Revisió de 11:45, 2 juny 2009 (mostra codi font)\n(Pàgina nova, amb el contingut: «== Introducció
 == Aquest treball tracta d'Internet. L'Internet és una eina que moltes persones majors o no tan majors no coneixen i si el coneixen no sabe...».)\nRevisió de 07:32, 11 juny 2009 (mostra codi font)\n(Hi ha 32 revisions intermèdies sense mostrar fetes per un usuari)\n== Introducció
 ==\nAquest treball tracta d'[http://ca.wikipedia.org/wiki/Internet Internet]. L'Internet és una eina que moltes persones majors o no tan majors no coneixen i si el coneixen no saben com funciona o com connectar-s'hi, quant va sorgir etc... Per això aquest treball tracta de d'Internet hi hem mirat de que hi hagi la major informació d'Internet en el mínim espai possible, clar que algunes coses no els podem suprimir. A Internet es pot connectar de varies manares, les quals s'expliquen en aquest treball, també s'explica la seva història ja que segur que tothom en el mon sap alguna cosa d'Internet però no o te gaire clar dons en aquest treball ho trobareu. L' Internet també ofereix una gran varietat de serveis com els [http://ca.wikipedia.org/wiki/Xat xats], la informació etc.. que també´e s'expliquen aquí. També hi ha algunes altres coses com per exemple com fer una[http://ca.wikipedia.org/wiki/P%C3%A0gina_web pàgina web] etc..

\nInternet és una [http://ca.wikipedia.org/wiki/Xarxa_d%27%C3%80rea_Local xarxa d'ordinadors ]connectats entre sí; mitjançant [http://ca.wikipedia.org/wiki/TCPIP TCP/IP](Transmissions Control Protocol/Internet Protocol) i té com a funció bàsica transferir informació o poder executar programes d'un ordinador a un altre (execució remota). Aquesta idea de xarxa no és nova, sinó que ja cap als anys seixanta, van produir-se els primers intents d'informatització de grans empreses a Estats Units, o sense anar més lluny, també per aquelles dates, els bancs i les caixes d'Espanya, juntament amb telefònica, van impulsar un projecta pioner a escala mundial.\nEstà clar que no tots els ordinadors connectats entre ells i que fan servir el protocol TCP/IP estan a Internet, fa falta connectar-los a la xarxa general. També hi ha la possibilitat que ordinadors que no fan servir el protocol TCP/IP estiguin a Internet, tot hi que no podran utilitzar tots els serveis.
 La manera de connectar ordinadors a Internet, segueix una certa pauta. Els ordinadors d'una certa empresa o institució, o els que es connecten via mòdem ( vegeu apart 7) a un servidor , formen part d'una [http://ca.wikipedia.org/wiki/Xarxa_d%27%C3%80rea_Local xarxa local]. Xarxa que a la vegada està connectada a una xarxa exterior que pot ser d'àmbit més o menys nacional, i que alhora es connecta amb altres xarxes interconnectades que formen el nucli d'Internet. Així doncs, la nostra resposta a la pregunta què és Internet, podem ampliar-la dient que Internet és una xarxa de xarxes d'ordinadors que es comuniquen mitjançant el protocol TCP/IP.
\n Finalment, cal dir que l'èxit rotund d'Internet aquests últims anys, ha estat sens dubte, a causa de l'important acceptació que ha tingut entre els usuaris potencials dels que disposa. Usuaris que fan servir Internet i els seus serveis i que donen un sentit a la xarxa. Per això hem de dir que Internet existeix gràcies a un immens nombre d'usuaris, que reben i donen un servei, transmeten informació, sigui correu, fitxers, [http://ca.wikipedia.org/wiki/P%C3%A0gina_web pàgines web], execució de programes, etc. A partir d'això, arrodonirem la nostra definició d'Internet tot dient:  Internet és un conjunt d'usuaris, que transmeten informació mitjançant una xarxa de xarxes d'ordinadors que fan servir el protocol TCPIP per a comunicar-se.\n== Història
 ==\n1964:Primera proposta per solucionar el problema de comunicació entre les autoritats en cas de guerra: una xarxa de comunicacions segura i sense cap autoritat central.
1969: Inici del projecte de creació de la primera gran xarxa que intentà solucionar aquest problema ([http://ca.wikipedia.org/wiki/ARPANET ARPANET]) per part del Departament de Defensa dels EEUU. Aquestes investigacions van donar com a resultat el protocol [http://ca.wikipedia.org/wiki/TCPIP TCP/IP], un sistema de comunicacions molt sòlid sota el qual s'integren totes les xarxes que conformen el que actualment es coneix com a Internet.
1972: En aquest moment ja que hi havia 40[http://translate.google.es/translate?hl=ca&sl=en&u=http://en.wikipedia.org/wiki/Node_(networking)&ei=MFYvSv7TF9mRjAee26mdCw&sa=X&oi=translate&resnum=2&ct=result&prev=/search%3Fq%3Dnode%26hl%3Dca%26client%3Dfirefox-a%26rls%3Dcom.ubuntu:ca:unofficial%26hs%3DnEx%26sa%3DG nodes] connectats a la xarxa. Es descobreix que la major part del tràfic de la xarxa està format per notícies i missatges personals. Es comencen a desenvolupar els[http://translate.google.es/translate?hl=ca&sl=en&u=http://en.wikipedia.org/wiki/Mailing_list&ei=zFYvSsalKs-2jAeN0sycCw&sa=X&oi=translate&resnum=1&ct=result&prev=/search%3Fq%3Dmailing-lists%26hl%3Dca%26client%3Dfirefox-a%26rls%3Dcom.ubuntu:ca:unofficial%26hs%3DJHx mailing-lists] per a poder distribuir missatgers automàticament a un gran nombre de persones.
\n1980: En aquesta data existeixen uns 200 nodes, incloent-hi la primera connexió internacional.
1983: ARPANET separa la part militar que passarà a nomenar-se [http://translate.google.es/translate?hl=ca&sl=en&u=http://en.wikipedia.org/wiki/MILNET&ei=hVgvStmbOeGrjAfd6pyUCw&sa=X&oi=translate&resnum=2&ct=result&prev=/search%3Fq%3DMILNEt%26hl%3Dca%26client%3Dfirefox-a%26rls%3Dcom.ubuntu:ca:unofficial%26sa%3DG MILNET.] Durant els anys següents s'organitzen unes altres xarxes com [http://translate.google.es/translate?hl=ca&sl=es&u=http://es.wikipedia.org/wiki/Bitnet&ei=ELEwSsavN8KgjAfynJHXBw&sa=X&oi=translate&resnum=2&ct=result&prev=/search%3Fq%3DBitnet%26hl%3Dca%26client%3Dfirefox-a%26rls%3Dcom.ubuntu:ca:unofficial%26hs%3Dlfz BITNET], [http://translate.google.es/translate?hl=ca&sl=en&u=http://en.wikipedia.org/wiki/CSNET&ei=brAwSoqHJueMjAeinIncBw&sa=X&oi=translate&resnum=3&ct=result&prev=/search%3Fq%3DCSNET%26hl%3Dca%26client%3Dfirefox-a%26rls%3Dcom.ubuntu:ca:unofficial%26sa%3DG CSNET], [http://translate.google.es/translate?hl=ca&sl=en&u=http://en.wikipedia.org/wiki/NSFNET&ei=XLEwStKOKYOhjAeNhpXWBw&sa=X&oi=translate&resnum=1&ct=result&prev=/search%3Fq%3DNSFNET%26hl%3Dca%26client%3Dfirefox-a%26rls%3Dcom.ubuntu:ca:unofficial%26hs%3Dg1e NSFNET] així com altres organitzacions governamentals
1986: A final d'aquest any ja hi havia més de 5000 nodes connectats.
\n1989:Millora de les velocitats de transmissió. Més de 100.000 nodes. S'estableixen un sistema de dominis per a distingir a quin grup o localització pertany cada node.
\n1990: ARPANET deixa d'existir. L'accés a Internet es mou des del sector militar i d'investigació cap a escoles i sectors públics i comercials.
1992: Creació de la Internet Society formada per membres voluntaris. El seu propòsit principal és promoure el intercanvi d'informació global mitjançant la tecnologia d'Internet. Es pot dir que aquesta societat és com un consell que té la responsabilitat de l'administració tècnica i direcció d'Internet. Però aquest no és l'únic grup que pot prendre decisions importants, existeixen uns altres tres grup que pot prendre decisions importants, existeixen uns altres tres grups que tenen un paper molt significatiu:
\n*[http://translate.google.es/translate?hl=ca&sl=en&u=http://en.wikipedia.org/wiki/Internet_Architecture_Board&ei=ArIwSrWmBNyZjAfK7t21Bw&sa=X&oi=translate&resnum=3&ct=result&prev=/search%3Fq%3DL%2527Internet%2BArchitecture%2BBoard%26hl%3Dca%26client%3Dfirefox-a%26rls%3Dcom.ubuntu:ca:unofficial%26hs%3D3OK L'Internet Architecture Board] (IAB)\n*[http://translate.google.es/translate?hl=ca&sl=es&u=http://es.wikipedia.org/wiki/NIC_(internet)&ei=d7IwSorTAd_TjAfT3LnfBw&sa=X&oi=translate&resnum=2&ct=result&prev=/search%3Fq%3DEl%2BNetwork%2BInformation%2BCenter%26hl%3Dca%26client%3Dfirefox-a%26rls%3Dcom.ubuntu:ca:unofficial%26hs%3DYlz%26sa%3DN%26start%3D10 El Network Information Center ](NIC)\n*[http://translate.google.es/translate?hl=ca&sl=en&u=http://en.wikipedia.org/wiki/Internet_Engineering_Task_Force&ei=tbIwSsqWPNGNjAeIhITYBw&sa=X&oi=translate&resnum=4&ct=result&prev=/search%3Fq%3DL%2527Internet%2BEngineering%2BTask%2BForce%26hl%3Dca%26client%3Dfirefox-a%26rls%3Dcom.ubuntu:ca:unofficial%26hs%3DF7e L'Internet Engineering Task Force ](IETF)

\n1994:S'eliminen les restriccions comercials existeixen fins aleshores. Això provoca un creixement explosiu de les companyies amb propòsits comercials a Internet, donant origen a una nova etapa en el desenvolupament de la xarxa.
\n1996: Es posa en marxa el projecta Internet2, una xarxa d'investigació i educació que connecta a institucions que són membres d'aquest projecte. Aquesta nova xarxa serà de 100 a 1000 vegades més ràpida que Internet i disposarà d'un conjunt d'eines que encara no existeixen.
1998: Actualment encara s'està desenvolupant Internet2 i s'espera que aquest nou projecte comenci a donar els seus fruits d'aquí sis o set anys.
2005: Els usuaris d'Internet amb connexió de banda ampla superen els que ultilitzen mòdem a la majoria dels països desenvolupats.

\n== Serveis
 ==\n*'''World wide web: '''probablement el servei més conegut. Dins aquí les pàgines més populars són, discutiblement, Google.com, Yahoo.com, Youtube.com, Fotolog.com, wikipedia.org, Mysapce.com, FaceBook.com, MSN.com.
\n*'''Correu electrònic:''' El correu-e o E-mail permet evitar missatges de text de forma anàloga al correu ordinari. Els dos serveis més populars que ofereixen correu electrònic gratuïtament a són Gmail i Hotmail. De fet hi ha empreses que usen correu electrònic sense tenir realment una adreça externa. Per altre banda, hi ha dues formes d'usar el correu electrònic: a traves del web (Gmail, Hotmail, Yahoo...)
\n*'''Compartició de fitxers: '''Vàries tecnologies permeten compartir fitxes. Des d'un adjunt en un e-mail, o un servedor FTP, o les famoses xarxes P2P (Emule, Napster, BitTorrent...), on són freqüents les descàrgues de música en mp3, vídeos en DivX, i sofwaare.. El fet que avui en dia tot el que es pugui reduir a text, imatge, vídeo i so pot ser enviat per Internet a molt baix cost, ha fet que les grans indústries encarregades de la seva distribució estiguin patint grans canvis.\n*'''Trucades telefòniques: '''Hi ha en procés una convergència digital. Per una banda, mitjançat passarel·les, es permet des d'Internet trucar a telèfons convencionals a preus reduïts. Per altre banda, també s'estan fabricant telèfons similars als convencionals que funcionen sobre tecnologia IP. Si això ajuntem la gran quantitat de xarxes Wi-Fi existents, les possibilitats són molt grans.\n*'''Televisió per Internet:'''Usant la mateixa filosofia que a les xarxes P2P de compartició de fitxers, s'estan experimentant de transmetre televisió a través d'Internet, en una tecnologia anomenada P2PTV.

