractius.\nATAPEÏDA PRIMERA CATALANA\nSuperada la mitja dotzena de partits des que la Lliga es va reprendre el 28 de febrer, la #1cat, que fins i tot compta amb 10 ajornats per la pandèmia, manté encara a dos líders (EE Guineueta i Vilanova) invictes. Per cert, seguiexen pendents de si hauran descensos o no (decidirà l’Assemblea).\nEn el subgrup I mana el Tona. Els de Ricard Farrés, que van caure el passat 28 febrer davant el Vic (4-0), no han tornat a conèixer la derrota i sumen 4 triomfs i 1 empat en els seus 5 duels posteriors.\nEls seus 17 punts li valen per a treure 1 de diferència al segon (Llagostera B) que aquest diumenge va perdre a la seva casa enfront d’un Lloret, rei de l’empat. Amb 3 punts menys queda L’Escala a la tercera plaça. Pròxim cap de setmana: L’Escala-Tona a casa dels de Sepu.\nTOTPODEROSA EE GUINEUETA\nLa EE Guineueta només ha deixat escapar dos punts dels 18 disputats i va ocórrer en la 2a jornada (11 d’Octubre) davant el Sabadell Nord (1-1). Els de Luis Gallego, que no juguen des del passat 21 de març, mostren 16 punts en 6 partits (dos menys que la resta), 1 més que U.Llefià i 2 més que Sant Cugat. Altra prova que els líders de Primera Catalana segueixen fermes.\nAtenció al pròxim xoc entre els invictes de Nou Barris i els badalonins al Municipal de la Guineueta. Carlos Pérez només ha encaixat 3 gols.\nEl Vilanova d’gus Isabel suma 4 triomfs i 3 empats // FOTO: CF Vilanova\nVILANOVA, TAMBÉ INVICTE\nL’equip d’Agus Isabel, que continua invicte lluny de casa seva, no va poder passar del 0-0 inicial a Can Vinader encara que segueix el front del subgrup 2a.\nEls blaus de Vilanova tenen 15 punts, 2 més que Viladecans, encara que amb un partit menys, i 4 més que l’Ascó que va caure aquest diumenge davant els de Raul Paje (1-0). Tancaran la primera volta enfront del cuer Catllar.\nQui marca el terreny en el subgrup 2B és el Mollerussa de Josep María Turull. Amb 19 punts és l’equip número 1 de Primera Catalana encara que ha cedit cinc punts enfront d’At Sant Just (3-1) i a Solsona (2-2). Per a tancar la primera tornada res millor que un Borges Blanques-Mollerussa.\nPer cert, Borges Bl. i Solsona mantenen encara el seu caseller de derrotes a zero. En resum: els líders de Primera Catalana segueixen fermes\nPublicat a Futbol Amateur, Titulars | Tagged Guineueta, Mollerussa, Primera Catalana, Tona, Vilanova


Música i anècdotes al pregó de la Festa Major - Cassà Digital\nMúsica i anècdotes al pregó de la Festa Major\nDivendres, 17 de juny de 2011 a les 19:30h\nUn seguit d'anècdotes i de dades relacionades amb la història de Cassà dels darrers cinquanta anys i amb el món de l'esport, han estat la base del pregó de la Festa Major que aquest vespre ha fet en Xevi Carrera, acompanyat de Narcís Negre. Ambdós han estat els escollits juntament a Josep M. Martí, que no hi ha pogut estar present, per la seva relació amb el bàsquet i el món de l'esport local.\nL'alcalde, Enric Bagué ha obert l'acte recordant el significat del pregó i manifestant la seva convicció que amb la creació de la nova comissió de festes la Festa Major de Cassà recuperarà l'esperit ciutadà d'anys enrere que havia aconseguit que la gent de Cassà i de fora reconeguessin la nostra festa com una de les destacdes al calendari gironí.\nNarcís Negre, remarcat en la seva intervenció els valors de l'esport com a forjador de ciutadans que saben què vol dir esforçar-se i que estimen el seu poble i ha recordat algunes vivències de la seva joventut i els seus intents, alguns infructuosos, de provar altres esports.\nDespres d'excusar l'absència de Josep M. Martí, col·laborador en la redacció del guió, Xevi Carrera ha encetat el seu parlament recordant diverses anècdotes de la seva infància i joventut que han servit per retratar l'esperit d'un personatge que en el món del bàsquet de Cassà ha esdevingut tota una institució.\nLes seves aventures al seminari, al col·legi de la Salle, en algunes pistes de bàsquet, a les discoteques de Lloret... han servit per fer xalar el públic assistent que ha viscut en directe el pregó fet al pati de can Nadal. Fins i tot en Xevi Carrera s'ha atrevit a tornar a agafar la guitarra per recordar una actuació de fa quatre dies, quan tocava amb els Estels blaus i va cantar un èxit de Raimon....\nMentre a Can Nadal es feia el pregó institucional, els carrers de Cassà estaven ben animats amb els joves participants al Correbars que ha recorregut diversos establiments locals amb música i xerinola.


