L'EC Granollers millora l'inici de la temporada anterior - somGranollers\nL'EC Granollers millora l'inici de la temporada anterior\nEls blanc-i-blaus ara sumen 15 punts i són setens\nDijous, 24 d'octubre de 2019 | 12:15h\nL'EC Granollers buscarà diumenge el segon triomf del curs al camp del carrer Girona. | Kaloni Morera\nLa passada jornada l'EC Granollers va vèncer per 0 a 3 al camp del Sants, amb dos gols d'Oriol Molins i un d'Albert Ruiz, i amb aquesta victòria es va situar setè a la classificació amb 15 punts, a només dos de les places de promoció d'ascens a Segona Divisió B, que marca el Terrassa.\nGuillem Pujol va ser l'autor de l'assistència del gol d'Albert Ruiz. "L'expulsió -en el minut 43 els locals es van quedar amb un jugador menys quan el resultat encara era d'empat a zero- ens va afavorir, però el triomf hagués acabat arribant 11 contra 11 perquè estàvem sent superiors", considera el lateral, que enceta la tercera temporada a les ordres de José Solivelles sumant les seves estados al Sabadell i a l'ECG. "Més o menys estem en la mateixa situació que l'any passat a aquestes alçades: a prop dels llocs de promoció i amb l'objectiu d'estar a dalt a final de temporada". De fet, els registres són millors que el curs 2018-2019: en la novena jornada aleshores l'ECG sumava 13 punts -3 victòries, 4 empats i 2 derrotes-, dos menys que els actuals, i era novè.\nEl pròxim rival serà el Santfeliuenc –15è– al camp del carrer Girona. "A priori som superiors, però en aquesta categoria qualsevol et pot derrotar", sentència. "Per estar a dalt s'han de treure punts a casa i rascar el possible a fora de casa. L'any passat vam deixar-nos molts punts al nostre camp i aquest curs hem millorat en aquesta faceta". En els quatre partits disputats a casa fins ara, l'ECG ha aconseguit un total de 6 punts -1 triomf i 3 empats-; el registre fa un any era de 4 punts -1 triomf, 1 empat i 2 derrotes-.


101 arbres de Catalunya - Fahrenheit 451\nInicio / Ensayo / 101 arbres de Catalunya\nToni Llobet y David Carrera\nEls arbres són paisatge i vida. Formen boscos, però també ocupen, guarneixen i protegeixen marges, rocams, riberes i deveses. Ens expliquen la seva història natural i tot sovint també la humana: quin tipus de terreny, humitat i clima hi ha, quin ús té i va tenir aquell territori, quina fauna hi viu.\n101 arbres de Catalunya cantidad\nCategory Ensayo Tags Cossetània, David Carrera, Ecología y Naturaleza, Toni Llobet\nEls 101 arbres d’aquesta guia són els que podreu identificar quan sortiu al medi rural i les muntanyes, tant els autòctons com aquells exòtics que ja formen part del paisatge. A les làmines hi ha agrupades espècies properes, similars, o amb elements comuns, dibuixades a escala aproximada. Les fulles permeten reconèixer cada espècie -compareu-ne diverses abans de diagnosticar-, així com d’altres elements, també il·lustrats si s’escau: flors, fruits, o borrons. Per a la identificació, a més de la vista cal sovint emprar el tacte i l’olor. La forma de l’arbre sencer és molt variable, per això n’hem inclòs només les més distintives. Si no s’especifica, la distribució esmentada al text es refereix a Catalunya. Molta altra informació l’hem recollida en icones: tipus de fulla, període de floració, hàbitat i estatge. Qualsevol estació de l’any, explorant els marges de conreus propers al nucli urbà o el bosc més perdut, deixeu-vos captivar pels arbres.


Arxius de Consells Immobiliaris | Finques Fàbrega Goertzen\nCategory Archives: Consells Immobiliaris\nCláusulas básicas de un contrato de alquiler\nPublicat perFinques Fabrega GoertzenaConsells Immobiliaris\nTanto si eres propietario de un apartamento como el inquilino que lo alquila, es importante entender todas las cláusulas que se firmarán en el contrato de alquiler. El contrato incluirá todos los derechos y obligaciones de cada una de las partes según la Ley de Arrendamientos Urbanos (L.A.U. 24/94 de 24 de noviembre). …\nPaviments ecològics per reformar un habitatge\nNecessites idees per trobar el paviment ideal per dissenyar o reformar el teu habitatge? Estàs compromès amb el medi ambient? Doncs els paviments ecològics per a interiors són la millor opció! Apostar pels sòls ecològics és una de les millors opcions per reformar el teu habitatge. Les opcions són variades i molt fàcils d’adquirir …\nCom podem fer front a l’impagament d’un arrendament?\nAvui dia, saber com afrontar l’impagament d’un arrendament acostuma a ser una pregunta freqüent entre els propietaris d’habitatges. I es que reclamar la renda d’un lloguer impagat, és una tasca que es considera difícil d’afrontar. Però quan els impagaments persisteixen, l’única alternativa és reclamar i començar un procediment de desnonament. Aquesta mesura extrema s’inicia …\nDonar d’alta els subministraments d’un lloguer és uns dels tràmits imprescindibles abans de gaudir del confort del nou habitatge. Per ajudar-te en aquest procés, t’expliquem pas per pas tot el que has de fer per donar d’alta els subministraments. Alta de subministraments en un habitatge de nova ocupació Si el pis que acabes …\nGuia per comprar un habitatge nou o de segona mà\nPublicat perFinques Fabrega GoertzenaActualitat Immobiliària, Consells Immobiliaris\nComprar un habitatge representa una de les majors inversions de la teva vida i, per tant, és molt recomanable sospesar bé el tipus de casa que es vol. És important saber on està situat l’immoble, si necessita reformes o no, o quins impostos cal pagar. Actualment, la tendència de compra es decanta cap …


Llavors feminitzades Durban de Sensi Seeds\nLa varietat Sativa Durban regular de Sensi Seeds està ja disponible en forma de llavors feminitzades a AlchimiaWeb.\nLa Durban, originària de Sud-àfrica, es caracteritza per la seva resistència, la seva generosa producció, el seu efecte high positiu i el seu sabor àcid, enriquit amb notes d'anís.\nTot i que el 90% de la seva composició és de genètica sativa, l'Durban és bastant compacta i s'adapta fàcilment als cultius de cànnabis en interior, completant el seu cicle de floració entre 50 i 70 dies.\nCom que és una varietat resistent, també funciona bé a l'exterior en qualsevol àrea, adaptant bé als canvis climàtics ia la humitat.\nEl seu aroma és afruitat, amb predomini de llimona i enriquit amb un toc d'anís, mentre que alguns fenotips de fullatge més fosc ofereixen una aroma lleugerament terrós.\nEl seu efecte és high i fort, càlid i relaxat, però a nivell físic sense ser massa pesat.\nCaracterístiques de Durban Fem de Sensi Seeds:\nGenètica: Durban Landrace\nPropietats de Durban Fem\nLlavors Feminitzades Sabor Afruitat Productives Sativa Indica Resistents a la humitat Efecte estimulant\nOpinions de Durban Fem i preguntes\nVols donar la teva opinió sobre Durban Fem o preguntar sobre aquest producte?