\n*'''Xats:''' es coneix com a cibercharla, és un anglicisme que usualment es refereix a una comunicació escrita realitzada de manera instantània a través d'Internet entre dues o més persones, des de i fins a qualsevol part del món.\n== Com funciona?
 ==\nQualsevol informació es pot guardar dins d'un ordinador si ha estat digitalitzada, o sigui preparada perquè un ordinador la pugui "llegir" i "entendre". Internet ens permet accedir a aquesta informació des de qualsevol lloc del món.
Per aconseguir-ho, aquesta informació ha d'estar organitzada en pàgines webs, que s'agrupen dins els llocs webs i estan emmagatzemades en uns ordinadors molt potents, connectats dia i nit, perquè s'hi pugui accedir en qualsevol moment i des de qualsevol lloc, són els servidors.
Un pàgina web és un document que pot tenir text, imatges, animacions,... Un lloc web pot tenir una o més d'una pàgina web, unides per mitjà dels enllaços, anomenats també links
Per poder accedir a Internet es necessita:
\n*un ordinador, amb prou potència.
\n*una línia telefònica.
\n*un sistema que permeti a l'ordinador "parlar" per telèfon amb el servidor:\n**Modem, és lent i no permet navegar i parlar per telèfon a l'hora.
\n**ADSL, és molt més ràpid i deixa lliure la línea telefònica.
\n**Wi-fi, no cal tenir l'ordinador connectat físicament a la línia telefònica.
\n**Telèfon mòbil, satèl·lit, cable de fibra òptica, etc.
\n*un proveïdor o servidor d'accés a Internet. És una empresa de comunicacions que és qui ens dóna el número per trucar des del mòdem i la contrasenya.\n*El navegador: és un programa especial que permet llegir les pàgines web. La funció bàsica d'un navegador web és trobar i mostrar les pàgines un cop li diem on són, tant és que siguin dins l'ordinador de l'usuari, com en qualsevol altre aparell que hi estigui connectat.
Els més coneguts són:
Internet Explorer, Firefox, Opera i molta més...
\nDe la mateixa manera que la nostra casa té una adreça, les planes webs també en tenen i se'n diu URL. Una manera de trobar una web és escriure la seva adreça al navegador.
Les adreces estan formades per diferents parts:
Quan no sabem l'adreça de la plana que necessitem, la podem buscar a un cercador.
\n== Tipus de connexions a internet
 ==\n===  Rtc
 ===\nLa Xarxa Telefònica Commutada (XTC) també anomenada Xarxa Telefònica Bàsica (XTB) és la xarxa original i habitual (analògica). Per ella circula habitualment les vibracions de la veu, les quals són traduïdes en impulsos elèctrics que es transmeten a través de dos fils de coure. A aquest tipus de comunicació s'anomena analògica. El senyal de l'ordinador, que és digital, es converteix en analògica a través del mòdem i es transmet per la línia telefònica. És la xarxa de menor velocitat i qualitat.\nLa connexió s'estableix mitjançant una trucada telefònica al número que li assigni el seu proveïdor d'Internet. Aquest procés té una durada mínima de 20 segons. Atès que aquest temps és llarg, es recomana que la programació de desconnexió automàtica no sigui inferior a 2 minuts. El seu cost és d'una trucada local, encara que també hi ha números especials amb tarifa pròpia.\nPer accedir a la Xarxa només necessitarem una línia de telèfon i un mòdem, ja sigui intern o extern. La connexió en l'actualitat té una velocitat de 56 kbits per segon i es realitza directament des d'un PC o en els centres escolars a través de router o proxy.\n=== XDSI
 ===\nLa Xarxa Digital de Serveis Integrats (XDSI) envia la informació codificada digitalment, per això necessita un adaptador de xarxa, mòdem o targeta RDSI d'adequar la velocitat entre el PC i la línia. Per disposar d'XDSI cal parlar amb un operador de telecomunicacions per a instal lar aquesta connexió especial que, lògicament, és més cara però que permet una velocitat de connexió digital a 64 kbit / s en ambdós sentits.
\nL'aspecte d'una targeta interna XDSI és molt semblant a un mòdem intern per RTC.
\nLa XDSI integra multitud de serveis, tant transmissió de veu, com de dades, en un únic accés d'usuari que permet la comunicació digital entre els terminals connectats a ella (telèfon, fax, ordinador, etc.).\nLes seves principals característiques són:
\n-Connectivitat digital punt a punt.\n-Commutació de circuits a 64 kbit / s.
\n-Ús de vies separades per a la senyalització i per a la transferència d'informació (canal addicional als canals de dades).
\nLa connexió XDSI divideix la línia telefònica en tres canals: dues B o portadors, pels que circula la informació a la velocitat de 64 kbps, i un canal D, de 16 kbps, que serveix per gestionar la connexió. Es poden utilitzar els dos canals B de manera independent (és possible xerrar per telèfon per un d'ells i navegar per Internet simultàniament), o bé utilitzar-los de manera conjunta, la qual cosa proporciona una velocitat de transmissió de 128 kbps. Així doncs, una connexió que utilitzeu els dos canals (pe videoconferència) suposarà la realització de dos trucades telefòniques.\n=== ADSL
 ===\nADSL (Asymmetric Digital Subscriber Line o Línia d'Abonat Digital Asimètrica) és una tecnologia que, basada en el parell de coure de la línia telefònica normal, la converteix en una línia d'alta velocitat. Permet transmetre simultàniament veu i dades a través de la mateixa línia telefònica.
\nAl servei ADSL l'enviament i recepció de les dades s'estableix des de l'ordinador de l'usuari a través d'un mòdem ADSL. Aquestes dades passen per un filtre (splitter), que permet la utilització simultània del servei telefònic bàsic (XTC) i del servei ADSL. És a dir, l'usuari pot xerrar per telèfon a la vegada que està navegant per Internet, per a això s'estableixen tres canals independents sobre la línia telefònica estàndard.
\n*Dos canals d'alta velocitat (un de recepció de dades i un altre d'enviament de dades).
\n*Un tercer canal per a la comunicació normal de veu (servei telefònic bàsic).\nEls dos canals de dades són asimètrics, és a dir, no tenen la mateixa velocitat de transmissió de dades. El canal de recepció de dades té major velocitat que el canal d'enviament de dades.\nAquesta asimetria, característica d'ADSL, permet assolir grans velocitats en el sentit xarxa -> usuari, cosa que s'adapta perfectament als serveis d'accés a informació en els que normalment, el volum d'informació rebut és molt més gran que el enviat.
ADSL permet velocitats de fins a 8 Mbps en el sentit xarxa-> usuari i de fins a 1 Mbps en el sentit usuari-> xarxa. Actualment, a Espanya aquestes velocitats són de fins a 2 Mbps en el sentit xarxa-> usuari i de 300 Kbps en el sentit usuari-> xarxa.
\nLa velocitat de transmissió també depèn de la distància del mòdem a la centraleta, de manera que si la distància és major de 3 quilòmetres es perd part de la qualitat i la taxa de transferència comença a baixar.
\n=== CABLE
 ===\nNormalment s'utilitza el cable coaxial que també és capaç d'aconseguir taxes elevades de transmissió però utilitzant una tecnologia totalment diferent. En lloc d'establir una connexió directa, o punt a punt, amb el proveïdor d'accés, s'utilitzen connexions multipunt, en les quals molts usuaris comparteixen el mateix cable..
Les principals conseqüències de l'ús d'aquesta tecnologia són:
\n*Cada node (punt de connexió a la xarxa) pot donar servei a entre 500 i 2.000 usuaris.
\n*Per aconseguir una qualitat òptima de connexió la distància entre el node i l'usuari no pot superar els 500 metres.
\n*No es poden utilitzar els cables de les línies telefòniques tradicionals per realitzar la connexió, sent necessari que el cable coaxial abast físicament el lloc des del qual es connecta l'usuari.
\n*La connexió és compartida, per la qual cosa a mesura que augmenta el nombre d'usuaris connectats al mateix node, es redueix la taxa de transferència de cadascun d'ells.
\nAquesta tecnologia pot proporcionar una taxa de 30 Mbps de baixada com a màxim, però els mòdems normalment estan fabricats amb una capacitat de baixada de 10 Mbps i 2 Mbps
 De qualsevol manera, els operadors de cable normalment limiten les taxes màximes per a cada usuari a nivells molt inferiors a aquests, sobretot en la direcció de pujada.
\n=== Via satèl·lit
 ===\nEn els darrers anys, cada cop més companyies estan fent servir aquest sistema de transmissió per a distribuir continguts d'Internet o transferir fitxers entre diferents sucursals. D'aquesta manera, es pot alleujar la congestió existent a les xarxes terrestres tradicionals.
El sistema de connexió que generalment es fa servir és un híbrid de satèl·lit i telèfon. Cal tenir instal·lada una antena parabòlica digital, un accés telefònic a Internet (utilitzant un mòdem RTC, RDSI, ADSL o per cable), una targeta receptora per a PC, un programari específic i una subscripció a un proveïdor de satèl·lit.
El cibernauta envia els seus missatges de correu electrònic i la petició de les pàgines web, que consumeix molt poc ample de banda, mitjançant un mòdem tradicional, però la recepció es produeix per una parabòlica, ja siguin programes informàtics, vídeos o qualsevol altre material que ocupi molts megues. La velocitat de descàrrega a través del satèl·lit pot situar en casos òptims al voltant de 400 Kbps.

\n=== Xarxes inalàbriques
 ===\nLes xarxes sense fil o wireless són una tecnologia normalitzada pel IEEE que permet muntar xarxes locals sense emprar cap tipus de cablejat, utilitzant infrarojos o ones de ràdio a freqüències des normalizadas (de lliure utilització).
\nEstan compostes per dos elements:
\n*Punt d'accés (AP) o "transceiver": és l'estació base que crea una àrea de cobertura on els usuaris es poden connectar. L'AP compta amb una o dues antenes i amb una o diverses portes Ethernet.
\n*Dispositius clients: són elements que compten amb targeta de xarxa sense fils. Aquests proporcionen una interfície entre el sistema operatiu de xarxa del client i les ones, a través d'una antena.\nL'usuari pot establir el canal (se solen utilitzar les bandes de 2,4 Ghz i 5Ghz) amb el que es comunica amb el punt d'accés per la qual cosa podria canviar en cas d'interferències. A Espanya es ens impedeix transmetre en la totalitat de la banda 2,4 Ghz ja que part d'aquesta banda està destinada a usos militars.
La velocitat amb el punt d'accés disminueix amb la distància.
Els sistemes inalàmbrics de banda ampla es coneixen com BWS (Broadband Wireless Systems) i un dels més atractius, són els sistemes LMDS.\n=== LMDS
 ===\nEl LMDS (Local Multipoint Distribution System) és un sistema de comunicació de punt a multipunt que utilitza ones radioelèctrics a altes freqüències, al voltant de 28 o 40 Ghz. Els senyals que es transmeten poden consistir en veu, dades, Internet i vídeo.
\nAquest sistema utilitza com a mitjà de transmissió l'aire per enllaçar la xarxa troncal de telecomunicacions amb l'abonat. En aquest sentit, es configura un nou bucle d'abonat, amb gran ample de banda, diferent al tradicional parell de fils de coure que connecta cada terminal domèstic amb la centraleta més propera.
\nLes bandes de freqüències utilitzades ocupen un rang al voltant de 2 Ghz, per a les quals l'atenuació per agents atmosfèrics és mínima. Degut a les altes freqüències i l'ampli marge d'operació, és possible aconseguir un gran ample de banda de comunicacions, amb velocitats d'accés que poden assolir els 8 Mbps El sistema opera en l'espai local mitjançant les estacions base i les antenes receptores usuàries , de forma bidireccional. Es necessita que hi hagi visibilitat directa des de l'estació base fins a l'abonat, per la qual cosa es poden utilitzar repetidors si l'usuari està ubicat en zones sense senyal.
A Espanya, el servei s'ofereix a les freqüències de 3,5 ó 26 Ghz. El sistema de 26 GHz ofereix més capacitat de transmissió, amb un abast de fins a 5 Km En canvi, el sistema de 3,5 GHz pot aconseguir un abast més gran, de fins a 10 Km, encara que té menor capacitat, i pot oferir velocitats de fins a 2 Mbps Aquest segon sistema és, per tant, més econòmic que el primer.
El LMDS ofereix les mateixes possibilitats en quant a serveis, velocitat i qualitat que el cable de fibra òptica, coaxial o el satèl·lit lit. L'avantatge principal respecte al cable consisteix en que pot oferir servei en zones on el cable mai arribaria de forma rendible. Respecte al satèl·lit, ofereix l'avantatge de solucionar el problema de la gran potència d'emissió que es
dispersa innecessàriament a cobrir àmplies extensions geogràfiques. Amb LMDS la inversió es rendibilitat de manera molt ràpida respecte als sistemes anteriors. A més, els costos de reparació i manteniment de la xarxa són baixos, ja que al ser la comunicació per l'aire, la xarxa física com a tal no existeix. Per tant, aquest sistema es presenta com un seriós competidor per als sistemes de banda ampla.