L'Ajuntament i l'IES Josep Miquel Guàrdia convoquen el 5è Certamen de Relat Breu i el 2on Concurs de Portada de Revista\nL'Ajuntament d'Alaior i l'Institut Josep Miquel Guàrdia promouen un concurs en les etapes de primària i secundària que consisteix en un certamen de relat breu i un concurs de portada de revista durant el període acadèmic 2015-2016. En la convocatòria de l'any passat hi van participar un total de 251 alumnes.\nL'equip de govern municipal comparteix la filosofia de crear estímuls per a la creació en les etapes educatives, tant pel que fa a la vessant de producció artística com literària. Aquest serà el 5è any en què l'Institut i l'Ajuntament convoquen aquest concurs, una iniciativa que va sorgir del propi Institut Josep Miquel Guàrdia i va tenir el suport de l'Ajuntament d'Alaior i la resta de centres educatius, per aquest motiu l'Ajuntament d'Alaior hi dóna suport amb una aportació econòmica de 360 euros. Els centres escolars participants, inclòs el mateix IES Josep Miquel Guàrdia, es comprometen a sufragar el 50 % restant de la dotació dels premis, distribuït de forma equitativa entre tots ells.\nL'import de cada premi serà de 45 euros en el cas del certamen de relat breu i de 45 euros en el cas del concurs de disseny de portada de revista. El concurs es divideix en quatre categories de premis en cada cas i en cada una d'elles es premiaran dos estudiants amb un xec regal per un valor de 45 euros destinats a adquirir material didàctic:\nLa temàtica dels treballs és lliure i en el cas del relat breu es poden presentar en català, castellà o anglès i el termini màxim per la seva recepció finalitza el divendres 20 de març de 2015 a les 13.00 hores.\nEl jurat estarà integrat per almenys un professor o professora de cada centre que tengui alumnes participants i sigui especialista en la matèria del concurs, respectant que el nombre de professors de cada centre que formin part del jurat sigui aproximadament proporcional al nombre d’obres presentades.\nBases Concurs Portada de Revista\nBases Concurs Relat Breu


ReCUPerem la democràcia | La Garriga Digital\nLes Candidatures d’Unitat Popular, davant de la intervenció de la democràcia perpetrada pel poder financer, l’Estat i pels partits que els serveixen, cridem la població catalana a concentrar-se davant dels ajuntaments dimarts 13 de novembre a les 19:00h, vigília de la Vaga General.\nDes del treball diari a les institucions municipals, els i les regidores i alcaldesses de la Candidatura d’Unitat Popular volem denunciar el paper a què l’Estat i els poders financers han relegat els ajuntaments, convertits en mers executors de retallades en els serveis públics, les polítiques socials, de formació ocupacional, en educació, en sanitat, en serveis socials i, en general, totes aquelles polítiques que haurien de servir per combatre la crisi i reactivar l’economia.\nI ho volem denunciar de forma pública i sumant-nos, des de ja, a la Vaga General convocada pels sindicats per al 14 de novembre, contribuint així a la denúncia social contra el poder omnipresent dels bancs a través del deute, que és el que entenem que ha de ser el clam i l’objectiu d’aquesta propera Vaga General.\nVolem denunciar el segrest de la democràcia, l’estafa que suposa el refinançament dels bancs via supressió de drets socials i serveis públics bàsics i la inoperància de les institucions públiques per fer front a la crisi pensant en les persones i en l’economia productiva. Ens oposem a donar continuïtat a l’aposta neoliberal dels poders financers de superar la crisi fent-la pagar a les classes populars. Si la crisi l’ha generat la bombolla especulativa a través del sobreendeutament dels bancs, és aquí on es troba el desllorigador de la crisi mateixa, no en els serveis públics, no en la petita i mitjana empresa, no els pressupostos públics.\nDemanem, per tant, una moratòria urgent del pagament del retorn del deute fins que puguem garantir uns mínims socials bàsics i es restableixi la inversió necessària per reactivar el teixit econòmic. Demanem una auditoria popular del deute que desgrani quina part és legítima i quina és fruit de la dinàmica del propi deute, per tot seguit declarar nul el retorn del deute il·legítim. Demanem el retorn\nde les competències plenes als ajuntaments, i el seu apoderament democràtic efectiu per fer de la participació política de la gent una realitat democràtica decisiva i dinàmica.