Sporting de Gijón vs Numancia en directe deporte en directe - Regió7\n09 de Noviembre de 2019 18:00 .h\nPartit: Sporting de Gijón - Numancia, En directe\nRematada rebutjada de Marc Valiente (Sporting de Gijón) després d’un llançament amb el cap des del centre de l'àrea. Assistència de Manu García amb un centre a l'àrea.\nRematada fallada per Álvaro Vázquez (Sporting de Gijón) després d’un llançament amb el cap des del centre de l'àrea que marxa molt per sobre el travesser. Assistència de Manu García amb un centre a l'àrea després d'un servei de cantonada.\nRematada fallada per Borja López (Sporting de Gijón) després d’un llançament amb el cap des del centre de l'àrea la pilota es perd pel costat dret de la porteria. Assistència de Manu García amb un centre a l'àrea després d'un servei de cantonada.\n¡GOOOOOOOOOOOOL!Gooooool! Sporting de Gijón 0, Numancia 1. Higinio Marín (Numancia) després d’un llançament amb el cap des de molt a prop al centre de la porteria. Assistència de Alberto Noguera amb una passada de cap després de treure una falta.\nRematada fallada per Cristian Salvador (Sporting de Gijón) després del llançament amb la dreta des de fora de l'àrea que se’n va molt amunt i desviat per la dreta.


Welcome Apartments Sol Madrid Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nWelcome Apartments SolApartamentTetuan, 20, 2º Int - Izqda, Centre, Madrid, Espanya, 28013 - Veure al mapaNotable7,5Basada en24comentarisWelcome Apartments SolVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 33 fotosExcel·lent ubicació 9,9Veure al mapa9,9UbicacióParticularitats que li encantaranProp de transports públics\nDistàncies i informació bàsicaaeroports a prop13 kmAeroport de Barajas, Madrid (MAD)173 kmAeroport internacional de Valladolid (VLL)estacions de tren i autobús100 mEstació de Metro Sol250 mEstació de Metro Gran Viahospitals i clíniques2,7 kmClinica De Nuestra Senora De La Concepcion Urgenciasfarmàcies30 mPharmacybotiga de conveniència2,5 kmMultitienda 24 horas 7X24 Convenience StoreRetirada d'efectiu60 mATM\nSobre l'allotjamentDescripcióSituat en el cor de Centre, Welcome Apartments Sol és un lloc ideal des d'on descobrir Madrid. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Welcome Apartments Sol, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix habitació familiar, s'admeten animals de companyia per garantir el més gran comfort possible als seus clients. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara televisió de pantalla plana, aire condicionat, calefacció, ventilador, aparell de televisió per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Madrid, faci de Welcome Apartments Sol la vostra llar.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Per als nenshabitació familiar Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsassecador de cabellforn microonesreproductor de DVD/CDcalefaccióneverasala d'estarempolles d'aigua de cortesiaplat de dutxaservei de planxaestris de cuinarentadoraventiladorIdiomes ParlatsEspanyol Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal que informeu el Welcome Apartments Sol de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 150 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.Mostrar més


Berga convoca a les entitats a una reunió per dissenyar la concentració de l’11 de Setembre | Aquí Berguedà\nBerga convoca a les entitats a una reunió per dissenyar la concentració de l’11 de Setembre\n05 juliol 2016 14:41\nL’Assemblea Nacional Catalana (ANC) a Berga posa fil a l’agulla per poder viure una Diada de Catalunya “històrica”. El fet que Berga fos escollida com una de les cinc ciutats del país on es faran concentracions, fa que s’hagi de començar a treballar per organitzar l’Onze de Setembre. Segons l’ANC “d’aquesta jornada la nostra ciutat en pot sortir molt beneficiada i hem d’estar orgullosos de poder acollir una manifestació independentista que es preveu massiva”.\nPer això han convocat a les entitats berguedanes a una reunió que es farà avui, dimarts 5 de juliol, a les 8 del vespre al local de Colònies a Borredà (carrer Cervantes, 25). La intenció és mantenir una primera presa de contacte i a partir d’aquí anar compartint idees i col·laborar conjuntament per fer de l’11 de Setembre d’aquest 2016 “una Diada inoblidable”. Des de l’Assemblea recorden que per fer-ho possible, aquell dia, “faran falta moltes accions i molts voluntaris perquè esperem que vingui molta gent a Berga”. En aquest sentit caldran tasques de coordinació per guiar la gent a activitats d’entreteniment en el lloc on es faci la manifestació.\nRenovació de càrrecs de l’ANC de Berga\nL’ANC de Berga ha renovat càrrecs. Manel Escobet deixa de ser el coordinador perquè ha estat escollit per formar part del Secretariat Nacional en representació de la regió setena. El coordinador de Berga és Lluís Escriche. I un altre canvi és el lloc de secretari. Miquel Sabata deixa el càrrec i l’ocupa ara Marià Miró. El tresorer de la Territorial continua sent Josep M. Solé, i segueix com a portaveu Gerard Alsina.\n11 de setembre ANC Assemblea Nacional Catalana Concentració Diada manifestació


Nou mercat d’emprenedors i entitats socials al Poblenou | betevé Web\nMarc Garcia@marc_garciab divendres 16 de febrer, 2018 , 17.39\nLa Pionera arrencarà el 7 d’abril i cada cap de setmana tindrà 30 parades fixes, espais de gastronomia i oferta cultural al passeig de Calvell\nL'Ajuntament posarà en marxa a partir de l'abril La Pionera, un mercat d'emprenedors al Poblenou obert també a entitats socials. Serà un espai a l'aire lliure amb 30 expositors que tindrà també àrees de descans i gastronomia i que funcionarà els caps de setmana. Al mateix lloc es programaran activitats musicals i artístiques. Els emprenedors interessats poden presentar les ofertes per fer-se amb un espai del mercat, que arrencarà el 7 d'abril al passeig de Calvell, a tocar de la platja i el Parc del Poblenou.\nA l'hora de triar els candidats, l'Ajuntament tindrà en compte aquells emprenedors que es trobin en fase d'incubació, que tinguin un caràcter innovador i que generin nova ocupació. També es valorarà que es respectin els criteris de compromís social, ambiental i comunitari, i que ofereixin oportunitats a persones en situació de vulnerabilitat social. De fet, a banda d'emprenedors, el mercat tindrà també espai per als col·lectius amb què treballa la Fundació Formació i Treball i que busquen la inserció laboral.\nLa Pionera funcionarà com a prova pilot cada cap de setmana durant un any. S'interromprà al febrer i també dues setmanes al setembre per la festa major del Poblenou. A l'hivern obrirà de 10 a 20 h i als mesos d'estiu funcionarà de divendres a diumenge de 12 a 22 h. El mercat vol donar cabuda a 300 iniciatives emprenedores durant tot aquest primer any i a 250 artistes. La programació cultural la coordina l'Institut de Cultura de Barcelona, amb propostes de ràdio en directe, música en viu, arts escèniques i activitats vinculades a la cultura emergent.\n“Start-ups” industrials exhibeixen els seus invents davant potencials inversors\n‘Univers digital’: Emotion Research Lab\nBarcelona Activa celebra 30 anys\nQuè compra el veïnat del Poble-sec?\nLlogar la terrassa, un nou negoci\n8 de juliol 2017\nBarcelona Activa impulsa les dones directives\nPremien la idea de negoci d’uns estudiants del Col·legi Mare de Déu dels Àngels\nLa Idealogica, un projecte innovador per potenciar la creativitat en els negocis\nObre al 22@ una incubadora per a empreses d’alta tecnologia