\nRevisió de 07:32, 11 juny 2009\n2 Què és Internet?\n6 Com funciona?\n7 Tipus de connexions a internet\n7.5 Via satèl·lit\n7.7 Xarxes inalàbriques\nAquest treball tracta d'Internet. L'Internet és una eina que moltes persones majors o no tan majors no coneixen i si el coneixen no saben com funciona o com connectar-s'hi, quant va sorgir etc... Per això aquest treball tracta de d'Internet hi hem mirat de que hi hagi la major informació d'Internet en el mínim espai possible, clar que algunes coses no els podem suprimir. A Internet es pot connectar de varies manares, les quals s'expliquen en aquest treball, també s'explica la seva història ja que segur que tothom en el mon sap alguna cosa d'Internet però no o te gaire clar dons en aquest treball ho trobareu. L' Internet també ofereix una gran varietat de serveis com els xats, la informació etc.. que també´e s'expliquen aquí. També hi ha algunes altres coses com per exemple com fer unapàgina web etc..\n1964:Primera proposta per solucionar el problema de comunicació entre les autoritats en cas de guerra: una xarxa de comunicacions segura i sense cap autoritat central.\n1969: Inici del projecte de creació de la primera gran xarxa que intentà solucionar aquest problema (ARPANET) per part del Departament de Defensa dels EEUU. Aquestes investigacions van donar com a resultat el protocol TCP/IP, un sistema de comunicacions molt sòlid sota el qual s'integren totes les xarxes que conformen el que actualment es coneix com a Internet.\n1972: En aquest moment ja que hi havia 40nodes connectats a la xarxa. Es descobreix que la major part del tràfic de la xarxa està format per notícies i missatges personals. Es comencen a desenvolupar elsmailing-lists per a poder distribuir missatgers automàticament a un gran nombre de persones.\n1980: En aquesta data existeixen uns 200 nodes, incloent-hi la primera connexió internacional.\n1983: ARPANET separa la part militar que passarà a nomenar-se MILNET. Durant els anys següents s'organitzen unes altres xarxes com BITNET, CSNET, NSFNET així com altres organitzacions governamentals\n1986: A final d'aquest any ja hi havia més de 5000 nodes connectats.\n1989:Millora de les velocitats de transmissió. Més de 100.000 nodes. S'estableixen un sistema de dominis per a distingir a quin grup o localització pertany cada node.\n1990: ARPANET deixa d'existir. L'accés a Internet es mou des del sector militar i d'investigació cap a escoles i sectors públics i comercials.\n1992: Creació de la Internet Society formada per membres voluntaris. El seu propòsit principal és promoure el intercanvi d'informació global mitjançant la tecnologia d'Internet. Es pot dir que aquesta societat és com un consell que té la responsabilitat de l'administració tècnica i direcció d'Internet. Però aquest no és l'únic grup que pot prendre decisions importants, existeixen uns altres tres grup que pot prendre decisions importants, existeixen uns altres tres grups que tenen un paper molt significatiu:\nL'Internet Architecture Board (IAB)\nEl Network Information Center (NIC)\nL'Internet Engineering Task Force (IETF)\n1994:S'eliminen les restriccions comercials existeixen fins aleshores. Això provoca un creixement explosiu de les companyies amb propòsits comercials a Internet, donant origen a una nova etapa en el desenvolupament de la xarxa.\n1996: Es posa en marxa el projecta Internet2, una xarxa d'investigació i educació que connecta a institucions que són membres d'aquest projecte. Aquesta nova xarxa serà de 100 a 1000 vegades més ràpida que Internet i disposarà d'un conjunt d'eines que encara no existeixen.\n1998: Actualment encara s'està desenvolupant Internet2 i s'espera que aquest nou projecte comenci a donar els seus fruits d'aquí sis o set anys.\n2005: Els usuaris d'Internet amb connexió de banda ampla superen els que ultilitzen mòdem a la majoria dels països desenvolupats.\nWorld wide web: probablement el servei més conegut. Dins aquí les pàgines més populars són, discutiblement, Google.com, Yahoo.com, Youtube.com, Fotolog.com, wikipedia.org, Mysapce.com, FaceBook.com, MSN.com.\nCorreu electrònic: El correu-e o E-mail permet evitar missatges de text de forma anàloga al correu ordinari. Els dos serveis més populars que ofereixen correu electrònic gratuïtament a són Gmail i Hotmail. De fet hi ha empreses que usen correu electrònic sense tenir realment una adreça externa. Per altre banda, hi ha dues formes d'usar el correu electrònic: a traves del web (Gmail, Hotmail, Yahoo...)\nCompartició de fitxers: Vàries tecnologies permeten compartir fitxes. Des d'un adjunt en un e-mail, o un servedor FTP, o les famoses xarxes P2P (Emule, Napster, BitTorrent...), on són freqüents les descàrgues de música en mp3, vídeos en DivX, i sofwaare.. El fet que avui en dia tot el que es pugui reduir a text, imatge, vídeo i so pot ser enviat per Internet a molt baix cost, ha fet que les grans indústries encarregades de la seva distribució estiguin patint grans canvis.\nTrucades telefòniques: Hi ha en procés una convergència digital. Per una banda, mitjançat passarel·les, es permet des d'Internet trucar a telèfons convencionals a preus reduïts. Per altre banda, també s'estan fabricant telèfons similars als convencionals que funcionen sobre tecnologia IP. Si això ajuntem la gran quantitat de xarxes Wi-Fi existents, les possibilitats són molt grans.\nTelevisió per Internet:Usant la mateixa filosofia que a les xarxes P2P de compartició de fitxers, s'estan experimentant de transmetre televisió a través d'Internet, en una tecnologia anomenada P2PTV.\nXats: es coneix com a cibercharla, és un anglicisme que usualment es refereix a una comunicació escrita realitzada de manera instantània a través d'Internet entre dues o més persones, des de i fins a qualsevol part del món.\nQualsevol informació es pot guardar dins d'un ordinador si ha estat digitalitzada, o sigui preparada perquè un ordinador la pugui "llegir" i "entendre". Internet ens permet accedir a aquesta informació des de qualsevol lloc del món.\nPer aconseguir-ho, aquesta informació ha d'estar organitzada en pàgines webs, que s'agrupen dins els llocs webs i estan emmagatzemades en uns ordinadors molt potents, connectats dia i nit, perquè s'hi pugui accedir en qualsevol moment i des de qualsevol lloc, són els servidors.\nUn pàgina web és un document que pot tenir text, imatges, animacions,... Un lloc web pot tenir una o més d'una pàgina web, unides per mitjà dels enllaços, anomenats també links\nPer poder accedir a Internet es necessita:\nun ordinador, amb prou potència.\nuna línia telefònica.\nun sistema que permeti a l'ordinador "parlar" per telèfon amb el servidor:\nModem, és lent i no permet navegar i parlar per telèfon a l'hora.\nADSL, és molt més ràpid i deixa lliure la línea telefònica.\nWi-fi, no cal tenir l'ordinador connectat físicament a la línia telefònica.\nTelèfon mòbil, satèl·lit, cable de fibra òptica, etc.\nun proveïdor o servidor d'accés a Internet. És una empresa de comunicacions que és qui ens dóna el número per trucar des del mòdem i la contrasenya.\nEl navegador: és un programa especial que permet llegir les pàgines web. La funció bàsica d'un navegador web és trobar i mostrar les pàgines un cop li diem on són, tant és que siguin dins l'ordinador de l'usuari, com en qualsevol altre aparell que hi estigui connectat.\nEls més coneguts són:\nInternet Explorer, Firefox, Opera i molta més...\nDe la mateixa manera que la nostra casa té una adreça, les planes webs també en tenen i se'n diu URL. Una manera de trobar una web és escriure la seva adreça al navegador.\nLes adreces estan formades per diferents parts:\nQuan no sabem l'adreça de la plana que necessitem, la podem buscar a un cercador.\nTipus de connexions a internet\nLa Xarxa Digital de Serveis Integrats (XDSI) envia la informació codificada digitalment, per això necessita un adaptador de xarxa, mòdem o targeta RDSI d'adequar la velocitat entre el PC i la línia. Per disposar d'XDSI cal parlar amb un operador de telecomunicacions per a instal lar aquesta connexió especial que, lògicament, és més cara però que permet una velocitat de connexió digital a 64 kbit / s en ambdós sentits.\nL'aspecte d'una targeta interna XDSI és molt semblant a un mòdem intern per RTC.\n-Commutació de circuits a 64 kbit / s.\n-Ús de vies separades per a la senyalització i per a la transferència d'informació (canal addicional als canals de dades).\nADSL (Asymmetric Digital Subscriber Line o Línia d'Abonat Digital Asimètrica) és una tecnologia que, basada en el parell de coure de la línia telefònica normal, la converteix en una línia d'alta velocitat. Permet transmetre simultàniament veu i dades a través de la mateixa línia telefònica.\nAl servei ADSL l'enviament i recepció de les dades s'estableix des de l'ordinador de l'usuari a través d'un mòdem ADSL. Aquestes dades passen per un filtre (splitter), que permet la utilització simultània del servei telefònic bàsic (XTC) i del servei ADSL. És a dir, l'usuari pot xerrar per telèfon a la vegada que està navegant per Internet, per a això s'estableixen tres canals independents sobre la línia telefònica estàndard.\nDos canals d'alta velocitat (un de recepció de dades i un altre d'enviament de dades).\nUn tercer canal per a la comunicació normal de veu (servei telefònic bàsic).\nAquesta asimetria, característica d'ADSL, permet assolir grans velocitats en el sentit xarxa -> usuari, cosa que s'adapta perfectament als serveis d'accés a informació en els que normalment, el volum d'informació rebut és molt més gran que el enviat.\nADSL permet velocitats de fins a 8 Mbps en el sentit xarxa-> usuari i de fins a 1 Mbps en el sentit usuari-> xarxa. Actualment, a Espanya aquestes velocitats són de fins a 2 Mbps en el sentit xarxa-> usuari i de 300 Kbps en el sentit usuari-> xarxa.\nLa velocitat de transmissió també depèn de la distància del mòdem a la centraleta, de manera que si la distància és major de 3 quilòmetres es perd part de la qualitat i la taxa de transferència comença a baixar.\nNormalment s'utilitza el cable coaxial que també és capaç d'aconseguir taxes elevades de transmissió però utilitzant una tecnologia totalment diferent. En lloc d'establir una connexió directa, o punt a punt, amb el proveïdor d'accés, s'utilitzen connexions multipunt, en les quals molts usuaris comparteixen el mateix cable..\nLes principals conseqüències de l'ús d'aquesta tecnologia són:\nCada node (punt de connexió a la xarxa) pot donar servei a entre 500 i 2.000 usuaris.\nPer aconseguir una qualitat òptima de connexió la distància entre el node i l'usuari no pot superar els 500 metres.\nNo es poden utilitzar els cables de les línies telefòniques tradicionals per realitzar la connexió, sent necessari que el cable coaxial abast físicament el lloc des del qual es connecta l'usuari.\nLa connexió és compartida, per la qual cosa a mesura que augmenta el nombre d'usuaris connectats al mateix node, es redueix la taxa de transferència de cadascun d'ells.\nAquesta tecnologia pot proporcionar una taxa de 30 Mbps de baixada com a màxim, però els mòdems normalment estan fabricats amb una capacitat de baixada de 10 Mbps i 2 Mbps\nDe qualsevol manera, els operadors de cable normalment limiten les taxes màximes per a cada usuari a nivells molt inferiors a aquests, sobretot en la direcció de pujada.\nEn els darrers anys, cada cop més companyies estan fent servir aquest sistema de transmissió per a distribuir continguts d'Internet o transferir fitxers entre diferents sucursals. D'aquesta manera, es pot alleujar la congestió existent a les xarxes terrestres tradicionals.\nEl sistema de connexió que generalment es fa servir és un híbrid de satèl·lit i telèfon. Cal tenir instal·lada una antena parabòlica digital, un accés telefònic a Internet (utilitzant un mòdem RTC, RDSI, ADSL o per cable), una targeta receptora per a PC, un programari específic i una subscripció a un proveïdor de satèl·lit.\nEl cibernauta envia els seus missatges de correu electrònic i la petició de les pàgines web, que consumeix molt poc ample de banda, mitjançant un mòdem tradicional, però la recepció es produeix per una parabòlica, ja siguin programes informàtics, vídeos o qualsevol altre material que ocupi molts megues. La velocitat de descàrrega a través del satèl·lit pot situar en casos òptims al voltant de 400 Kbps.\nLes xarxes sense fil o wireless són una tecnologia normalitzada pel IEEE que permet muntar xarxes locals sense emprar cap tipus de cablejat, utilitzant infrarojos o ones de ràdio a freqüències des normalizadas (de lliure utilització).\nEstan compostes per dos elements:\nPunt d'accés (AP) o "transceiver": és l'estació base que crea una àrea de cobertura on els usuaris es poden connectar. L'AP compta amb una o dues antenes i amb una o diverses portes Ethernet.\nDispositius clients: són elements que compten amb targeta de xarxa sense fils. Aquests proporcionen una interfície entre el sistema operatiu de xarxa del client i les ones, a través d'una antena.\nL'usuari pot establir el canal (se solen utilitzar les bandes de 2,4 Ghz i 5Ghz) amb el que es comunica amb el punt d'accés per la qual cosa podria canviar en cas d'interferències. A Espanya es ens impedeix transmetre en la totalitat de la banda 2,4 Ghz ja que part d'aquesta banda està destinada a usos militars.\nLa velocitat amb el punt d'accés disminueix amb la distància.\nEls sistemes inalàmbrics de banda ampla es coneixen com BWS (Broadband Wireless Systems) i un dels més atractius, són els sistemes LMDS.\nEl LMDS (Local Multipoint Distribution System) és un sistema de comunicació de punt a multipunt que utilitza ones radioelèctrics a altes freqüències, al voltant de 28 o 40 Ghz. Els senyals que es transmeten poden consistir en veu, dades, Internet i vídeo.\nAquest sistema utilitza com a mitjà de transmissió l'aire per enllaçar la xarxa troncal de telecomunicacions amb l'abonat. En aquest sentit, es configura un nou bucle d'abonat, amb gran ample de banda, diferent al tradicional parell de fils de coure que connecta cada terminal domèstic amb la centraleta més propera.\nLes bandes de freqüències utilitzades ocupen un rang al voltant de 2 Ghz, per a les quals l'atenuació per agents atmosfèrics és mínima. Degut a les altes freqüències i l'ampli marge d'operació, és possible aconseguir un gran ample de banda de comunicacions, amb velocitats d'accés que poden assolir els 8 Mbps El sistema opera en l'espai local mitjançant les estacions base i les antenes receptores usuàries , de forma bidireccional. Es necessita que hi hagi visibilitat directa des de l'estació base fins a l'abonat, per la qual cosa es poden utilitzar repetidors si l'usuari està ubicat en zones sense senyal.\nA Espanya, el servei s'ofereix a les freqüències de 3,5 ó 26 Ghz. El sistema de 26 GHz ofereix més capacitat de transmissió, amb un abast de fins a 5 Km En canvi, el sistema de 3,5 GHz pot aconseguir un abast més gran, de fins a 10 Km, encara que té menor capacitat, i pot oferir velocitats de fins a 2 Mbps Aquest segon sistema és, per tant, més econòmic que el primer.\nEl LMDS ofereix les mateixes possibilitats en quant a serveis, velocitat i qualitat que el cable de fibra òptica, coaxial o el satèl·lit lit. L'avantatge principal respecte al cable consisteix en que pot oferir servei en zones on el cable mai arribaria de forma rendible. Respecte al satèl·lit, ofereix l'avantatge de solucionar el problema de la gran potència d'emissió que es\ndispersa innecessàriament a cobrir àmplies extensions geogràfiques. Amb LMDS la inversió es rendibilitat de manera molt ràpida respecte als sistemes anteriors. A més, els costos de reparació i manteniment de la xarxa són baixos, ja que al ser la comunicació per l'aire, la xarxa física com a tal no existeix. Per tant, aquest sistema es presenta com un seriós competidor per als sistemes de banda ampla.\nObtingut de «http://wiki.lledoner.com/index.php?title=Internet._Maria_Taberner_i_Margalida_Servera&oldid=22865»\nDarrera modificació de la pàgina: 11 juny 2009 a les 07:32.\nAquesta pàgina ha estat visitada 6.006 vegades.