\nInstem el Parlament sortint a iniciar el procés d’independència a través d’un referèndum democràtic que ens condueixi a un procés constituent. Volem que aquest procés constituent situï el poble al cor del debat i del disseny del nou país. I demanem que aquest nou país sigui un país plenament democràtic, que vol dir, ara i aquí, un país lliure d’especulació financera, un país que aturi l’endeutament per l’endeutament a què ens estan sometent, un país que no faci pagar el cost del deute a les classes populars, que no l’han generat ni són culpables de la crisi. En definitiva, volem recuperar la democràcia en tots els sentits, per ser lliures nacionalment, i també per ser lliures i justos socialment.\nNo pagarem el seu deute. Que la crisi la pagui qui l’ha generada. ReCUPerem la democràcia!\n(Aquest és el manifest que es llegirà en roda de premsa a Barcelona aquesta mateixa tarda, així com a tot arreu on la CUP convoca concentracions per avui a les 19 h.)\nArticle anteriorL’ANC, el 25N i la paraula prohibida\nArticle següentIndependència, estat propi o plena sobirania


Bloc de notes de Josep Romeu: LINGUAMUNDI: El català, la 71a llengua més parlada\nLINGUAMUNDI: El català, la 71a llengua més parlada\nEn una societat competitiva com la nostra sembla que tot ho hem de mesura sota un prisma jerarquitzat. I sovint interessa saber quin lloc ocupem al món, entre les llengües més parlades, les de més difusió a Internet, o les més prolífiques a nivell literari, com si això ens donés més o menys valor com a comunitat lingüística. De la mateixa manera que no acceptem que es consideri el català (i els catalanoparlants) amb menys drets, menys dignitat o menys mèrits, que qualsevol altra llengua de gran difusió com el xinès, l’anglès, l’àrab o l’espanyol, tampoc ens hauria de representar cap valor afegit el fet d’estar, en un d’aquests rànquings, per sobre del basc, de l’eslovè o kikuiu.\nPer tant, tampoc hauríem de donar més significació al lloc que ocupa el català pel que fa al nombre de parlants, més enllà de la simple curiositat. No fa massa que la Generalitat va publicar unes dades segons les quals el català ocuparia el lloc 89, però en el llistat de LINGUAMUNDI el català hi apareix en el número 71. Evidentment, en aquest darrer cas, la dada de catalanoparlants està agafada des de la perspectiva més optimista, que és possible que algú vulgui posar en qüestió.\nEn tot cas, si volem ser primmirats, hauríem de posar en qüestió la valoració que es fa en relació a totes les llengües. És evident que hi ha unes dificultats objectives, potser insalvables, per a fer per a fer un rànquing de les llengües més parlades absolutament fiable o definitiu:\n- Hi ha llengües que en no disposar d’estructures polítiques pròpies s’atomitzen o interessa presentar-les com a molt fragmentades (l’occità, l’amazig...)\n- Hi ha grups de llengües que, per la raó contrària, interessa presentar-les com a unitàries quan seria molt més discutible (el xinès, l’àrab...)\n- Per a segons quines llengües es comptabilitza el nombre total de parlants d’un Estat, donant per sobreentès que tots parlen aquella llengua, i per segons quines es vol distingir entre els que la parlen com a primera llengua, els qui la parlen indistintament amb una altra, o els qui simplement la poden parlar.\n- Quan s’agafen dades procedents d’enquestes o censos no sempre és tan clar que tothom respongui amb el mateix criteri quan se li demana quina és la seva llengua.\n- En alguns casos es comptabilitza la població emigrada, entenent que manté la llengua d’origen, i en d’altres no.\n- No hi ha metodologies equivalents arreu del món, ni hi ha dades prou fiables en molts casos, ni les dades fiables corresponen a un mateix any.\nSigui com sigui, en aquesta mar de prop de 6.000 llengües, el català es troba entre les 100 primeres pel que fa al nombre de parlants. Cosa que ens podria donar una visió més optimista sobre el seu futur. I malgrat tot, la sensació que ens trobem en una situació de risc no és gratuïta.\nPublicat per Josep Romeu a 09:49\nEtiquetes de comentaris: Llengua, Treballs i publicacions\nLINGUAMUNDI: El català, la 71a llengua més parlada...