Inspecció de Treball avala TMB en la gestió de la crisi de l’amiant - El triangle\nLes dades personals dels treballadors que han estat sotmesos a proves mèdiques no es poden fer públiques, perquè estan sotmeses a l’estricta protecció que obliga la llei\nLa Inspecció de Treball de Barcelona, en resposta a dues denúncies sindicals, ha desestimat les reivindicacions esgrimides pel comitè d’empresa de Metro de Barcelona (TMB), com l’exigència de rentar de manera centralitzada la roba de treball, i dona per bona la gestió que realitza l’empresa en matèria de prevenció i salut laboral.\nEn aquest informe, l’inspector rebutja que TMB tingués l’“obligació” de rentar la roba de treball del personal de manteniment del metro, principalment per l’absència d’exposició a les fibres d’amiant en els tallers i altres dependències, com acrediten els més de 200 mesuraments efectuats. “La simple presència de l’amiant a les instal·lacions de l’entitat no és perillosa per se: si el material no es manipula ni s’hi intervé i està en bon estat no hi ha risc per a la salut”, assenyala l’informe, en què el funcionari de la inspecció cita documentació oficial del ministeri de Treball. També recorda que quan es realitza la manipulació o alteració de materials que continguin amiant, els operaris es preparen amb granotes de treball d’un sol ús i per tant la roba contaminada “no se sol rentar per ser reutilitzada”.\nEn un altre apartat, l’informe nega que l’empresa hagi de lliurar als sindicats els noms i les patologies concretes relacionades amb l’amiant que tinguin els treballadors als quals s’ha realitzat reconeixement mèdic (uns 900 dels 1.064 adscrits al programa específic de vigilància de la salut). Es tracta de dades personals “sensibles” que només han de conèixer el personal mèdic i les autoritats sanitàries, afirma, excepte si hi ha consentiment exprés dels afectats. El que poden rebre els delegats sindicals de prevenció són “les conclusions” que es derivin dels exàmens mèdics, en línia amb l’expressió que figura en un dictamen de l’Agència Catalana de Protecció de Dades que “no diu el que el comitè d’empresa pretén”.\nTMB actualitza mensualment, a la seva pàgina web monogràfica sobre aquest problema, els resultats de les revisions mèdiques que s’estan fent a tots els empleats que al llarg de la seva vida laboral han pogut estar en escenaris d’exposició a fibres d’amiant. Segons l’última taula, actualitzada el 6 de maig, el 83,5% dels treballadors de Metro inclosos en aquest programa han realitzat les proves. Els resultats han identificat 25 casos de manifestacions pleurals, que requereixen control periòdic, però no tractament mèdic.\nL’informe de la Inspecció de Treball dona suport igualment a l’actuació desplegada per l’empresa en altres aspectes de la gestió de la crisi de l’amiant al metro de Barcelona, com la identificació dels col·lectius potencialment exposats a materials amb aquest producte, la convocatòria d’antics treballadors a exàmens mèdics, la formació del personal, el mètode per a les avaluacions de riscos i les valoracions dels llocs de treball dels empleats als quals s’ha detectat alguna manifestació pleural, entre d’altres.


Comença la campanya de recollida de joguines a PLF.\nUn nou any, l’Ajuntament de PLF i l’entitat local “Fronteras Abiertas a la Amistad”, amb la col·laboració de les escoles i la llar d’infants han iniciat la campanya de recollida de joguines al nostre poble.\nDurant aquests dies es demana la col·laboració de la població en la campanya de recollida de joguines amb les que poder garantir que tots els nenes i nenes tinguin joguines aquestes festes.\nFins aquest proper divendres es recullen les joguines als centres de primària de PLF i a la llar d’infants. Un cop revisades es faran lots diferenciats i especialment creats segons les edats dels nens i nenes que rebran les joguines aquest Nadal, gràcies a una associació de PLF encarregada de servir aquestes joguines.\nJudit Puig, educadora social de l’Ajuntament de PLF, explica el funcionament de la campanya.\nPer col·laborar cal aportar joguines noves, que no siguin sexistes ni bèl·liques i preferiblement que siguin educatives i que no necessitin altres elements per funcionat, com ara piles, per tal d’evitar haver de noves despeses per part de les persones que rebin les joguines.\nJa fa molts anys que es fa la campanya de recollida de joguines a PLF. Ara fa un any es van beneficiar fins a 24 nenes i nenes d’11 famílies diferents, que van poder celebrar amb normalitat la diada de reis.\nArticle anteriorXerrada sobre consum demà al migdia.\nArticle següentNovena victòria consecutiva del sènior femení de bàsquet de PLF.


Universitat de Barcelona - El seminari internacional Study Space analitzarà a Barcelona el tema d’habitatge i ciutat\nInici > Notícies > El seminari internacional Study Space analitzarà a Barcelona el tema d’habitatge...\nEl seminari internacional Study Space analitzarà a Barcelona el tema d’habitatge i ciutat\nLa Facultat de Dret acull el seminari.\nLa Facultat de Dret acull, del 5 al 9 de maig, la setena edició dels seminaris internacionals Study Space, que impulsa i finança la Universitat Estatal de Geòrgia (GSU) a diferents ciutats del món. En el cas de Barcelona, les jornades es dedicaran bàsicament al tema d’habitatge i ciutat. Barcelona servirà com a cas d’estudi per tractar qüestions com ara les barreres econòmiques per aconseguir un habitatge, la discriminació en aquest àmbit o la problemàtica de les persones sense sostre.\nEl seminari, dirigit pel professor de la GSU Julian Jurgensmeyer, tindrà ponents internacionals com ara Jane Ball, professora de Dret de la Universitat de Newcastle, que parlarà sobre el dret a l’habitatge a França i els Estats Units. A més de les sessions de caràcter acadèmic, els participants també visitaran la seu de l’Incasòl, podran assistir a reunions de la Plataforma d’Afectats per la Hipoteca (PAH) i coneixeran de primera mà instal·lacions de diversos serveis socials de la ciutat.\nEls seminaris Study Space tenen com a característica el fet d’estar dissenyats per examinar i proporcionar recomanacions per a un conjunt definit de reptes que afronta la ciutat amfitriona, en aquest cas Barcelona. La metodologia es basa en un aprenentatge actiu i combina la recerca amb visites a indrets d’interès i discussions amb acadèmics locals, ONG i responsables públics i privats. Els resultats dels seminaris es publiquen en revistes de distribució internacional. En el cas de Barcelona, col·laboren en el seminari, entre d’altres, els ajuntaments de Barcelona i Terrassa, l’Agència de l’Habitatge de Catalunya, l’Incasòl, la PAH i la Revista de Derecho Urbanístico y Medio Ambiente, que ha mostrat interès a publicar els resultats del seminari en doble versió, espanyola i anglesa, durant el 2015.\nFins ara els seminaris Study Space s’han dut a terme a Panamà, Bogotà, Denver, Medellín, Rio de Janeiro i Istanbul.