Empresas felices y equipos cohesionados - Daniel Gabarró\nCATÀLEG » Empresas felices y equipos cohesionados\nHerramientas útiles, concretas y eficaces para convertir tu lugar de trabajo en tu espacio de felicidad y de autoconocimiento\nSovint, les relacions a la feina resulten complexes: amb els companys i companyes, amb els caps, els empleats, els proveïdors ... Aquí obtindràs estratègies que et seran útils per millorar el clima del centre de treball. Veuràs que són propostes clares i senzilles, però eficaces.\nEl propòsit del curs Empreses felices és oferir-te una mirada de calma, consciència i il·lusió cap a la teva tasca professional. Les propostes que es troben en aquest curs condueixen a una sèrie d'experiències pràctiques i de transformació vital que possibiliten gaudir molt més de la feina i de la vida personal.\nPerquè no hi ha una vida personal i una vida professional, sinó una única vida: aprofitem-la!\nT'animo a convertir el teu lloc de treball en un espai de felicitat.\nDestinataris: Empresaris / es, càrrecs directius i líders d'equips de qualsevol àmbit professional. També treballadors i treballadores.\nDaniel Gabarró és mestre amb cinc especialitats reconegudes, així com psicopedagog, a més de llicenciat en humanitats, expert en PNL (programació neurolingüística) i diplomat en direcció i organització d'empreses.\nHa exercit de docent durant 25 anys en tots els nivells educatius i ha participat en nombrosos projectes d'innovació educativa. El seu enfocament sempre és pràctic, senzill i innovador.\nParticipa habitualment en programes d'educació com, per exemple, "L'ofici d'educar" de Catalunya Ràdio, en el que té la secció "Educar per a la felicitat". Més informació a


Crònica de la 1a Jornada d’Arxius i Associacionisme - Arxivers la DaDa\n9 octubre, 2019 - Oriol Escuté i Zamora (Tècnic d'arxiu al CEDOC de la Fundació Orfeó Català - Palau de la Música Catalana)\nAquesta jornada pretén esdevenir un punt de trobada entre arxius i associacions sense ànim de lucre que disposen de fons documentals d’alt interès històric, cultural o patrimonial i tenen la voluntat de millorar-ne el seu tractament, conservació i difusió.\nEn una primera intervenció, els representants de la Generalitat de Catalunya, na Verònica Guarch i l’Enric Cobo van intervenir per tal d’exposar l’estat de la qüestió, la metodologia emprada per fer una diagnosi de les entitats catalanes amb fons patrimonials i l’anàlisi de les dades extretes de l’estudi. A destacar com a mostra, que en un 70% de les entitats de Catalunya no hi ha ningú que s’encarregui dels seus fons documentals, un 20% tenen algú de l’entitat que vetlla mínimament per la conservació i la custodia de la documentació i només un 5% tenen un arxiver o personal validat que apliquen un tractament professional dels fons documentals.\nA continuació, en David Vilarrúbias, en Marcos Yañez i en Xavier Pedrals, arxivers i personal del Departament de Cultura, van fer la presentació del Protocol de suport als arxius d’entitats i associacions culturals de Catalunya. Un interessant projecte que pretén acompanyar, assessorar i donar suport a les entitats que tinguin interès en fer un tractament bàsic dels seus fons documentals i no tinguin recursos per contractar personal qualificat. En aquest sentit, es va posar en valor en primer lloc la pressa de consciència de les entitats i associacions de la importància de la gestió dels seus fons documentals, així com el servei per part de l’administració de proporcionar unes nocions i conceptes bàsics d’arxivística. Entre les eines més rellevants del Protocol de suport als arxius d’entitats i associacions culturals de Catalunya, hi destaca la proposta de Quadre de Classificació per a associacions i entitat culturals, que de manera estandarditzada es aplicable a la documentació de qualsevol entitat d’aquest tipus. Properament es farà públic aquest document a la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural.\nLa resta de la #AAJornada va seguir amb les comunicacions d’algunes entitats que van centrar la seva exposició en el tractament, la conservació i la difusió dels seus fons. Tant Montserrat Garrich de l’Esbart Català de Dansairescom Jesús Ventura de Músics per la cobla, van explicar de quina manera miren de preservar i difondre el seu patrimoni documental mitjançant els recursos que tenen al seu abast. Per altra banda, en Salvador Cabré de l’Arxiu Comarcal de l’Alt Camp i en Miquel Pérez de l’Arxiu Nacional de Catalunya van seguir amb una comunicació de cas, on per exemple es va explicar la relació i la casuística del fet casteller i els arxius o com la campanya de salvament d’arxius d’associacions en temps de crisi de l’ANC (2008-2018) va ser cabdal per tal de preservar un patrimoni documental únic del teixit associatiu català.\nSeguidament, va donar-se lloc una taula rodona moderada per na Mari Luz Retuerta de l’Arxiu Comarcal del Baix Llobregat que partia sobre l’eix de les bones pràctiques i experiències en la matèria de diverses entitats i associacions. Hi van intervenir na Neus Ribes del Centre d’Estudis Comarcals del Baix Llobregat, l’Oriol Vicente del Centre d’Estudis Castellar del Vallès – Arxiu Històric, na Marta Grassot del Centre de Documentació de l’Orfeó Català (CEDOC), i l’Alfons Tiñena de la Federació d’Ateneus de Catalunya. La diversitat de casos pràctics, d’experiències en el tractament de la documentació o la relació amb l’administració o institucions arxivístiques va ser la tònica dels ponents, on es va poder comparar recursos, tècniques i idees entre les diferents entitats. A destacar, l’estreta col·laboració entre el Centre d’Estudis Comarcals del Baix Llobregat i l’Arxiu Comarcal, el conflicte i casuística del Centre d’Estudis Castellar del Vallès – Arxiu Històric i l’Ajuntament de Castellar del Vallès, l’Arxiu Digital del CEDOC en el marc del projecte Palau Digital, o el projecte Metarxiu de la Federació d’Ateneus de Catalunya.\nA tall de conclusió, la #AAJornada ha servit per prendre consciència per part de les associacions i entitats culturals de Catalunya sobre la importància de la gestió dels seus fons documentals, la manifestació de falta de recursos i infraestructures per tal d’aplicar un tractament bàsic a la documentació que conserven i generen, la necessitat d’innovar i reinventar-se des d’un punt de vista d’aprofitar i explotar el patrimoni documental que tenen i donar-li un valor afegit, tant social com cultural, i per part de les administracions i els arxius, repensar estratègies per tal d’arribar i col·laborar més estretament amb el teixit associatiu de Catalunya.


La mania de Cara Delevigne de posar "caretos" a les fotos que penja a Instagram [FOTOS] | Adolescents.cat\nLa mania de Cara Delevigne de posar "caretos" a les fotos que penja a Instagram [FOTOS]S'ha convertit en poc temps en una de les models de moda. Això, sumat a les seva gran activitat a Instagram, fa que Delevigne tingui ja més d'un milió de seguidors a la xarxa social de fotos. Mirant les fotos que penja hem descobert que té la mania de posar sempre "caretos"! Petons guapíssima!Redacció | Actualitzat el 18/06/2013 a les 16:13hArxivat a: famosos, fotos, instagram, caretos, cara delevigneCOMPARTEIXTUITEJA\nSegueix-la a Instagram Tweet\njaajaajajajajajAnònimadirectioner:-) , 18/06/2013 a les 16:23Cm q ES guapa surt be encara que faci carotes!!Molt interessant\nfbcAnònimfb, 18/06/2013 a les 16:23pos molt be.\nENSERIO?CATALUNYA INDEPENDEEEEEEENT, 18/06/2013 a les 16:23Quin tipus de noticia és aquesta? Creieu que mimporta molt la cara que fagi aquesta noia a les fotos?\nIUNCXZAAnònimKMJNHVFCX, 18/06/2013 a les 16:35eieiieieieieieieieieieiieieieieeiieieieieieieieie\nmaaaaateeeume a negatiius! puajajajjajjajaja\nun besito:* guapots\nu sentoo ADOLASCENTS PRO EM FEIAA ILUU:(\nEm... ¿Hola?Aina Bergadà, 18/06/2013 a les 16:36Holaa? Tierra llamando a web...¿? Creieu que ens importa la cara que fagi aquesta "noia"(o el que siigui) a les fotosss?\nEm sembla molt bee que sigui famosa... pero responsabilitat 0%\n,KIJHGFAnònimKMJNHVFCX, 18/06/2013 a les 16:37CARA GUAPA! O COM ET DIGUIS!:* AJJAAJJAJAJAJ\nCARETOS AL PODER = CARA AJJAAJ\nQUEDES MB:* EQUISSDEEEEEDEDEDEDE\n,KMJNHBGVFCºXAnònimKMJNHVFCX, 18/06/2013 a les 16:391SOC LA DE DALT, I JA SE PK ES DIU CARA\nJAJAAJJA ELS SEUS PARES LI DEVIEN POSAR PK CUAN VA NEIXAR FEIA BONA CARA! AJJAJAJ O PUTSER PK IA FEIA CAROTES RARES AL NEIXER\njghjkghjkkihgvfj, 18/06/2013 a les 17:32Si es molt guapaa qda bb igualment..\nLa ultima fotu*-*\nlsjdkajsldajskdjlskjdl, 18/06/2013 a les 17:45akesta tia es la festa. mola massa. +8\nNo caljuliaaa12345sdfghj, 18/06/2013 a les 17:49A veure aquesta noticia no li trobo el sentit, si fa caretos que en fagi, que disfruti la vida, que sigui feliç, es de les poques models que m'agraden perquè no surten en totes les fotos aixi mones i series, a ella li és igual com queda, ella només disfruta de la vida i és lo que m'encanta d'ella aixi que per fer entrades com aquestes no cal.\nCara is da bomb\nper es ke diuen CREIE K MIMPORTA...per es ke diuen CREIE K MIMPORTA..., 18/06/2013 a les 18:33Si que us importa sino no haurieu clicat a la publicació i no haurieu comentat!!! jajajja patètic :'D\nDolCla., 18/06/2013 a les 18:40Pobra tia, es diu cara i fa CARETOS jajajaj +1\nasdfghkkjgfAnònimfuhgi, 18/06/2013 a les 19:01soc la eulalia camos ferrer la caca i porka\nno e suspes res\nas long as you soc copiona de la de dalt\nsdfghjklAnònimaaaaa, 18/06/2013 a les 19:07\njejejejejejeje mateume a anegatius me la suda perque fer això em feia\n/.-·)^^"//Anònimijbku, 18/06/2013 a les 19:39Em... per els q els hi fagi ilu aixo dels\nper la de dalt...Anònimeta eta, 18/06/2013 a les 19:47per la de dalt...\nsi penses que els que fan els espais són uns inmadurs i uns enanos de merda perquè collons ho fas tuu?? PD: De bon rotllo eh ;)\nIdoooooooola~PDA~, 18/06/2013 a les 21:07No insolteu plis pe rque es una de les meves idoles:) tambe one direction kilian jornet, michael jackson...:)\nes la puta amavaig neixer de caca, 18/06/2013 a les 23:11És la ama aquesta tia! i els seus caretos bestials! +1\nm'encanta*-*Anna&Mariia, 19/06/2013 a les 00:03simplement la adoro, els seus caretos son la risa:') ES LA AMA!\najsdakjleAnònimaaaaaaaaaa, 19/08/2013 a les 19:28Jajajjaja està bé fer tonteries! :)\nD'aquesta manera, verifiquem que el teu comentari no l'envia un robot publicitari. A la portada d'Adolescents.catRituals de bona sort i amor per HalloweenLa nit de Halloween és una de les més màgiques de l'any. Diu la creença que és la única nit que els esperits dels morts volten per la terra lliurement. Aquests són els rituals clàssics que es feien a l'antiguitat per tenir bona sort en l'amor i en la vida. 22 comentaris5 curiositats sobre Peter VivesL'actor barceloní causa furor a tot arreu. Des d'Adolescents.cat te'l descobrim i t'expliquem detalls!Afegiu comentariAssalten casa seva i la policia el deté per possessió de marihuana [MOLT FAIL]La policia enxampa 'in fraganti' uns lladres en una casa de Bigues i Riells i descobreix que la víctima tenia més de 100 plantes al seu domicili.Afegiu comentari\nÚltima horaMés llegit10:155 curiositats sobre Peter Vives09:00Assalten casa seva i la policia el deté per possessió de marihuana [MOLT FAIL]18:30Per què Instagram pot ser el nostre pitjor enemic?18:157 Nois famosos baixets que són atractius18:14Els anglicismes que estan més de moda a les xarxes socials!17:57Saltaries en paracaigudes enganxat als teus pírcings? [VÍDEO]17:47Coneixes els bessons Kotze? Et caurà la baba!17:20Com es vestia per Halloween la gent fa uns anys enrere? [FOTOS]17:18Saps quins són els noms més posats a Catalunya?17:00Polèmica a les xarxes socials per un maniquí25/10Coses que NO has de fer si vols estar guapa24/10Els famosos també surten malament a la foto del DNI [FOTOS]26/105 coses que fem totes les noies i que els nois preferiríeu no saber28/10Les 7 coses que mai pots dir a una noia prima23/104 Coses que NO has de fer quan veus el noi que t’agrada25/10Xata, si et fas una selfie al lavabo controla el reflex del mirall! [BIG FAIL]24/10Trucs pels dies que tens el cabell brut27/106 coses que vas viure de petit i que afectaran el teu futur28/10Digue'ns a quina estació de l'any vas néixer i et direm com ets26/1010 coses que elles valoren moltíssim dels nois Com una model pot fer molt el ridícul per voler lluir figura! [VÍDEO]La model Zahia Dehar, va quedar literalment, atrapada en el seu propi vestit. 18 comentarisEl discurs feminista d’Emma Watson a l’ONU [VIRAL]Emma Watson va ser anomenada Ambaixadora de l’ONU al mes de juliol i ara ha fet el seu primer discurs a la seu de l’ONU a Nova York.15 comentarisLa reacció d'una nena quan el seu pare es talla la barba [VÍDEO]Més de 6 milions de persones han vist aquest nou fenomen viral. Que mona!8 comentarisBrutal vídeo sobre els estàndards de perfecció imposats a les noiesEs tracta d’un curtmetratge que en només 2 minuts i mig reflecteix molt bé les pressions de bellesa que pateixen les dones actualment. 17 comentarisKiller Clown 3: Un viral amb més de 3 milions de visites en 3 diesDmPranks Productions han tret una nova versió de Killer Clown, però aquesta vegada el pallasso protagonista va acompanyat del seu oncle.5 comentarisHas escoltat la versió «Pet Remix» de l'«Anaconda» de Nicki Minaj? [VÍDEO]A partir d'aquesta nova remescla, els culets en moviment del nou videoclip de Nicki Minaj perden tota la sensualitat del món. Prepara't per escoltar la reina de les traques! 6 comentarisVegeu més notícies