Samarretes de disseny per visibilitzar la creativitat de persones amb discapacitat intel·lectual a Amposta | Amposta.info\nSamarretes de disseny per visibilitzar la creativitat de persones amb discapacitat intel·lectual a Amposta\nApasa i la marca de moda Busto impulsen un projecte per comercialitzar les peces i recaptar fons\netiquetes noticies, societat, integració, amposta, entitats, empresa\nDissenyar samarretes com a vehicle per desenvolupar, reconèixer i visibilitzar la creativitat de les persones amb discapacitat intel·lectual. L'entitat social Apasa i la marca de moda local Busto han llençat el projecte solidari conjunt ABC que, a partir d'aquest dimarts, posa a la venda les primeres col·leccions ideades i materialitzades amb aquests objectius. La idea, sorgida a principi d'estiu i en la qual han treballat activament els últims tres mesos, ha permès que una bona part de les 150 persones que atén Apasa s'hagin convertit en dissenyadors de moda d'una marca del sector. Com a retorn, el centre obtindrà al voltant del 40% dels beneficis de les vendes per destinar-los als projectes que té en marxa. Al preu d'entre 25 i 35 euros, distribuïdes a través de la botiga online de Busto, les samarretes s'aniran presentant progressivament. Cada dos setmanes es donaran a conèixer noves col·leccions. En el seu disseny, han estat treballant molts dels usuaris i usuàries de la llar i el centre de l'Àngel d'Amposta. "És fer alguna cosa que m'agrada. Pintar i dibuixar pensant a ser molt creatius, molt espiritual. Vaig fer un animal espiritual", explica José Maria Muriel, mostrant la samarreta dissenyada per ella mateix. Per a Rut, en canvi, és la "família" i la seva importància allò que més l'ha motivat a l'hora d'emprendre aquesta tasca.\nAmb el projecte ABC, Apasa obres les portes per primer a una empresa privada per endegar un "projecte social" de col·laboració, segons ha apuntat el director de la Llar i Residència de l'Àngel d'Apasa, Manel Pech. Conflueixen així els objectius de l'entitat, que presta servei des de fa 45 anys, i els empresarials de la marca. "Volem donar veu, que sigui un missatge reivindicatiu de defensa dels seus drets, de les persones amb discapacitats i que la societat pugui veure les seves capacitats. Volem la seva integració dins de la societat", ha subratllat Pech.\nPer la seva banda, Xavi Drago, fundador de Busto, ha destacat la vocació "social" de la marca més enllà de la comercialització de moda, tot remarcant la seva voluntat de "traslladar" el missatge i els valors de la marca amb el projecte. "Les nostres peces estan dissenyades per creatius i gent afiliada aliena a la marca, garantint oportunitats i visibilitat per a persones que voldrien estar dins del sector creatiu o entrar a la indústria tèxtil", ha apuntat.\nEn termes econòmics, el projecte, d'altra banda, suposarà per a Apasa l'oportunitat de recaptar fons per garantir el seu finançament. Així, un 40% dels diners que aconsegueixi la venda de samarretes anirà a parar a l'entitat, que té pendents i en marxa projectes com l'ampliació del servei de teràpia o ocupacional i de la llar residència.