El geriàtric de Tremp no aplicava protocols de Covid durant el brot\nActualitzada 20/04/2022 a les 10:41\nAixí ho van afirmar ahir davant del jutjat sis empleats || La germana de l'exdirectora va assegurar, en canvi, que hi havia un pla de contingència i material de protecció\nFoto d’arxiu de l’exgerent de Salut a Lleida, Divina Farreny, que va declarar com a testimoni al març.\n© Foto d'arxiu de l'exgerent de Salut a Lleida, Divina Farreny, que va declarar com a testimoni al març.\nLa residència Fiella de Tremp no va aplicar cap tipus de protocol durant el brot de Covid-19 que hi va haver el novembre del 2020 i que va acabar amb la vida de 64 dels 142 usuaris. Això és el que van declarar ahir sis empleats del geriàtric que van anar com a testimonis al jutjat d’instrucció número 1 de la capital del Pallars Jussà, segons va informar l’advocat de l’acusació popular, Xavier Prats. Els treballadors han estat citats en relació amb la causa per un delicte social que se segueix contra l’exdirectora del geriàtric, Remei Navarri, i l’exresponsable d’Higiene Sanitària, M.R.N.O, també imputades per homicidi imprudent i vexacions per la mort dels usuaris.\nTots els testimonis d’ahir, tret de la germana de la directora investigada, van afirmar que no hi havia cap tipus de control, no tenien material de protecció o sectorització dels espais, la qual cosa corrobora el que van dir el passat 8 d’abril altres empleats, que van parlar de “caos”, que només tenien una mascareta a la setmana i que fins i tot trobaven pacients demanant ajuda als passadissos. També van explicar ahir que el novembre del 2020, quan es va declarar el brot, hi havia un sol vestidor al soterrani sense ventilació i que hi havia una taquilla per a cada tres empleats. Quan el departament de Salut va intervenir el geriàtric, es van habilitar tres vestidors en diverses plantes i amb ventilació, sempre segons el lletrat de l’acusació popular i que també exerceix l’acusació particular de diverses famílies en l’altra causa.\nPer la seua part, la germana de l’exdirectora del geriàtric va reconèixer que no es prenia la temperatura als treballadors i que no existia cap control horari però va dir que disposaven de material i que hi havia un pla de contingència que tots havien firmat.Les següents declaracions dels empleats tindran lloc dimarts que ve i els dies 8 i 15 de juny. Les dos investigades no han estat encara citades. Els primers a declarar van ser els agents dels Mossos d’Esquadra que van portar a terme la investigació i la llavors gerent de Salut a les regions sanitàries de Lleida i l’Alt Pirineu i Aran, Divina Farreny, que van corroborar que “hi va haver un descontrol total”.


Escola Moragas: FI DE CURS 20-21\nL'última setmana de curs sempre ve carregada d'activitats i d'emocions pel curs que s'acaba:\nEls grups de la TVA i el GAE2 van celebrar les graduacions dels alumnes finalistes que acabaven la seva escolaritat. Van ser unes tardes amb moltes emocions pel moment tan important que és la fi de l'etapa escolar i el pas a una de nova.\nTambé hem pogut apropar-vos la Fira anual de l'escola, enguany en format virtual, on es posen a la venda tots els treballs realitzats als diferents tallers amb molta dedicació durant tot el curs. Aquest any en un format diferent, però amb el mateix resultat al qual ja ens teniu acostumats, venent molt! Moltes gràcies famílies!\nEl dimarts 22, l'últim dia d'escola, cada grup va preparar diferents activitats per tancar aquest curs escolar. Vam gaudir de jocs d'aigua, photocalls d'estiu molt divertits, visionat de vídeos, vam fer guerra de globus d'aigua o bombolles de sabó gegants...\nDesprés vam fer un aperitiu i vam anar a dinar un menú especial pel darrer dia plegats, espaguetis, hamburguesa amb patates i postre de xocolata!\nA la tarda ens vam acomiadar per grups bombolla cadascú al seu pati, cantant "L'hora dels adéus", tot desitjant-nos un bon estiu!\nDesitgem al Nicolás, a la Laura i a l'Alejandro, que tinguin molta sort en el futur i que siguin molt feliços.\nUs deixem un recull de tots aquests moments.\nEtiquetes de comentaris: C.INFANTIL, C.MITJÀ, C.SUPERIOR, FAMÍLIES, FESTES, GAE-1, GAE-2, JOCS, TVAs\nCOMUNICACIÓ GRUPAL GAE 2: ELS SONS DE LES EMOCIONS\nCICLE SUPERIOR: TREBALLEM LES BOTIGUES\nTEMA TVA: MITJANS DE COMUNICACIÓ - LA PREMSA ESCRITA\nLES PASSEJADES DEL CICLE INFANTIL


Newport (Washington) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n48° 10′ 50″ N, 117° 02′ 51″ O / 48.180555555556°N,117.0475°O / 48.180555555556; -117.0475\nNewport és una població dels Estats Units a l'estat de Washington. Segons el cens del 2000 tenia una població de 1.921 habitants.\nSegons el cens del 2000, Newport tenia 1.921 habitants, 760 habitatges, i 471 famílies. La densitat de població era de 699,7 habitants per km².\nDels 760 habitatges en un 32,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 41,8% hi vivien parelles casades, en un 15,3% dones solteres, i en un 37,9% no eren unitats familiars. En el 33,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,42 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 29,1% tenia menys de 18 anys, un 8,5% entre 18 i 24, un 23,8% entre 25 i 44, un 20,1% de 45 a 60 i un 18,4% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 25.709 $ i la renda mediana per família de 30.898 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.597 $ mentre que les dones 20.469 $. La renda per capita de la població era de 13.900 $. Aproximadament el 22% de les famílies i el 23,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nDover (34 km)\nOldtown (1 km)\nPriest River (10 km)\nCusick (25 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Newport (Washington)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Newport_(Washington)&oldid=19046515»


Ràdio Falset - 107.6 FM - La població del Priorat disminueix en 166 persones aquest 2016\nLa població del Priorat disminueix en 166 persones aquest 2016\nSegons dades de l’Institut d’Estadística de Catalunya, la comarca del Priorat ha perdut 166 persones respecte l’any 2015. En concret, aquest 2016 la població a la comarca era de 9.381 habitants mentre que l’any passat era de 9.547 persones. Aquestes dades evidencien, també, un descens continuat de la població prioratina des del 2012, quan a la comarca hi vivien 9.971 persones.\nPer municipis, la gran majoria perden població. Falset és el municipi que més població perd, 33 habitants, respecte l’any passat, seguit de Capçanes (21) i el Masroig (17). Per contra, Poboleda es el municipi on més augmenta el nombre d’habitants (11), la Morera de Montsant (6) i la Torre de Fontaubella (5).\nMunicipi 2015 2.016 Diferència\nBellmunt del Priorat 303 296 -7\nLa Bisbal de Falset 221 208 -13\nCabacés 330 326 -4\nCapçanes 413 392 -21\nCornudella 981 966 -15\nFalset 2867 2834 -33\nLa Figuera 117 105 -12\nGratallops 243 237 -6\nEls Guiamets 277 273 -4\nEl Lloar 121 123 2\nMarçà 596 586 -10\nMargalef 106 97 -9\nEl Masroig 511 494 -17\nEl Molar 291 282 -9\nLa Morera 147 153 6\nPoboleda 363 374 11\nPorrera 448 445 -3\nPradell de la Teixeta 183 174 -9\nLa Torre de Fontaubella 129 134 5\nTorroja del Priorat 164 153 -11\nUlldemolins 404 401 -3\nLa Vilella Alta 135 135 0\nLa Vilella Baixa 197 193 -4