Paisatges valencians seguint els passos de Fuster - Diari La Veu\nEscriba el número 589874\nPlatja de Borriana.\nL'any 1962, quan Joan Fuster va culminar l'aventura El País Valencià, va comptar amb la col·laboració del fotògraf Ramon Dimas. Cinquanta anys després, Joan Garí va seguir les mateixes rutes de Fuster en el llibre Viatge pel meu país (Edicions 3i4, 2012) i, en aquesta ocasió, va ser Joan Antoni Vicent qui va oferir la seua visió gràfica.\nLes imatges es poden contemplar ara en la mostra que l'OCCC acollirà fins a l'11 de maig i que mostren un treball "minuciós". Vicent és un fotògraf "que sap que el secret de la geometria es troba igual en els meandres del rostre d'un ancià que en les regularitats d'un paisatge sotmès al rigor de la seua mirada", explica el mateix Joan Garí.\n"Jo volia comprovar en què havia canviat aquest país després del periple de Fuster i Joan Antoni Vicent va certificar l'estat de la qüestió orquestrant una sèrie de meravelloses composicions en blanc i negre, que és el color de l'ànima de les coses, de la seua essència", afig.\nJoan Antoni Vicent (Vilavella, Plana Baixa) és enginyer industrial, però ha dedicat tota la seua activitat professional a treballar com a informàtic per a l'IBM de Barcelona, ciutat on va residir fins al 2002. Fotògraf autodidacta i vocacional, ha exposat en el seu municipi natal, així com a Morella, Terrassa, Borriana, Castelló, Madrid, Barcelona i València.\nHa publicat diversos volums fotogràfics, entre ells València del Tramvia, imatges actuals de la València de finals dels anys 50 del segle passat, amb textos originals de la novel·la Tramvia a la Malvarrosa, del seu germà, l'escriptor Manuel Vicent.\nEn aquest cas, les fotografies es van exposar inicialment en l'IVAM i es van poder veure després a Orà i Alger i en les principals ciutats del Marroc. Actualment, una part d'aquesta col·lecció es mostra a Les Corts.\nTambé va publicar Viatge pel meu país, origen de l'exposició, en el qual va il·lustrar el text de Joan Garí quan els dos revisitaren el territori seguint les passes de Joan Fuster i com a homenatge a l'escriptor de Sueca.\nPer la seua banda, Joan Garí (Borriana, Plana Baixa, 1965) es va donar a conèixer amb el llibre 'La conversa mural', Premi Fundesco 1994, que abordava el fenomen del grafiti. En els últims anys ha conreat diferents gèneres literaris, des del dietari (Senyals de fum) a la novel·la, passant pel llibre de viatges. A més, col·labora com a periodista en diversos mitjans de comunicació.\nEscriba el número 402768


La jove companyia del Teatre Nacional de Catalunya presenta l’obra El Cantador a Badalona | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\nLa jove companyia del Teatre Nacional de Catalunya presenta l’obra El Cantador a Badalona\nL’Espai Betúlia presentarà el proper dimarts 10 de juny, a les 20 hores, l’obra El Cantador, de Serafí Pitarra, interpretat per la jove companyia del Teatre Nacional de Catalunya. Durant el mes de juny, l’Espai Betúlia oferirà també dos espectacles literaris de la companyia badalonina A Peu Pla, basats en textos de Joan Argenté i Terenci Moix.\nEl Cantador és el primer muntatge que porta a escena la ITNC Jove Companyia, nascuda de la col·laboració entre l’Institut del Teatre i el Teatre Nacional de Catalunya. El text de Pitarra, coescrit amb Pau Bonyegues, és una paròdia del drama romàntic El Trovador, d’Antonio García Gutiérrez, gràn èxit del teatre espanyol de 1836.\nDimecres dia 11 i divendres dia 20 de juny, en tots dos casos a les 20 hores, es podrà veure Vel rere vel, creat per A Peu Pla a partir de textos del poeta badaloní Joan Argenté. El muntatge està interpretat per Anna Calatayud Casas, Ramon Canals i Gerard Guerra, amb música de Jordi Pellejero i dramatúrgia i direcció d’Albert Ibáñez.\nEl mateix Albert Ibáñez dirigeix i interpreta Lleonard i la Castellona, el dijous 12 de juny a les 20 hores. Acompanyat per Anna Calatayud en la interpretació, Ibáñez ha adaptat a l’escena un capítol de la novel·la El sexe dels àngels, de Terenci Moix. La música és a càrrec també de Jordi Pellejero.


La destil·leria: de març 2009\nFa uns dies vaig assistir a un taller sobre la Web semàntica impartit per la Dolors Reig al Centre de Recursos de Formació de Persones adultes\nSi us he de ser sincer encara he de pair part dels continguts que s'hi van tractar. No obstant vull deixar aquí la presentació que ens va presentar!\nNo obstant, per anar obrint boca deixo aquí un vídeo que explica de què va això de la Web 3.0 o web semàntica\nPublicat per Joan Padrós a 3:56 p. m. 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: twine, web 3.0, web semantica\nPublicat per Joan Padrós a 6:23 a. m. Cap comentari:\nMirant una revista d'informàtica he trobat una aplicació que pot ser molt interessant. De fet l'he provat i funciona.\nEs tracta d'una aplicació que permet desar vídeos de la xarxa a l'ordinador. De fet això no és cap novetat, ja que aplicacions que facin això n'hi ha un munt. En aquest escrit ja en vaig parlar.\nAra bé, el que m'ha sobtat és la forma en què recupera els vídeos.\nQuant visualitzem un vídeo de la xarxa en streaming o flux de dades, aquest s'emmagatzema temporalment en la memòria cau de l'ordinador.\nDoncs bé, amb l'aplicació VideoCacheView podem accedir als vídeos de la memòria cau, veure'ls i, fins i tot, desar-los al nostre disc dur. En fer-ho el vídeo s'emmagatzemarà en format de flash vídeo (Flv).\nPublicat per Joan Padrós a 3:21 a. m. Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: aplicacions, descarrega de videos, video\nPublicat per Joan Padrós a 3:51 p. m. Cap comentari:\nEXPOELEARNING2009 és un Congrés Internacional i Saló professional de formació on-line que aquest any arriba a la vuitena edició. El VIII Congrés que cel·lebrarà els dies 19 i 20 de març al Palau de Congressos de la Fira de Barcelona, dins de la Setmana de la Formació que organitza Fira de Barcelona.\nEn el marc del Congrés EXPOELEARNING tindrà lloc una nova sessió d'EDUC@PARTY, una activitat anual adreçada al professorat i estudiants universitaris. L'EDUC@PARTY té com a objectiu mostrar les darreres tendències i aplicacions d'ús de la tecnologia a l'aula.\nOrganitzada per AEFOL i amb la col·laboració d'ITWordl Edu i Espiral: educació i tecnologia, EDUC@PARTY tindrà lloc el divendres 20 de març a la Sala 4 del Palau 5 del Recinte Firal de Montjuïc de 15:00 a 19:00 h.\nL'entrada a aquesta activitat és lliure i gratuïta, prèvia inscripció (emplenar el formulari d'inscripció)\nDescarregar invitació (clicar aquí)\nAvançament del Programa de l'EDUCAPARTY\n16:00 h. Presentació i benvinguda\nD. Joan Padrós, Tresorer de l'Associació Espiral: educació i tecnologia\n16.10 h. Ponència: “De l'escola analògica a l'escola digital: reptes de futur de les TIC a l'àmbit educatiu” Dr. Miquel Ángel Prats, Director del CETEI – Fundació Joan XXIII\n16.50 h. Ponència: ”Darreres tendències TIC/TAC aplicades a l'educació : web 2.0, RSS, wikis, blogs, Google com a model d'escola 2.0” D. Jordi Guim i D. Manuel Rino, Associació Espiral: educación i tecnologia\n17.20 h. Ponència: ”La convergència de mitjans en Aules Interactives Multimèdies amb Media Centers & IP .tv” D. Luís Fernando Del Signo Guembe, Director General TRALCOM\n17.50 h. Taller: ”Possibilitats de la Metodologia PBL” D. Jordi Guim y D. Manuel Rino, Associació Espiral: educació i tecnologia\n18.25 h. Discussió oberta i torn de preguntes.\nTots els dubtes i preguntes que es generin durant la sessió es respondran i discutiran de forma oberta, fomentant les aportacions d'experiències dels assistents\n19.00 h. FI DE LA JORNADA - Copa de cava al hall\nEtiquetes de comentaris: educaparty, espiral\nPublicat per Joan Padrós a 2:51 p. m. 2 comentaris:\nL'altre dia estava buscant un desfragmentador de discs durs gratuïts i en vaig trobar amb un, fet pels mateixos programadors del Ccleaner. Això ja em va semblar prou garanties. El vaig provar i, aparentment, va funcionar prou bé.\nEl desfragmentador en qüestió s'anomena Defraggler i avui, parlant amb una persona que d'això en sap, m'ha confirmat que es tracta d'un molt bon defragmentador. Permet desfragmentar des de tot un disc dur, fins a un sol fitxer!\nPublicat per Joan Padrós a 3:04 p. m. Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: desfragmentador