Cal millorar la imatge del Nord del Palància - Diari La Veu\nEscriba el número 394202\nCal millorar la imatge del Nord del Palància\nCOMPROMÍS DEMANA AL PP QUE ACTUE PER MILLORAR LA IMATGE DEL NORD DEL PALÀNCIA, DETERIORADA PER LA DESÍDIA DEL GOVERN MUNICIPAL\nÉs incomprensible que algunes parcel·les del Nord del Palància encara no disposen de tancament, mentre els propietaris d'altres han fet la inversió necessària per complir la normativa vigent. No hi ha pitjor norma que la que es pot ignorar sense conseqüències.\nEn alguns casos la vegetació està ocupant part de la vorera des de fa anys. Es tracta d'esbarzers, una espècie que a més ocasiona ferides als vianants, i fins i tot hi ha algun arbre que a mesura que creix va reduint el pas de la vorera.\nA més a més alguna parcel.la està sent utilitzada com a campa de material d'obra, en concret de mòduls totalment deteriorats, als quals es pot accedir lliurement, amb el risc que això implica especialment per als menors.\nQuico Fernández: " La veritat és que la desídia és la marca del govern municipal, com hem denunciat en diverses ocasions. No ens podem creure que no hi haja informes policials que denuncien estes situacions i no podem entendre que no es prenguen mesures. Són coses molt senzilles, més que permetre que els camions de gran tonatge que treballen per a determinades empreses destrossen les vies urbanes per on no poden passar segons l'ordenança municipal."\nEscriba el número 903931


II Escola de Joves Sindicalistes de la FSC\nEls dies 23 i 24 febrer a Barcelona\nPer segon any et convidem a participar a l'Escola de Joves Sindicalistes de la Federació de Serveis a la Ciutadania, una jornada dirigida a formar les persones joves del sindicat en aspectes essencials per afrontar amb garanties la negociació col·lectiva i les diferents eines de comunicació.\nEl sindicat és un element clau en la lluita contra la precarització i la recuperació dels drets que ens han arrabassat. Per això, és molt important veure la gran utilitat de l'acció sindical i la negociació col·lectiva com una eina de recuperació de drets i de millora de les condicions laborals.\nReserva't a l'agenda els dies 23 i 24 de febrer, i vine amb moltes ganes d’aprendre, conèixer i conviure a l’alberg Mare de Déu de Montserrat, situat al pg. Mare de Déu del Coll, 41, de la ciutat de Barcelona\nPodeu fer la inscripció des d'aquí i si voleu més informació consulteu el programa.


Cardona ja ha iniciat les activitats del nou Entorn d’Aprenentatge - Ajuntament de Cardona\nCardona ja ha iniciat les activitats del nou Entorn d’Aprenentatge\nCardona ha iniciat avui les activitats del nou Entorn d’Aprenentatge, una iniciativa de la Fundació Cardona Històrica, la Fundació SHE , l’Ajuntament de Cardona i el Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya i que compta amb la col·laboració del Vilar Rural de Cardona.\nUn centenar d’alumnes de 2n cicle d’ESO faran estada de 2 nits al Vilar Rural de Cardona amb l’objectiu de realitzar activitats didàctiques relacionades amb els hàbits saludables: la vida activa, l’alimentació saludable i les competències emocionals, però també amb el coneixement del cos i la descoberta del medi natural, social i cultural de Cardona.\nLes activitats tindran lloc en espais diversos: el camp de vida activa, l’entorn natural de Cardona i els elements patrimonials. Realitzaran activitats emmarcades en el treball d'hàbits saludables i un estil de vida actiu , activitats físiques i d'orientació per gaudir de l'entorn natural de Cardona, o activitats de geocerca, entre d’altres.\nEn el currículum competencial, es posa en valor la importància d’argumentar racionalment les conseqüències dels diferents estils de vida, i adoptar una disposició a una vida física i mental saludable en un entorn natural i social que també ho sigui.\nAquesta és la primera estada d’alumnes d’enguany. Se’n preveuen més al llarg de tot el curs i ja s’està treballant en la promoció pel curs següent.\nAquest projecte pretén situar a Cardona com a referent educatiu en l’àmbit dels hàbits saludables, dinamitzar les infraestructures del projecte Cardona Integral, i alhora potenciar la descoberta de l’entorn natural i patrimonial de la vila.