Els nous autobusos híbrids de l'EMT de Tarragona.\nEs tracta del primer pas per a la renovació de la flota cap a una mobilitat més sostenible i eficient\nActualitzada 27/05/2022 a les 17:37\nL'Empresa Municipal de Transports de Tarragona (EMT) ha posat avui en funcionament deu nous autobusos amb tecnologia híbrida que esdevenen el primer pas per a la renovació de la flota cap a una mobilitat més sostenible i eficient.\nActualment, l'EMT compta amb 76 vehicles, després de la retirada de 4 autobusos, per haver arribat al final de la seva vida útil i la incorporació dels híbrids.\nEls nous autobusos híbrids són de la marca Mercedes Citaro, amb combinació de motor elèctric no endollable amb motor gasoil Euro VI-E, que redueix tant els efectes contaminants com el consum de combustible. L'empresa Evobus Iberica és l'adjudicatària del servei de subministrament i manteniment de la flota hibrida durant els propers 14 anys, vida útil estimada dels vehicles.\nPer la seva banda, Jordi Fortuny, president de l'EMT apunta que «la modernització del nostre parc de vehicles és fonamental per afrontar els objectius climàtics, essent la incorporació d'aquests deu autobusos híbrids un pas previ abans de la incorporació de la tecnologia de l'hidrogen verd que està de camí».\nComenta el contingut : Entren en funcionament els nous autobusos híbrids de l'EMT de Tarragona


CONEIX EL TEIDE | escolateide\nL'Escola Teide és...\nun edifici situat en un entorn privilegiat. És, també, un conjunt de persones que comparteixen un projecte comú. És, a més, un reguitzell d’activitats i de propostes en constant canvi i en constant transformació. És un projecte. Però és totes aquestes coses a la vegada. A voltes pensem que l’Escola és un organisme vivent i feliç que té l’objectiu de fer créixer els nostres alumnes i facilitar-los les eines necessàries per, un bon dia, acomiadar-los amb la tranquil·litat que podran fer front a futures etapes de la seva vida.\nL’escola Teide és una cooperativa que va néixer, fa 35 anys arran de la voluntat i il·lusió d’un grup de famílies que volia crear una escola que respongués a les seves inquietuds, on la participació de tothom i el respecte a la pluralitat fos el punt de partida. El nostre repte és, doncs, fer que els nostres alumnes descobreixin el gust per aprendre, tot fomentant l’esperit crític a través de l’observació atenta de la realitat, dotant-los de les eines intel·lectuals que necessiten per aconseguir-ho, en un ambient estimulant i acollidor. El nostre objectiu és formar persones a través de l’esforç envers el treball, la responsabilitat personal respecte a l’escola, la família i la societat, l’adquisició de competències per adquirir una autonomia, l'autoestima i la iniciativa personal i que les puguin fer servir al llarg d'aquest procés continu d'aprenentatge que és la vida.\nEstem situats al barri d'Alba-Rosa a Viladecans, on gaudim d’unes espectaculars vistes cap a la nostra comarca, el Baix Llobregat, i cap a la Mediterrània. Estem dividits en dos edificis: el d'educació infantil i primària i el de Secundària. Disposem també de dos patis, d’un poliesportiu, una zona d'horticultura i un menjador amb cuina pròpia. El nostre cuiner forma part del personal de centre i elabora diàriament els àpats, cosa que ens facilita una especial atenció als alumnes amb diverses necessitats nutricionals, culturals i d'al·lèrgies o intoleràncies.