Els 5 municipis de la comarca del Barcelonès ja superen el llindar dels 100.000 contagis de coronavirus, un terç de tots els que s’han registrat a Catalunya des de l’esclat de la pandèmia. En concret Barcelona capital, l’Hospitalet, Badalona, Santa Coloma de Gramenet i Sant Adrià sumen ja 100.131 casos confirmats. A més, s’apropen als 6.000 morts: les dades oficials de Salut d’aquest dissabte recompten 5.938 víctimes mortals amb Covid-19.\nLes restriccions de fa dues setmanes comencen a notar-se en les estadístiques però molt lentament a causa d’un doble delay. Els contagis han frenat i sembla superat el pic màxim després de la limitació de moviments nocturna i de cap de setmana. No obstant, el comptador segueix sumant i ara la tensió es concentra als hospitals, que tornen a atendre un gran volum de pacients Covid. La comarca té ara 695 pacients ingressats, malgrat que el risc de rebrot ha baixat a 711.\nNou recompte a les UCI\nAl conjunt de Catalunya s’han registrat fins aquest dissabte 294.703 casos acumulats de coronavirus, 4.459 més que la vigília. Gairebé tots (265.244) s’han confirmat amb una prova PCR, ha informat la la Generalitat a través de la seva pàgina web. La xifra de morts total se situa en 14.543 (61 més que els registrats el divendres). De les defuncions, 8.917 han tingut lloc en hospitals o centres sociosanitaris, 4.254 en residències, 886 en domicilis i 486 no són classificables per manca d’informació.\nUnitat de Vigilància Intensiva Respiratòria / Franciso Àvia – Hospital Clínic\nPel que fa als pacients ingressats actualment, la xifra se situa en 2.621, fet que suposa un descens de 104 respecte a l’últim recompte. Un total de 551 pacients es troben ingressats a la unitat de cures intensives (UCI), 80 més que en el balanç anterior. Aquest augment es deu al fet que s’han començat a comptabilitzar els pacients crítics del Sistema sanitari integral d’utilització pública de Catalunya (Siscat) i de centres privats en el recompte diari.\nLa taxa de el risc de rebrot ha baixat: dijous arribava a un nivell de 731, i 24 hores després està en 720. La velocitat de reproducció de la malaltia (RT) ha baixat a 0,93, i la incidència acumulada en els últims 14 dies és de 810,82 per cada 100.000 habitants. A les residències de gent gran hi ha hagut fins ara 22.503 persones que han donat positiu, de les que 6.890 han mort i 153 es troben actualment ingressades.\nBarcelona deixa enrere el “pic de contagis” i centra esforços als hospitals\nA mesura que es frena el ritme de contagis, la prioritat és evitar el col·lapse dels hospitals


a directora del Catalunya Convention Bureau, Sònia Serracarbassa, va participar a la taula rodona “La reinvenció de l’oferta al nou context. Reptes i oportunitats” a la jornada\nInici > Tendències en l’organització d’esdeveniments turístics\nTendències en l’organització d’esdeveniments turístics\nEl 12 de novembre la directora del Catalunya Convention Bureau, Sònia Serracarbassa, va participar a la taula rodona “La reinvenció de l’oferta al nou context. Reptes i oportunitats” a la jornada “Tendències en l’organització d’esdeveniments turístics”, organitzada pel Laboratori d’Innovació i Intel·ligència Turística del Departament d’Innovació Turística del centre tecnològic Eurecat i el Patronat de Turisme de la Diputació de Tarragona a Costa Daurada i Terres de l’Ebre. La jornada va comptar també amb altres experts que van analitzar les tendències del sector i els reptes i les oportunitats que la Covid-19 ha generat en la indústria dels esdeveniments turístics. Es va fer palès com la nova situació ha accelerat la incorporació de les noves tecnologies en l’àmbit dels esdeveniments, reunions i congressos.\n⇐ EL CCB participa al 59è congrés d’ICCA\nCatalunya participa a la fira IBTM World amb un estand virtual ⇒


Jocs, apps i webs per aprendre idiomes? - el blog del servei d'idiomes\nJocs, apps i webs per aprendre idiomes?\nPosted on 17 de Febrer de 2015 Author cvilaseca 0\nLa tecnologia digital ha portat de la mà una àmplia oferta de webs, apps i videojocs orientats a l’aprenentatge de l’anglès. La pregunta és: funcionen realment? Com passa amb tot, n’hi ha de millors i pitjors; el que cal tenir clar és que, per si sols, no us ajudaran a millorar substancialment el vostre nivell d’idioma. Ara bé, com a complement a les classes poden ser un recurs assequible, pràctic i divertit per millorar aspectes concrets del vostre aprenentatge. Quina funcionalitat ofereix cada format?\nJocs: Els videojocs provoquen tot tipus de reaccions entre el gran públic, des d’aquells que els consideren poc més que un passatemps fins a d’altres que els veuen com a eines pràcticament satàniques. El que és innegable és que, com a mitjà interactiu de gran popularitat, mereixen ser avaluats com a recurs multidisciplinar. Estudis recents indiquen que, utilitzats adequadament, poden promoure una certa fluïdesa. Si busquem de manera selectiva, podem trobar jocs sobre diverses temàtiques i en una multitud de formats. El fet que el vocabulari es vegi en context i vagi acompanyat d’elements gràfics i/o d’animació facilita significativament l’associació automàtica entre la paraula i el concepte.\nÀudio i vídeo: Els materials d’àudio i vídeo disponibles a la web són pràcticament il·limitats, des de podcasts, i programes de ràdio fins a anuncis, tutorials o webs de fonètica. Com els jocs, proporcionen context a l’aprenentatge però, més enllà d’això, ofereixen l’avantatge de facilitar l’exposició a l’idioma real i a informació cultural, a més de poder-se manipular (l’usuari pot parar, repetir, avançar i retrocedir tants cops com calgui) per treure el màxim profit del contingut i adaptar-lo al nostre particular ritme d’aprenentatge.\nApps per a mòbil i tablet: El principal avantatge de les apps és que poden fer que l’aprenentatge es percebi de manera més dinàmica. Els usuaris poden escollir entre diferents nivells de dificultat i, el que és més important, poden fer una estona d’anglès en el lloc i el moment que els resulti més còmode, ja sigui mentre esperen a la consulta del metge, al tren o mentre prenen un cafè. La majoria inclouen una eina de diagnòstic per determinar el nivell d’idioma de l’usuari per tal de carregar-li els exercicis més adequats al seu nivell real.\nTots aquests recursos són una manera entretinguda, econòmica, pràctica i personalitzable de seguir practicant l’idioma fora de l’aula i ampliar coneixements sobre elements culturals i expressions idiomàtiques. I, amb la vastíssima oferta que existeix, segur que trobareu el més adequat als vostres gustos i necessitats.\nPrevious PostParlant d’enamorats…\nNext PostNotting Hill Carnival


Tarragona celebrarà Sant Joan amb els actes tradicionals de foc, música i castells - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nTarragona celebrarà Sant Joan amb els actes tradicionals de foc, música i castells\nUn any més la ciutat s’apropa a l’estiu amb diverses celebracions de caràcter tradicional que ens marca el calendari, com el Corpus Christi, que tindrà lloc aquest diumenge 18 de juny; o la nit i Diada de Sant Joan; juntament amb el Dia Internacional de la Música.\nD’una banda i en primer lloc, aquest diumenge veurem sortir al carrer diferents elements del Seguici Popular a partir de les 17.45h en anada a Professó des de la plaça de la font fins al Pla de la Seu, però des de les 9h del matí i durant tot el dia podrem contemplar l’Ou com balla, a la font del claustre de la Catedral, així com degustar la tradicional coca de cireres a la plaça de la Font.\nDurant la setmana, però, engeguen diversos actes relacionats amb el Foc de Sant Joan, com són una exposició i una xerrada entorn de la tradició de les falles a Tarragona, el dijous 15 i la Desvetlla dels Ninots de les Foguerades que serà dissabte 17a les 23.30h pels carrers de la Part Alta. També dissabte iniciaran els actes amb motiu del Dia Internacional de la Música. L’Associació de Músics de Tarragona (aMt), proposarà, un any més, un concert tribut a La Capsa de Música de la Tabacalera a partir de les 23h. Enguany serà en homenatge a Madonna.\nDurant la nit de Sant Joan hi ha previstos diversos actes com l’arribada del Foc i el seu pas per la ciutat en cercavila, així com la revetlla a la Rambla Nova, que engegarà després de mitjanit, un cop encesa la foguera, que enguany anirà a càrrec de l’orquestra Contraband, amb un important repertori de versions de les cançons més populars dels últims temps. El dissabte 24 de juny, Diada de Sant Joan, a les 19.30h a la plaça de la font tindrem Castells a càrrec de les quatre colles de la ciutat.\nRedacció TT - 17/06/2017 - 21:54h\ncaliu de foguerades\nRecordo de la meva infantesa com la canalla del barri s'encarregava de passar per les cases a recollir andròmines que amuntegava en una foguerada i després l'encenien el 23 quan es feia fosc. No hi faltava el ninot que vestien amb roba vella.\nEra tot improvisació, però, se seguia amb la tradició any rere any.


suport mutu de Xàtiva\nCREA LA TEUA XARXA DE SUPORT MUTU\nEn aquestos moments de confinament, hem d'activar xarxes d'ajuda i suport mutu. Demanar i oferir ajuda a veïnes, familiars, conegud...\nL'ajuntament de Xàtiva ha posat en marxa un Pla de Xoc amb mesures socials. Una d'elles és per al lloguer de l'habitatge habitual per als treballadors per compte d'altri i els autònoms que acrediten que els seus ingressos s'han reduït un 75% en els últims sis mesos com a conseqüència del Decret de l'Estat d'Alarma.\nAquestes gestions s'han de fer a través del correu lloguercovid@xativa.es o del telèfon 96 228 98 08, on se'ls derivarà a una tècnica jurista-especialista que recollirà les dades i valorarà cada cas de manera individualitzada i prestarà l'ajuda que siga necessària.\nLa intenció de l'Ajuntament de Xàtiva és fer-se càrrec del 50% del cost del lloguer durant el període d'alarma, en el cas d'acreditar-se la situació esmentada, podent ser prorrogable per un període de dos mesos.\nEtiquetas: ajudes locals\ntelèfon per assessorar treballadores autònomes\nL'Ajuntament de Xàtiva ha habilitat el correu electrònic lloguercovid@xativa.es i el telèfon 96 228 98 08 per a canalitzar les demandes realitzades pels treballadors autònoms de la localitat respecte a les ajudes oferides per la Generalitat Valenciana i el departament de Benestar Social com a conseqüència de l'emergència de salut pública ocasionada per la Covid-19. Dos canals a través dels quals el personal qualificat del consistori resoldrà els possibles dubtes que puguen tindre els demandants d'aquestes ajudes.\nxerrada en directe sobre prestacions (CGT)\nEl dilluns 6 d'Abril Nino Trillo, del gabinet de formació de la CGT donarà una xerrada amb informació sobre les prestacions socials i altre tipus d'ajudes davant la situació actual de covid-19. També podreu preguntar en directe a través del xat.\nFes click a la imatge per accedir a la xerrada:\nEnllaç a les pàgines oficials del programa:\nEtiquetas: ajudes estatals\nAPLICACIÓ WEB AJUDA COVID19\nS'ha creat aquesta web super senzilla i molt útil, amb dos botons:\nel verd per oferir les coses amb les que tu pots ajudar a altres i les teues dades de contacte\nel roig per dir el que necessites, el teu poble i la forma de contactar amb tu\nEn un minut podeu afegir-vos!\nCreem xarxa de suport mutu i que aquesta crisi no la paguen les mateixes de sempre!\nEtiquetas: suport mutu de barri\nAJUDA PSICOLÒGICA PER WHATSAPP\nEl ministeri d'igualtat ha publicat una guia d'actuació per a dones que estiguen patint violència masclista durant l'estat d'alarma, el podeu veure ací: http://www.violenciagenero.igualdad.gob.es/informacionUtil/covid19/home.htm\nUn dels serveis que ofereixen és el de suport emocional immediat per whatsapp, mitjançant els telèfons 682916136 i 682508507.\nEtiquetas: ajudes estatals, violència masclista\nEl sindicat CCOO ha habilitat un telèfon i un correu electrònic amb els que posar-vos en contacte amb ells per resoldre dubtes sobre els vostres drets laborals durant el estat d'alarma:\nEtiquetas: drets laborals\nLES MESURES DEL GOVERN RESUMIDES\nCom sabeu, el govern va publicar el passat 17 de Març mesures extraordinàries per fer front a l'impacte social i econòmic de l'estat d'alarma.\nAquestes són algunes de les mesures que recull el Real Decret (que podeu consultar en la seua totalitat ací)\nEtiquetas: ajudes estatals, ajudes locals, violència masclista\nDUBTES DRETS LABORALS (CCOO)\nEls joves de CCOO han elaborat aquesta guia sobre dubtes que ens poden sorgir sobre els nostres drets laborals en temps de corona virus, que podeu consultar de forma íntegra a la seu web\nLes companyes i companys de GAM, xarxa de grups de suport mutu en salut mental, han publicat aquest document que compartim per tindre cura de nosaltres mateixes i de les que ens envolten.\nEtiquetas: ajuda psicològica\nAquestes mesures de confinament poden tindre conseqüències psicològiques en nosaltres o en les perones que ens envolten; el col·lectiu Psicòlogues i psicòlegs sense fronteres han compartit una breu guia (realitzada per Elena San Martín), podeu veure-la ací:\ndescarrega el formulari per donar i rebre suport mutu fent clic a la imatge\najudes estatals (6) ajudes locals (4) ajudes autonòmiques (3) violència masclista (3) ajuda psicològica (2) autònomes (2) drets laborals (2) habitatge (2) gent gran (1) suport mutu de barri (1)