Sorprenen dues adolescents de compres a Nova York amb un fetus humà en una bossa\nEl vigilant de seguretat de la botiga va pensar que havien robat, els va examinar les bosses i hi va trobar el cos sense vida d'un fetus humà.\nRedacció 18/10/2013 - 08.25 Actualitzat 18/10/2013 - 11.01\nMoment en què un home treu el fetus de la botiga per dur-lo a l'oficina forense.\nAnaven de compres per Nova York amb un fetus en una de les bosses. Dues adolescents de 17 anys passejaven per la botiga d'una coneguda marca de roba interior nord-americana quan un vigilant de seguretat va sospitar que havien robat i els va demanar que li ensenyessin les bosses. Quan les va examinar es va trobar la sorpresa.\nLes noies no hi duien llenceria sinó fetus humà sense vida, segons han informat mitjans locals.\nLes noies van ser detingudes i la presumpta mare del fetus va ser traslladada a un hospital des de la cèntrica plaça Herald Square, on es trobaven comprant mentre la policia va interrogar l'altra noia, segons el diari "New York Post".\nSembla que la suposada mare va explicar que havia patit un avortament espontani el dia abans i que no sabia què fer amb el cos, segons l'emissora local de la cadena CBS.\nLes restes humanes van ser traslladades a l'oficina del forense perquè les examinin i se sàpiga què va passar.\nSortosament el cos del fetus va ser descobert lluny de la mirada dels clients, en una recambra de la botiga. El guarda de seguretat del local les va dur allà després de discutir amb elles perquè li mostressin el contingut de les bosses, ja que va detectar que tenien un comportament anòmal.


La UGT aconsegueix que l’Ajuntament de Barcelona subrogui el personal de les tres llars d’infants remunicipalitzades | UGT Catalunya\nL’equip de govern municipal admet l’informe jurídic que aconsella que les docents de les tres escoles bressol passin a ser gestió directa del consistori\nLa UGT de Catalunya i CCOO de Catalunya han arribat a un acord amb l’Ajuntament de Barcelona que permet la subrogació de les plantilles de les tres llars d’infants que el consistori ha decidit remunicipalitzar.\nA principis d’any, l’equip de govern municipal va decidir posar fi a la gestió externa de les llars ‘Caspolino’ i ‘L’Enxaneta'(gestionada per l’empresa ASCEPS), al districte de Gràcia, i ‘Els Patufets’, al de Navas, (gestionada per Estudi 6). Davant aquest anunci, UGT Educació va pressionar perquè la remunicipalització dels centres comportés també la subrogació de la plantilla treballadores i treballadors en total- amb les mateixes condicions que el personal de l’Ajuntament.\nEn un primer moment, el consistori va presentar un informe jurídic que en desaconsellava l’externalització. La UGT i CCOO van seguir pressionant i van elaborar un contrainforme on s’aconsellava la subrogació de la plantilla. Finalment, l’Ajuntament de Barcelona s’ha avingut a les nostres reivindicacions: les 31 docents -educadores tutores, complementàries i directores- d’aquests centres seran subrogades pel propi Ajuntament, mentre el personal de suport -15 persones- ho faran a l’empresa externalitzada que gestiona el personal de suport de totes les escoles bressol municipal.\nL’EBM Caspolino (6 grups, 87 alumnes), L’Enxaneta (9 grups, 140 alumnes) i els Patufets (6 grups, 87 alumnes), eren les úniques escoles que encara gestionaven empreses externes, i que aquest mes de juliol justament acabaven les seves respectives concessions amb aquestes empreses. Amb aquest acord s’esmena el greuge comparatiu de les treballadores i els treballadors d’aquestes tres escoles bressol, que són fruit de la política d’externalització de serveis públics que han practicat els ajuntaments en els darrers anys i que ha propiciat un empitjorament de les condicions laborals i salarials de les plantilles. En aquest cas, les treballadores de les escoles afectades cobraven fins ara dues terceres parts del salari que percep la resta de la plantilla de les escoles bressol municipals.\nAquesta entrada ha estat publicada a Educació amb els tags Ajuntament de Barcelona, escoles bressol, FETE, IMEB . Guarda a marcadors permalink.