El Congrés aprova la polèmica «llei Celaá» - Diari de Girona\nEl Congrés aprova la polèmica «llei Celaá»\nL'escola concertada i la qüestió lingüística són els aspectes més controvertits\nUna professora i alguns alumnes, en una aula a principis d'aquest curs. ACN\nLa vuitena reforma educativa de la democràcia està fent els seus últims passos al Congrés, on ahir al matí es va parlar molt de política i poc d'educació. Els nervis es van crispar a la cambra baixa. El debat va acabar amb molts diputats de PP, Cs i Vox aixecats, colpejant els seus escons i cridant «llibertat». A la bancada blava només hi havia la ministra d'Educació, Isabel Celaá, el vicepresident del Govern, Pablo Iglesias, i el titular de Cultura, José Manuel Rodríguez Uribes (tots dos presents a l'hemicicle perquè després del debat de la llei d'educació defensaven projectes dels seus respectius ministeris). Mentre la dreta cridava «llibertat», els ministres es van aixecar per aplaudir la llei, el mateix que van fer des dels escons de PSOE i Unides Podem.\nLa votació de la LOMLOE va sortir endavant amb els vots de PSOE, Unides Podem, ERC, PNB, Més País, Compromís i Nova Canàries. En total, 177 vots, només un més dels 176 que es necessiten en tractar-se d'una llei orgànica, que requereix majoria absoluta. En realitat, els «sís» haurien d'haver estat 178, però el president del grup parlamentari d'Unides Podem, Jaume Asens, es va equivocar en votar i va apretar la tecla del «no». Les paperetes negatives van ser 148 (PP, Cs, Vox, Coalició Canària, PRC i UPN) i les abstencions, 17 (entre elles, les de CUP i Bildu). En tot cas, el text encara ha de ser ratificat al Senat i després tornarà al Congrés per a la seva llum verda definitiva.\nDurant les setmanes que ha durat el tràmit parlamentari previ, la llei ha incorporat 300 esmenes. No obstant això, en la sessió d'ahir només es va aprovar una única esmena. La firmen Més País i Compromís amb l'objectiu que la nova assignatura obligatòria per als alumnes Valors Cívics i Ètics inclogui ensenyaments sobre els impostos i justícia fiscal, a més de la Constitució i la igualtat entre homes i dones. Aquests són els aspectes fonamentals de la Llei Celaá.\nLa pública com a eix del sistema\nLa llei pretén convertir l'educació pública en l'eix vertebrador del sistema. A Espanya, l'escolarització pública és del 67%, mentre que la mitjana de la UE arriba al 81%. L'objectiu és aproximar-se al percentatge europeu. Tot i que la LOMLOE no implica la desaparició dels centres concertats, aquestes escoles estan en plena guerra. Consideren que la llei Celaá és ambigua i que deixa en mans de les comunitats autònomes la possibilitat de treure places en la concertada per augmentar les de la pública. La llei anima a la cessió de sòl públic per construir només escoles públiques i insta la concertada a assumir el seu compromís amb l'educació, inclosa l'escolarització d'alumnes de famílies més desfavorides econòmicament.\nFinal del concert en separar per sexe\nLes escoles concertades que separin els nens per sexe no poden continuar rebent fons públics. El projecte de llei que va sortir del Ministeri d'Educació establia que «preferentment» és concertaran els escoles que no separin per sexe. Al debat parlamentari, de la mà d'una esmena d'ERC, és va pactar prohibir el concert a aquest tipus d'educació. Possiblement, el Govern trobarà aquí un problema legal perquè el Tribunal Constitucional va resoldre en el seu dia que l'educació diferenciada és un model educatiu més.\nCentres on tots tinguin lloc\nTots els diputats del PSOE i Unides Podem asseguren que les escoles d'educació especial no es tancaran. No obstant, els partits polítics de l'oposició i les famílies de nens amb necessitats especials s'han posat en peu de guerra. Segons la seva opinió, la norma és ambigua i, en el fons, pretén buidar aquests centres. La llei aposta per la inclusió. En cap moment es parla de tancar aquests centres, sinó de concedir un termini de 10 anys perquè les escoles ordinàries es dotin de prou recursos com per atendre nens amb algun tipus de trastorn. Actualment, hi ha famílies que aposten per escolaritzar els seus fills en centres ordinaris i altres al contrari. En tot cas, són dues opcions en les quals té molt a veure el grau de dependència i el diagnòstic mèdic de les seves criatures.\nEl blindatge de l'escola catalana\nEls dos partits del Govern van pactar una esmena amb ERC per eliminar la referència expressa que el castellà sigui la llengua vehicular a l'ensenyament. És un dels aspectes que més bronca política ha originat, tot i que, en realitat, poques coses canviaran en el dia a dia. L'objectiu d'ERC és blindar la immersió lingüística, un mètode que evita la segregació social i que els partits de la dreta sempre han intentat torpedinar. En realitat, el que implicarà la llei és el que ja succeeix: que els alumnes acabin l'educació obligatòria amb perfecte coneixement tant del castellà com del català. Si algun alumne o alumna té mancances en algun dels dos idiomes, els centres educatius impulsaran mesures per compensar aquestes llacunes. L'objectiu és el ple domini bilingüe. És a dir, la immersió continua vigent, però serà flexible i compensada.\nPassar curs amb un suspens\nAra mateix hi ha tres tipus de batxillerat: Humanitats i Ciències Socials, Arts i Ciències (disciplina aquesta última a la qual s'afegirà Tecnologia). Una vegada que la nova LOMLOE entri en vigor hi haurà un quart tipus: el batxillerat general, en el qual els estudiants podran rebre continguts combinats dels tres models ja vigents. Els estudiants de les quatre modalitats podran obtenir el títol malgrat tenir una assignatura suspesa (només una). En casos molt excepcionals, el batxillerat es podrà estudiar en tres anys en lloc de dos. La llei elimina les revàlides (quatre dies d'exàmens) imposades en l'època del ministre José Ignacio Wert.\nLa nova normativa també fa desaparèixer els anomenats itineraris en l'educació secundària, que implicaven que els alumnes amb menys capacitats prenguessin un camí escolar de menor rang acadèmic. La norma pretén reduir l'alt índex de repetició (28% davant l'11% de l'OCDE), així que a partir d'ara repetir curs serà completament excepcional.


Obertes les inscripcions a la 33a Cursa Popular Els 10 de la Llagosta | www.08centvint.cat\nPosted By: Xavi Herreroon: 24 gener, 2020 Views:\nEl fet de celebrar a la Llagosta aquesta competició oficial posiciona el nostre municipi de forma important en el calendari de la Federació Catalana d’Atletisme. A més, això suposa l’establiment de premis econòmics per als atletes guanyadors, tant masculins com femenins. Al Campionat de Catalunya, els primers classificats s’enduran 300 euros; els segons, 200 i els tercers, 100.\nA la Cursa Popular de deu quilometres, els premis establerts són de 100, 50 i 30 euros respectivament. Tots els guanyadors i els primers locals rebran un trofeu. A més, tots els participants rebran la bossa del corredor i podran consultar el seu temps en una pantalla digital després de la cursa.\nCom l’any passat, el preu de la inscripció variarà en funció de la data en la qual es faci. Fins al 16 de febrer, el preu és de 13 euros per a la cursa de deu quilòmetres i de 9 per a la cinc. Del 17 de febrer al 15 de març, s’haurà de pagar un euro més, i del 16 de març al 2 d’abril, dos euros més. Els atletes federats tenen un euro de descompte, ja que tenen l’assegurança coberta per la Federació.\nTambé hi haurà la possibilitat d’inscriure’s el mateix dia de la Cursa, sempre que no s’hagin apuntat abans 500 persones, que és el límit que s’ha marcat l’organització. En aquest darrer cas, el preu és de 18 euros per a la de deu i 15 euros per a la de cinc.\nLes curses per als atletes adults de cinc i deu quilòmetres començaran a les 10 del matí amb sortida i arribada al carrer de l’Estació, al costat del Centre de Formació de Persones Adultes. Els participants tindran a la seva disposició vestidors amb dutxes i servei de guarda-roba. Hi haurà avituallament als cinc quilòmetres i al punt d’arribada.\nLa inscripció per a les minicurses, al preu de quatre euros, es podran fer del 27 de gener al 2 d’abril al web de la cursa o presencialment al Forn de Pa Ribas, situat a l’avinguda del Primer de Maig de la Llagosta. Les minicurses donaran inici a les 9.15 hores. Hi haurà una prova de 400 metres, una de 1.000 metres i una altra de 1.500 metres, depenent de l’edat dels participants.


Navarro escolta al sector agrari per pensar com oferir una "finestra de reactivació després de la crisi de la covid19 | Castelló Extra\nNavarro escolta al sector agrari per pensar com oferir una "finestra de reactivació després de la crisi de la covid19\nEl regidor de Transició Ecològica planteja una nova ordenança de banc de terres per a activar camps abandonats i mesures que impulsen un comerç de proximitat i milloren la seua rendibilitat\nEl regidor de Transició Ecològica a l’Ajuntament de Castelló, Fernando Navarro, ha tractat aquest dimarts amb representants de diferents associacions i agents agrícoles mesures per a impulsar l’agricultura i convertir-la en una alternativa davant la caiguda d’altres sectors productius per la pandèmia de la covid. Les entitats agrícoles han coincidit en el paper essencial que pot jugar l’agricultura per a fer front a la crisi i en la necessitat d’impulsar un model de proximitat i sostenible que millore la seua rendibilitat i atraga nous productors.\nL’edil de Transició Ecològica s’ha reunit amb responsables de l’Unió de Llauradors, Fepac-Asaja, el Sindicat de Regs de Castelló, la Cooperativa Sant Isidre i Agritec i ha explicat que l’agricultura és “un sector important per tradició, per conservació del territori i per una qüestió de sostenibilitat i noves formes de consum més saludables” . Ha destacat que l’activitat agrària “pot ser una finestra per a la reconversió laboral de part dels afectats per la crisi” i, en aquesta direcció, ha abordat amb els col·lectius agràries mesures que «es poden implementar per a millorar l’activitat agrària i fer que puga ser una eixida laboral”.\nNavarro ha indicat que la Regidoria treballa per a facilitar la recuperació de parcel·les abandonades i impulsar nous canals de comercialització i producció de proximitat que augmenten la rendibilitat del sector i les condicions laborals i propicien l’entrada de nous productors joves.\nEl regidor ha explicat, entre altres mesures, l’elaboració d’una ordenança del banc de terres municipal que reforce la seguretat jurídica i confiança en la cessió de parcel·les d’un propietari a un productor i la posada en marxa del Parc Agrari per a posar en valor camps actualment abandonats. També ha assenyalat l’interès de l’Ajuntament a potenciar els serveis municipals d’agricultura, a signar convenis amb Ampas i empreses gestores de menjadors escolars per a promocionar el consum de producte local, i la posada en marxa de noves mesures que incentiven canals curts de comercialització i la sobirania alimentària.\nLa reactivació de les polítiques agràries és un dels eixos del Pla Castelló en Verd que ha dissenyat la Regidoria per a ajudar a l’economia municipal. Contempla també ajudes per a nous productors, una millora de la Guarderia Rural i creació d’un obrador compartit públic per a transformació de producció municipal i d’una horta experimental.