Els meus dimonis - blogs.flog.cat\nMai m'he atrevit a parlar això amb ningú.\nÉs més, crec que ara tampoc podré expressar tot el que em passa amb claredat.\nAbans de tot, voldria deixar en clar que tinc dues parts: l'Alba que tots vosaltres veieu i la que només sofreixo jo.\nNo vull que penseu que sofreixo de personalitat múltiple (que potser si, jo no soc psicològa), però el que vull dir és que la part que està cara al públic intenta mostrar-se sempre feliç i vol que la gent que està al seu costat somrigui. Fa bromes, intenta ajudar a aquells a qui estima i, sobretot, sempre es mostra forta. (I com més feta pols està per dins, més intenta semblar feliç)\nI després està el meu dimoni. La por. L'ansietat. L'insomni. El no saber com portar qualsevol tipus de relació. El "no et mostris feble, no vals el suficient per a que es preocupen per tu". El "mai trobaràs a una persona que romangui tota la vida al teu costat, perquè no vals la pena".\nAmb això vull dir que, amb matèria de tenir poca autoestima, soc la reina de l'autoengany. Vaig pel món com si res em pogués fer mal, però en veritat l'única cosa que faig es intentar conviure i canalitzar les meves pors.\nPerquè estic farta de menjar-me el cap i donar-me'n compte de que només puc explicar-los-ho que em passa a un parell de persones perquè no confie en ningú més. Perquè sempre acabo pensant que les persones que entren en la meva vida han vingut a fer-me mal.\nI tinc un problema amb això, perquè no se com actuar davant certes situacions.\nM'agrada que m'agafin la mà quan anem pel carrer, però em tremola el pols si ho fan.\nEm mostro incòmoda amb les mostres d'afecte en públic, encara que em ve al cap algú al que em menjaria a petons al mig de la major concentració de persones del món.\nNo sé quina classe de normes estan "sobreenteses" o no dins de segons quin tipus de relacions, i em paso hores donant-li voltes a "que hauria de fer i que no".\nNo entenc quan una persona és simpàtica o esta coquetejant.\nI sobretot, mai sabré con gestionar el cúmul d'emocions que passen pel meu cap totes les nits, abans d'anar a dormir.\nPerò de veritat, no us preocupeu per mi, ja estic curtida en l'art de lidiar amb mi mateixa.\nEl que em fa por es pensar si realment alguna vegada trobaré a algú amb qui realment pugui confiar per a compartir els nostres dimonis, per a fer més fàcil la nostra existència.\nComentaris (1)17-11-2016 00:55:10


Cervera ja ho té tot a punt per celebrar la Fira del Pa i el Cereal\nDijous, 14 Juny 2018 10:13\nLa caminada 'Camins de Cereal' es va fer dimecres. Paeria de Cervera\nCervera ja ho té tot a punt per celebrar una nova edició de la Fira del Pa i el Cereal, que tindrà lloc aquest cap de setmana al pati de la Universitat. El certamen reunirà una quarantena d’expositors dels quals 11 seran forns de pa; 15, comerços locals; hi haurà tres estands de promoció turística de municipis propers com Guissona, Calaf i Santa Coloma de Queralt i la resta seran expositors de productes artesans.\nEl certamen repetirà el concurs al millor pa artesanal i al més innovador i repartirà per segon any entre els visitants el tradicional pa de tempesta. Com a novetat, acollirà el primer concurs de panadons, organitzat pel Gremi de Forners de les Terres de Lleida; repartirà un miler de bosses de roba per guardar pa i oferirà una degustació de la cervesa ‘El Bolló’ de Torrent Malt, que incorpora pa de pagès en la seva elaboració.\nCompletaran la Fira del Pa la gimcana del Galderic, que inclourà 11 proves pel centre de la ciutat, i els tallers infantils dins de l’espai El Petit Forner.\nDurant tota la setmana, Cervera ha organitzat activitats amb el pa com a protagonista principal. Dilluns i dimarts van tenir lloc tallers infantils d’elaboració de pa; dimarts també es va fer un taller de montaditos que va comptar amb unes 35 persones i dimecres va tenir lloc una caminada teatralitzada per l’entorn que, sota el títol ‘Camins de Cereal’, va reunir una trentena de participants. Aquest dijous 11 restaurants i bars de Cervera s’han adherit a la iniciativa ‘Ganes de Pa amb Tomàquet’ i oferiran una llesca i una beguda per 4 euros.\nNomad Festival a la plaça Universitat\nLa Fira del Pa i el Cereal de Cervera coincidirà per segon any consecutiu amb el Nomad Festival, que omplirà de gastronomia i música la plaça de la Universitat entre divendres i diumenge. El Nomad Festival reunirà una desena de food trucks amb propostes gastronòmiques de qualitat, cuines del món que fusionen nous sabors. També presentarà el Petit Nomad, amb un espai amb cars i patinets i animació infantil. Finalment, oferirà actuacions de música en directe amb grups de versions com Lovejoy, de rumba com Dantuvi o cabaret amb Amanda Webs.\nLlegit 136 vegades\tDarrera modificació el Dijous, 14 Juny 2018 10:16\nMés en aquesta categoria: « La Segarra oferirà Servei d'Atenció Integral (SAI) a persones LGTBI\tCervera millora el local social de Castellnou d'Oluges »\n25-04-2013 Llegit:2444 Cervera


El Consorci del Transport Sanitari de Catalunya (CTSC) Regió Girona ha assolit aquest darrer trimestre de 2013 la certificació OHSAS 18001, una especificació de prestigi internacional que defineix els requisits per crear les bases d’un sistema de gestió efectiu en seguretat i salut laboral. Amb aquesta certificació, el CTSC s’ha convertit en una de les poques empreses de l’estat espanyol en aconseguir les tres certificacions del sistema integrat de gestió.\nAquesta certificació implica l’establiment d’un procediment adequat per reduir els riscos associats amb la salut i la seguretat dins l’entorn laboral, tant per a treballadors com per a clients. La seva implantació permet una millora del clima laboral, la disminució dels accidents de treball i les malalties professionals.\nL’estàndard OHSAS 18001 és una eina que permet establir dins l’empresa un sistema de gestió, segons la legislació vigent, a través del qual es controlen els riscos derivats de l’activitat empresarial i s’implanten les mesures de prevenció necessàries per generar un ambient de treball segur i saludable.\nAquest és un nou pas del CTSC en la seva aposta decidida per l'excel•lència. Així ho demostren les certificacions assolides des de 2003, com ara l’ISO 9001, ISO 14.001 i UNE 179.002 el 2010, EFQM 200 i els Acords Voluntaris el 2011, i aquest 2013, l’EFQM 400+ i ara finalment l’OSHAS 18001.


Un ‘oranje’ que vol donar-se a conèixer | BonDia Diari digital d'Andorra.\nHector Hevel, el migcampista ‘oranje’ de l’FC Andorra, que és espanyol per part de mare. Foto: FC Andorra\nDt., 12/01/2021 - 00:05\nUn ‘oranje’ que vol donar-se a conèixer\nEl migcampista de l’FC Andorra, Hector Hevel, que va compartir selecció holandesa en categories inferiors amb Frenkie de Jong (FC Barcelona) o Oussama Idrissi (Sevilla), busca a l’FC Andorra fer-se un lloc al futbol espanyol després d’una profitosa experiència a l’AEK Larnaca xipriota.\nNascut a Voorschoten. Entre Leiden i La Haya. Format a l’ADO Den Haag. Va debutar a l’Eredivisie, la màxima competició del futbol holandès. Va jugar en les seleccions inferiors de la selecció holandesa, l’oranje, tot i tenir doble nacionalitat amb el seu passaport holandès, pel seu pare, i l’espanyol per la mare. Una bona barreja. Només té 24 anys i molt a dir al món del futbol. Després de tres anys i mig a l’AEK Larnaca de Xipre, a l’estiu va decidir acceptar una oferta de l’FC Andorra i fer dos passos enrere amb l’objectiu de fer, en un futur proper, tres passos endavant. Ell és Hector Hevel Serrano. Ha vingut aquí atret pel projecte, però també per donar-se a conèixer. Jugador de toc i amb gol, ja que tot i la lesió que va patir porta tres gols de tricolor. Com a internacional oranje va coincidir amb dos jugadors que ja estan fent carrera a l’elit, Frenkie de Jong (FC Barcelona) o Oussama Idrissi (Sevilla). El talent no sempre fa el mateix camí cap a l’elit. “M’agrada el joc de toc i el de combinar. Per això mateix vaig venir a l’FC Andorra, perquè practica un estil de futbol similar al meu.” Ell es va formar al 4-3-3 clàssic holandès. “Et criaven amb aquest dibuix i en la selecció holandesa també.”\nHector Hevel tenia clar que volia provar en el futbol espanyol. “Vaig tenir algunes ofertes a l’estiu i no em van semblar del tot bones a nivell esportiu, i això que vaig tenir l’oportunitat de marxar a cinc països diferents. Volia un lloc que m’encaixés. Jaume Nogués [director esportiu de l’FC Andorra] em va convèncer. Vaig acceptar pel meu estil de joc i també perquè estic al futbol espanyol, que et veu tot el món. Si ho fas bé pots anar pujant i anar a altres llocs”. Això sí, Hevel només pensa en l’FC Andorra. “Estic molt centrat a assolir els objectius que tenim. Vull fer-ho bé i pujar de categoria, i després ja es veurà”.\nEl jove migcampista, que va estar a l’Europa League amb l’AEK Larnaca, va jugar a la màxima competició holandesa i té bons records d’enfrontar-se a equips com l’Ajax Amsterdam, PSV Eindhoven o Feyenoord. “És un luxe jugar a aquells estadis plens i també amb rivals com Zinchenko, que ara està al Manchester City, Santiago Arias del Bayer Leverkusen que va estar a l’Atlètic de Madrid, i també Héctor Moreno o Luuk de Jong. Molt bons jugadors. Jo em vaig poder quedar a Holanda, però no vaig voler jo perquè em veien com algú del planter. Vaig voler anar a un altre lloc i a Xipre em va anar molt bé”. Ell reconeix que costa passar de la primera divisió xipriota a la segona divisió B espanyola. “He baixat un esglaó. Soc conscient, però no em preocupa gaire la veritat. Aixó sí, es nota el canvi de divisió”.\nL’hispanoholandès té la seva família espanyola més a prop que mai després de néixer i viure a Voorschoten i tenir una experiència a Xipre. Té família a Jaén, també a Barcelona, a Cornellà o a Montornès. Tots ben repartits. “Als estius sempre els visitava i ara que estic aquí a Andorra baixo quan puc per veure’ls.” L’estrena d’Hevel amb l’FC Andorra no podia ser millor amb un doblet contra l’Espanyol B i després un gol contra la UE Cornellà. Una lesió el va apartar unes setmanes de l’onze inicial de Nacho Castro. “Va ser una lesió que es va allargar massa per diferents circumstàncies i després ens va venir el brot del coronavirus.” Contra L’Hospitalet va recuperar sensacions i va assistir Carlos Martínez en el gol de la victòria. Aquest va ser el dia del retorn després de la lesió i també després de patir el coronavirus. “Amb la Covid-19 ho vaig passar malament, ja que vaig tenir febre durant sis dies. Després em vaig començar a trobar millor, tot i que amb molta fatiga”.\nEl seu fitxatge va ser un dels últims que va tancar Jaume Nogués. De fet, ell va ser el penúltim, ja que després d’Hevel va arribar Martin Mantovani. “Gerard Piqué no em va trucar, però després el vaig veure i saludar en un entrenament. El meu fitxatge va ser molt ràpid, tot i així, estic molt content aquí”. Hector Hevel parla un castellà perfecte, tot i haver nascut en territori holandès. “A casa parlem els dos idiomes. Amb el meu pare parlo holandès i amb la meva mare castellà. M’agrada molt fer-ho així perquè d’aquesta manera em puc comunicar amb més gent.”\nTé un futbol fàcil, tot i tenir una barreja ben curiosa. La pilota, amb ell, només parla un sol idioma: el del toc.