El bar mitsvà («fill del manament») és una festa religiosa, un ritus iniciàtic a través del qual un noi que compleix l’edat de tretze anys i un dia esdevé adult segons la Llei jueva. En les noies es diu bat mitsvà («filla del manament») i arriba un any abans, als dotze anys i un dia, però la cerimònia per a les noies és recent: s’inicià l’any 1922 als Estats Units.\nLa cerimònia té un clar sentit de continuïtat social i de fidelitat al Poble d’Israel. Simbolitza que el nen ha arribat a l’edat adulta, però que, alhora, continua essent bar, és a dir, un «fill», inscrit en una herència de segles que implica una mitsvà, un«mandat», una obligació de saber més que els pares, de continuar i perfeccionar la seva obra. La filiació dóna el lloc propi en una línia que té continuïtat entre les generacions. Com va escriure la filòsofa Hannah Arendt: «entre els jueus, el poble no neix dels fets gloriosos dels herois, sinó de la successió de les generacions».\nEl bar mitsvà s’anomena així perquè d’ençà de la cerimònia cal observar els mandants de la Llei de Déu. À partir d’ara seran responsables dels seus actes per ells mateixos i, en conseqüència, poden, per exemple, tenir propietats o casar-se. Com que el noi és adult també compta per al «minyan» (el quòrum de deu homes imprescindibles per tal que siguin vàlides algunes pregàries). La festa és d’origen tardà (sembla que aparegué al segle XV de l’era cristiana) i continua evolucionant avui. Al principi no es feia a la sinagoga, però avui hi està plenament integrada.\nEls jueus dels Estats Units tenen el costum d’associar al bar mitsvà dels nois i noies el nom d’algun jove mort als camps nazis i que no va tenir ocasió de fer aquesta cerimònia. Jueus d’arreu del món amb molts diners van a Israel per celebrar la festa al mur de les lamentacions (el que resta de l’antic Temple de Jerusalem) o a la sinagoga de Massada (que en 74 després de Crist fou el darrer lloc de resistència jueva, contra els romans). Però el més habitual és celebrar la festa a la pròpia comunitat, amb una petita recepció, en què el jove rep regals de la família, aproximadament com en la primera comunió o la confirmació cristiana. Els jueus reformats celebren la festa als divuit anys i els no creients simplement fan una festa civil. Actualment, només algunes comunitats molt ultraortodoxes neguen el bat mitsvà a les noies.\nEl noi o la noia han d’anar a la sinagoga en companyia del seu pare; serà el primer dia que portin «tefiliín», dues caixetes perfectament quadrades de cuir que contenen passatges bíblics i que es posen al front i al braç esquerre (o al dret pel esquerrans). D’ara endavant, com a jueu pietós s’haurà de posar les «tefiliín» per a la pregària al matí cada dia excepte el dissabte. Només alguns grups molt minoritaris les porten tothora. Les noies, però, no és obligatori que en portin.\nEn la cerimònia el noi és convidat a fer un petit discurs de professió de fe, que ha preparat amb el seu mestre i que no ha de resultar gaire llarg i on el noi o la noia expressen el seu amor per la Llei d’Israel i per la seva família. Cal no embarbussar-se en el discurs, pronunciat sota l’atenta mirada de tota la comunitat, i sovint els nois i noies estan molt nerviosos, raó per la qual la preparació de l’acte pot durar força temps. Al final de la cerimònia, el noi o la noia són convidats a llegir la Torà, és a dir, la Llei escrita (un fragment dels cinc primers llibres de la Bíblia), amb la professió de fe: Shema Israel Adonai Eloheinu, Adonai Ehad. Finalment el pare pronuncia la fórmula: baruk txepetaraní, que marca el nou estatus del noi o la noia i a partir d’aleshores ja s’és adult.