“Les sales de cine tenen encesa la bombeta vermella de perill” | Cultura | EL PAÍS Catalunya\n“Les sales de cine tenen encesa la bombeta vermella de perill”\nFrancesc Vilallonga, professor de cinema a la Blanquerna, destaca que els espais independents són els que superaran millor la crisi\nFrancesc Vilallonga, en un moment de l'entrevista.\nBarcelona 31 AGO 2020 - 22:00\tCEST\nEls mesos amb les sales tancades; la reobertura amb reducció d'aforament, amb gel i mascareta; el nou tancament per possibles rebrots; les instàncies a l'Administració i les reticències del Procicat; el recurs davant la justícia; la nova reobertura amb les ja no tan noves mesures de seguretat… La indústria del cinema a Espanya ha quedat tocada per la crisi del coronavirus. Fins quan? No ho sap ningú. El sector, com tota la societat, tem rebrots de covid-19, contagis, confinaments, tancaments. “La cosa ja no tornarà a ser com abans”, adverteix, categòric, Francesc Vilallonga, professor d'Estructura de la Indústria del Cinema a la Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals de la Blanquerna (Universitat Ramon Llull).\n“D'una banda, durant aquests més de quatre mesos de confinament, la gent s'ha acostumat a consumir contingut a casa i molts han perdut l'hàbit d'anar al cinema”, explica. “Les reticències del Procicat, a més, no hi ajuden, quan els cinemes, com els teatres, per exemple, són els espais que han seguit rigorosament les normes de seguretat i de les sales no n'ha sortit cap cas. Molta gent pot ser que tingui por”. Per això considera que d'aquí a Cap d'Any “l'estratègia és clarament perdre el mínim possible, des del punt de vista econòmic, i demostrar que els cinemes són llocs segurs, des del punt de vista social. Les sales estan amb la bombeta vermella de perill encesa”.\nEl procés de reobertura dels cinemes té dos grans enemics: la reducció de l'aforament per evitar contagis i, sobretot a les sales més comercials, els calendaris de les grans estrenes nord-americanes, que han estat ballant des de finals de juny. “La dependència d'aquestes pel·lícules és enorme”, diu el professor. “Quan un s'ha lligat tant a un únic soci, com poden ser les majors –els grans estudis nord-americans–, el seu negoci en depèn totalment”. El cinema americà representa el 70% de la taquilla a Espanya, “i fins a un 80% si pensem que pel·lícules espanyoles estan distribuïdes també per empreses americanes”, matisa.\nEn aquestes circumstàncies no és d'estranyar que el fet que Disney hagi decidit estrenar en format digital Mulan, una de les dues primeres grans produccions programades per a la reobertura mundial dels cinemes (Tenet, de Christopher Nolan, era l'altra), ha estat molt mal rebut per la indústria del cinema. La factoria estrenarà aquesta pel·lícula als Estats Units el 4 de setembre a la seva plataforma, a un preu de 30 dòlars (una mica més de 25 euros). “Tenen calculat que, com que no hi haurà res a repartir amb les sales, només que el 10% dels abonats la comprin ja els serà rendible”, explica Vilallonga. “Per a ells, a més, és una manera de millorar la posició de la plataforma”. Les distribuïdores estan indignades amb aquesta jugada perquè consideren que han estat fent-los una publicitat immensa i… gratuïta. La FECE (Federació d'Entitats d'Empresaris de Cinema d'Espanya) ha llançat un comunicat qualificant la maniobra d'estafa als consumidors i acusant Disney de fer mal a la indústria del cinema. Disney Espanya tindrà l'última paraula sobre l'estrena al nostre país.\nEl calendari que ve no és per tirar coets: al setembre no s'espera cap gran estrena; el 2 d'octubre està previst Wonder Woman 1984 i per al novembre No time to die, la nova entrega de James Bond. Fins ara, la gran benefactora de la temporada ha estat Padre no hay más que uno 2, de Santiago Segura. “Va suposar el 70% de la taquilla a Espanya la primera setmana d'agost”, diu Vilallonga. “Però aguantar un mes sencer amb només una estrena és duríssim”, observa.\nLa veritat és que ningú podia preveure una situació com la que hem viscut. “Tot això ha accelerat un canvi de paradigma”, explica el també crític de cinema. “S'estan produint uns canvis que ja intuíem però que haurien trigat no menys de cinc anys a arribar. Les productores, les distribuïdores i les exhibidores tenen cadascuna els seus interessos i, més que desconfiança, el que hi ha ara és incertesa. És lògic”. Vilallonga remarca que l'obertura de les sales a finals de juny va ser una decisió molt important i delicada: “Calia aixecar els ERTO, adaptar els cinemes a les mesures de seguretat… Si haguessin pensat que estarien sense continguts en aquestes dates, més d'un s'ho hauria rumiat abans de reobrir”.\nA Catalunya, el Grup Balañá encara no ha obert ni una sala i Cinesa, no totes… “Las sales de les grans cadenes poden aguantar la situació, tot i que els costarà, i les sales independents també, perquè tenen un públic molt fidel i els seus continguts, com que no depenen de les grans estrenes americanes que es van retardant, no varien tant per la situació sanitària”, comenta Vilallonga, coneixedor del tema per la seva vinculació amb els cinemes Truffaut, de Girona. Les que ho passaran pitjor, segons l'expert en indústria cinematogràfica, seran les sales comercials que no tenen el coixí de grans empreses al darrere i que depenen de les grans estrenes… La majoria hauran de renegociar els lloguers, una cosa gens fàcil. De moment, moltes es troben davant d'un precipici i una disjuntiva terrible: o s'endeuten o cauen al buit…”, diu, recordant que ja han tancat tres cinemes a Catalunya: els Méliès a Barcelona, els Arinco a Palamós i El Punt a Cerdanyola.\nEl tradicional desemparament econòmic\nVilallonga considera que la situació de desemparament econòmic des del punt de vista institucional que pateix el cinema espanyol ha quedat reflectida en la pandèmia. “La majoria de països europeus –França, Itàlia, Alemanya…– han injectat diners públics directament a les sales de cinema. Aquí a Espanya, l'ajuda del Ministeri s'ha destinat només a instal·lar les mesures de seguretat”. La Unió Europea també s'ha posat les piles. Europa Cinema, destinada a la promoció del cinema d'autor europeu, ha avançat les seves ajudes corresponents al 2020 (s'havien de cobrar al novembre i s'han pagat al juny) i ha avançat part de les del 2021. “És que el moment de fer-ho és aquest, no més endavant”.\nEls festivals són una altra pota important per a la indústria. “Ja han caigut Cannes i altres festivals europeus”, recorda Vilallonga. “A finals d'agost hem tingut el de Màlaga i ja al setembre el de Venècia i Sant Sebastià. Esperem que es puguin fer de manera presencial (amb aforaments reduïts, etc.), perquè la visibilitat mediàtica d'aquests festivals és clau per a moltes pel·lícules, per posicionar-se al mercat”.\nAugmenta la recaptació\nSegons xifres oficials de ComScore, per primera vegada des de la pandèmia la segona setmana d'agost s'havien superat els 200.000 espectadors a les sales de cinema a Espanya. Les dades continuen sent esgarrifoses si es comparen amb dates prèvies al confinament, però s'ha passat del 90% menys de recaptació al voltant del 70% menys.