EL PASSAT I EL FUTUR DE L’AIGUA PRESENTS A SANTA TECLA | EMATSA\nEmatsa s’estrena a les festes amb la mostra ‘Operació Aigua’ i un monòleg teatral sobre la gestió de l’aigua a l’època medieval\nL’Empresa Municipal Mixta d’Aigües de Tarragona s’estrena aquest any per Santa Tecla amb dues propostes i una col·laboració vinculades a l’aigua i la seva gestió. Tal com explica el president de la companyia, Jordi Fortuny “des d’Ematsa tenim un ferm compromís amb la comunitat i impulsem accions en aliança amb el teixit social, educatiu, etc per donar a conèixer la importància de l’aigua i el seu ús responsable i sostenible. Aquest any ens hem aliat amb la cultura i la tradició i participem a Santa Tecla amb propostes que ens mostren que disposar d’aigua ha estat sempre un repte per la societat i en el futur continuarà sent-ho”.\nDel 13 de setembre al 4 d’octubre, s’instal·larà a la Rambla Nova, en el tram de la font refrigerada, la mostra ‘Operació Aigua’ que vol conscienciar sobre la situació actual i futura de la disponibilitat d’aigua, dels usos i abusos que en fem com a societat i de l’impacte que tenen en el medi natural. Es tracta d’una exposició itinerant produïda per Agbar que a través de quatre grans cubs fa un recorregut pels grans reptes en la preservació d’aquest recurs escàs.\nEl monòleg porta per títol “Visita teatralitzada: L’aigua en la Tarragona del segle XIV” i explica: “La Freixa avui té convidats i baixa al Corral a demanar que li matin un cabrit per preparar-los un bon sopar. És la muller de l’obrer, l’encarregat de la gestió de l’aigua a la Tarragona de finals del segle XIV. Per la feina del seu marit, però sobretot pel seu dia a dia, coneix perfectament com en pot ser, de complicada, la vida a la Tarragona medieval, una ciutat amb escassetat d’aigua”.


alcaldes.eu | El Departament d'Interior i l'Ajuntament de Barcelona es refermen en el compromís de continuar treballant conjuntament en la lluita contra la delinqüència\nEl conseller d’Interior, Miquel Buch, acompanyat del Secretari General Brauli Duart, pel Director de la Policia, Andreu Martínez i el Comissari en Cap, Eduard Sallent, ha rebut avui al despatx del departament d’Interior al tinent d’alcaldia de Prevenció i Seguretat de l’Ajuntament de Barcelona, Albert Batlle. Durant la trobada, s’ha aprofundit en l’anàlisi de la situació a la ciutat de Barcelona i les estratègies dutes a termes aquest darrer any per combatre la inseguretat a la ciutat. S’ha fet una anàlisi especial incidència sobre els delictes que han registrat un increment els últims mesos, sobretot pel que fa a la reincidència en furts, robatoris i delictes contra les persones.\nAquesta és la primera reunió institucional dels dos responsables polítics de les àrees de Seguretat de la Generalitat i l’Ajuntament des de l’inici del nou mandat municipal i després de la celebració de la Junta Local de Seguretat del mes de juliol. Aquesta trobada se celebra uns dies abans que es convoqui, per part del Departament d’Interior, la taula de treball pel “Pla Estratègic Barcelona Ciutat Segura”. Aquest pla estratègic és un dels vuits compromisos presentats per la Conselleria d’Interior, aprovats en la passada Junta de Local de Seguretat i que es preveu estigui enllestit en tres mesos.\nDels diferents temes que s’han tractat a la reunió, el Conseller Buch i el Tinent d’Alcalde Batlle han abordat també la necessitat de modificació del codi penal per combatre la multireincidència en els furts i l’agilització dels processos judicials.\nBuch i Batlle han refermat el compromís de les dues administracions per tal que els respectius cossos policials continuïn treballant conjuntament, cada un des del seu àmbit competencial, per avançar en la lluita contra la delinqüència a la ciutat de Barcelona.


BOIB Núm 005 - 12 / gener / 2017\nPàg. 571 a 572\nResolució i anunci licitació del contracte d'obres per a la reforma i ampliació d'edifici magatzem per a vestuaris en el Poliesportiu Mateu Canyelles\nResolució de l’Ajuntament d’Inca per la qual s’exposa al públic el plec de condicions que han de regir el Contracte d'obres per la reforma i ampliació d'edifici magatzem per a vestuaris en el Poliesportiu Mateu Canyelles.\nTambé de conformitat amb el que disposa l’art. 188 de la Llei 20/2006, de 15 de desembre, municipal i de règim local de les Illes Balears, el plec de condicions que ha de regir aquesta contractació s’exposa al públic, mitjançant el present anunci, durant el termini de deu dies naturals perquè s’hi puguin presentar reclamacions. Aquest anunci se simultanieja amb els anuncis de licitació, per la qual cosa en el cas que es presentin reclamacions s’actuarà d’acord amb el que preveu l’esmentat precepte legal.\nInca, 30 de desembre de 2016\nResolució de l'Ajuntament d'Inca per la qual s'anuncia licitació per a l’adjudicació del Contracte d'obres per a la reforma i ampliació d'edifici magatzem per a vestuaris en el Poliesportiu Mateu Canyelles\na) Descripció de l'objecte: Contracte d'obres per la reforma i ampliació d'edifici magatzem per a vestuaris en el Poliesportiu Mateu Canyelles\nb) Lloc d’execució: Poliesportiu Mateu Canyelles.\nc) Termini d’execució: tres mesos.\n4.- Pressupost base de licitació: 118.602,69 - euros, IVA exclòs.\n5.- Garantia provisional: 3.558,08 euros.\n8.- Requisits específics del contractista: els descrits als plecs.\na) Data límit de presentació: vint-i-sis dies naturals a comptar des del següent al de la publicació en el BOIB del present anunci de licitació, i de les nou a les catorze hores. En el cas que el darrer dia fos dissabte o festiu s’entendrà prorrogat al dia hàbil següent.\n1.- Oferta econòmica: Fins a 95 punts.\n2.- A la proposta que de forma acreditada obtingui una millor eficiència energètica, quantitativa i qualitativament, obtindrà la màxima puntuació. La resta de puntuacions s’atorgaran de forma objectiva, raonada i comparativa entre les ofertes presentades.


Formació online | Felanitx Tech Weekend\nINSCRIPCIONS PLA DE FORMACIÓ 2021\nFull d’inscripció als cursos de formació\nA continuació trobareu informació de tots i cada un dels cursos o monogràfics que tendran lloc del 8 a l’11 d’abril. Tota la programació és gratuïta. Recordau que cal fer una inscripció prèvia. Consultau les dates i horaris a l’agenda.\nMonogràfic de TikTok ( impartit per Patricia Barcena ) Dijous 8 d’abril de 11 a 12.30h\nT’agraden les xarxes socials? Encara no coneixes el funcionament de TikTok? T’ajudam a descobrir la plataforma de vídeos que està tan de moda i ja arribar als 800 milions d’usuaris al mes.\nTemari: evolució de les xarxes socials, història de TikTok, creixement, formats, creativitat a l’hora de fer els teus tiktoks, reptes i vídeos virals, els hashtags a TikTok, reaccions, estadístiques, TikTok for goods, TikTok Creator Marketplace, publicitat, seguretat, legalitat i transparència, casos d’èxit.\nL’estratègia digital per els petits comerços ( impartit per Juanjo Buendia ) Dijous 8 d’abril de 14 a 16h\nAconsegueix una visió global del potencial del màrqueting digital, funcionament del màrqueting en el comerç electrònic, exemples d’èxit a les xarxes socials dels petits comerços.\nTemari: Introducció al vídeo màrqueting, com construir una bona estratègia de màrqueting, objectius que volem assolir, comerç tradicional vs comerç digital.\nDo’s & Don’ts de les xarxes socials ( impartit per Jose A. Díaz ) Dijous 8 d’abril de 18 a 19.30h\nLa ciberdelinqüència es troba a l’ordre del dia, amb noves tendències que surten diàriament. Les xarxes delictives poden coordinar atacs complexes contra els seus objectius en qüestió de minuts. Analitzarem les tendències actuals de ciberdelinqüència així com també els mecanismes que podem adoptar per reduïr la possibilitat de posar-nos en perill quan feim ús de les TIC.\nTemari: Compra de forma segura per internet, tipus d’atacs cibernètics actuals, us i perills de les xarxes socials, riscos a inernet associats a l’àmbit sexual.\nCurs intensiu de Xarxes Socials ( impartit per Patricia Barcena ) Dijous i divendres de 17 a 20h, dissabte de 17 a 19h\nLes xarxes socials són canals imprescindibles dins la comunicació i el màrqueting de les empreses. Algunes xarxes com Facebook i Linkedin duen més de 16 anys en funcionament, però en els darrers anys n’han sorgit de noves com Twitch, TikTok, però també han sorgit nous formats com Twitter Spaces o les guies d’Instagram, amb molt de potencial i noves regles que hem de conèixer a l’hora d’establir una estratègia efectiva als social media.\nEl Curs intensiu de xarxes socials, influencer Marketing i tendèncias Tech està pensat per a totes aquelles persones que vulguin conèixer els processos necessaris a l’hora de gestionar les seves xarxes socials, partint de la base i acabant amb totes les novetats tant a nivell tech com social media.\nClasse 1: Web i xarxes socials, perfins professionals al voltant del món del Social Media, introducció al Social Media, canals principals, continguts i programacions.\nClasse 2: Interacció, monitorització, e-commerce, influencer marqueting, trasllat d’esdeveniments a la Red.Classe 3: Social Ads, seguretat, aspectes legals a tenir en compte, com posar-te al dia?\nMonogràfic d’Instagram ( impartit per Patricia Barcena ) Divendres 9 d’abril de 10 a 13h\nCurs intensiu dissenyat per a que puguis conèixer a fons Instagram, aprofitant tot el seu potencial. Analitzarem cada una de les possibilitats que ens ofereix, veurem exemples i casos d’èxit, eines i sobretot, com poder continuar estant al dia i captant noves tendències.\nTemari: Instagram com a xarxa social, història, presència, aplicacions, continguts, l’ús dels hashtags, aplicacions complementàries i eines, estadístiques, privacitat i seguretat, publicitat, concursos i sortejos, empra Instagram com un expert!\nLa visibilitat a Google i a les Xarxes Socials ( impartit per Juanjo Buendia ) Divendres 9 d’abril de 14 a 16h\nConeixeràs les principals xarxes socials i les seves funcions, ser conscient dels avantatges i inconvenients del seu ús. Aprendre a fer un bon estudi SEO i SEM per a posteriorment realitzar una campanya de posicionament efectiva.\nTemari: tipus de xarxes socials, tipus d’usuaris, nivells d’interacció, consells per guanyar visibilitat, com funcionen els algoritmes, tècniques SEO, eines per fer un bon ús SEM, google analytics, consells per guanyar posicionament.\nCrea les millors fotografies i vídeos amb el teu smartphone ( impartit per Juanje Hernández ) Divendres 9 d’abril de 18 a 19.30h\nEn aquesta sessió aprendràs a realitzar fotos i vídeos per a les xarxes socials. Aprendràs a gravar de forma correcta, així com la seva posterior edició i postproducció. Coneixeràs quin format és el millor en funció de la xarxa social en que ho hagis de publicar. I també vorem com es poden adaptar als diferents mitjans de forma senzilla.\nTemari: formats de vídeo i característiques, tipus de plans i com combinar-los, tècniques de gravació i configuració de la càmara, tècniques d’edició i postproducció.\nMàrqueting de contigut i video marketing ( impartit per Juanjo Buendia ) Dissabte 10 d’abril de 14 a 16h\nCurs destinat a comprendre el potencial del màrqueting de continguts i especialment el vídeo marqueting.\nTemari: escriure a internet, el “Branded Content”, crear imatges i fotos de qualitat, storyboard i altres conceptes, programes d’edició i postproducció entesa com a difusió a diferents plataformes.\nMonogràfic de Whatsapp business ( impartit per Majo Garcia ) Dissabte 10 d’abril de 18 a 19.30h\nWhatsapp s’ha convertit en una de les aplicacions imprescindibles en el nostre dia a dia. Pot ser una eina clau en la digitalització del petit comerç. Atenció al client, venta, postventa, captació i molt més! Descobreix tot el potencial de la versió professional de Whatsapp!\nTemari: del màrqueting tradicional al màrqueting 2.0, què és el whatsapp business i per què em pot servir? quines diferències hi ha entre el whatsapp personal i el Business? Avantatges a l’hora d’emprar aquesta aplicació en el nostre negoci.\nTendències en Social Media i Tech per al 2021 ( impartit per Patricia Barcena ) Diumenge 11 d’abril de 11 a 12.30h\nLes xarxes socials i la tecnologia estan sempre en contínua evolució i han revolucionat tots els sectors. En aquesta sessió descubrirem les darreres tendències que han arribat i les que arribaran. Aprendrem les claus per continuar estant al dia.\nTemari: tendències en Social Media, tendències Tech i com posar-te al dia.\nDOCENTS FORMACIÓ 2021\nEspecialista en Social Media, Influencer Marketing i Tendències Tech desde fa més d'una dècada amb una dilatada experiència professional. Ceo Sozialmas.\nDOCENT DELS CURSOS:\n1.Monogràfic de Tik Tok.\n2. Intensiu de xarxes socials.\n3. Monogràfic d'Instagram.\n4. Tendències en Social Media i Tech per al 2021\nPolicia Nacional i Criminòleg. Especialitzat en Ciberseguretat e investigació tecnològica, amb més de 10 anys d'experiència en el sector.\n1. Do's & Dont's de les xarxes socials.\nCEO de Local16, agència audiovisual especialitzada en contar històries a través del vídeo. Ha treballat per IB3, Canal 4, programes d'àmbit nacional a TVE i noticies d' Antena3 desenvolupant diverses funcions com montador, post productor y grafista.\n1.Crea les millors fotografies i vídeos amb el teu smartphone.\nLlicenciada en Periodisme, diplomada en Turisme, té un Màster en Diseny Publicitari i Comunicació de Marques, a més de diferents postgraus en organizació de congressos, protocol i marketing digital.\n1.Monogràfic de Whatsapp business\nApassionat de la COMUNICACIÓ, la DOCÈNCIA i el MÀRQUETING. DOCENT DELS CURSOS:\n1. L’estratègia digital per els petits comerços.\n2.La visibilitat a Google i a les Xarxes Socials\n3.El Marketing de contingut i el Video marketing\nTotal de visitas: 1.341.201