El blog de l'artesania de Menorca: de febrer 2021\nPer recomanació d'una amiga artesana vaig fer una visita al taller de na Natalia. A deu minuts caminant de Sant Lluís vaig arribar a ca seva, on me va rebre molt amablement oferint-me la possibilitat de veure-la fer feina.\nNa Natalia és una madrilenya que durant tres anys va estudiar al Central Saint Martins College de la Universitat de les Arts a Londres. Allà va començar la seva trajectòria vinculada a la pintura sobre seda i va treballar al taller de la firma Ian & Marcel, els dissenys del qual formen part de la col·lecció del V&A Museum de Londres.\nNatalia mostra una de les seves creacions\nEl 1992, en tornar de Londres, va començar a treballar pel seu compte. Durant 6 anys va tenir una botiga a Madrid, i venia les seves col·leccions a les fires de moda de París. En aquest període va realitzar sèries limitades de sedes serigrafiades artesanalment. Els principals clients d'aquesta etapa van ser del Japó, de París i de Nova York.\nEl 2006 va decidir tancar la botiga i abandonar les fires per centrar-se en les seves col·leccions i desenvolupar la part més artística de les seves propostes. Va començar a exposar la seva obra a la Galería Tiempos Modernos, a Madrid, i en altres sales d'exposicions.\nLa seva manera de treballar consisteix en desenvolupar uns esbossos a partir d'una idea que pot néixer de diferents fonts d'inspiració, ja sigui d'una altra cultura, d'altres artistes, d'una exposició o d’una imatge vista al carrer. A partir dels esbossos passa el dibuix a la seda, prèviament tesada en un bastidor. En aquest punt, quan entra en joc l'escalat del dibuix a la mida de la tela i l'aplicació del color, hi ha una part espontània, d'improvisació, que és amb la que més se sent identificada perquè es considera més colorista que altra cosa.\nEl producte final són uns mocadors que converteix en complements únics perquè els dona formes ovalades amb peces de plata o llautó, com els Mocadors Peix, icona de la seva firma. D'aquesta manera, un complement clàssic s'ha transformat en una peça artística contemporània. Aquestes peces es poden trobar a la Cereria, a Maó, i a Es Foraster, a Sant Lluis. Les seves creacions també es poden veure als comptes d'Instagram i Facebook.\nNa Natalia pertany a l'associació d'artesans SACO, (Asociación de Artesanos Contemporáneos Españoles), amb base a Madrid.\nNatalia Lumbreras Cabrera\nDecoració sobre tela\nAsociación de Artesanos SACO @somosaco\nArticle d'Antoni Olives, publicat a Menorca · Es Diari, dia 21/02/2021\nPublicat per a 9:31 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: artesania, artista, col·lecció, contemporània, decoració, fira, Menorca, seda, taller, tela\nPublicat per a 10:54 Cap comentari:\nPublicat per a 10:24 Cap comentari:


Un futur sostenible - energia solar\nQgat energy ofereix estalvi econòmic. FOTO: Cedida\nQGAT Energy t'ajuda a construir un futur sostenible al teu habitatge de Sant Cugat\nper Redacció del TOT 14 d’abril de 2021\nSi parlem d’energies renovables, hem de fer referència a l’energia solar. Es tracta d’una de les més esteses al nostre país, amb una ubicació geogràfica privilegiada.\nL'energia solar fotovoltaica proporciona avantatges mediambientals i d'estalvi energètic.\nL'energia solar fotovoltaica està catalogada com a energia verda i neta, és a dir, no genera contaminació ni emissió de gasos d'efecte hivernacle. Com que no existeixen processos de combustió ni l'ús de matèries primeres fòssils no emet a l'atmosfera partícules contaminants i perjudicials per a la salut. La converteix en tot un referent contra l’escalfament global i és una de les principals possibilitats que tenim al nostre abast en la lluita contra el canvi climàtic.\nQGAT Energy t'ajuda a aprofitar l'energia solar. FOTO: Cedida\nReducció en la despesa elèctrica: observaràs que gràcies a l’energia solar la teva factura elèctrica baixarà. Podràs reduir la teva despesa tant per l’autoconsum com per la compensació de l'excedent que et proporcionarà la teva operadora elèctrica.\nBonificacions importants de l'IBI. La Majoria dels municipis apliquen importants reduccions de l'impost que solen ser del 50% durant 5 anys, depenent del tipus de l'habitatge, sigui plurifamiliar o unifamiliar.\nBaixos costos de manteniment a més d’incrementar el valor de la teva propietat.\nEn definitiva es tracta d'una de les millors inversions que pots arribar a fer per al futur. Per una banda ajudaràs al planeta i per l’altra a obtenir inicialment un important estalvi i més endavant, una vegada amortitzada la instal·lació (entre 5 i 7 anys) un important benefici.\nSi vols aprofitar els avantatges de l'energia solar, contacta amb QGAT Energy, molt a prop teu!\nEMPRESA, TECNOLOGIA, AUDIO I SO


Grups de treball - Cilma | Consell d’Iniciatives Locals per al Medi Ambient\nEs poden crear grups de treball per a temes específics, en funció de les línies d’actuació i/o les prioritats que estableixi el CILMA.\nEls grups de treball estan formats per membres del CILMA i, si així ho aprova la Comissió Permanent, per les persones que aquesta proposi com a especialistes en els diferents temes.\nFins a dia d’avui, s’han creat aquests espais de debat i treball:\nEl CILMA ja fa anys manté una col·laboració amb la Xarxa de Ciutats i Pobles cap a la Sostenibilitat que gestiona la Diputació de Barcelona i aglutina majoritàriament municipis de les comarques de Barcelona però també de la resta de Catalunya. La Xarxa durant aquests anys ha promogut grups de treball sobre la gestió de diferents temàtiques ambientals molt actius amb la participació de representants electes i tècnics/ques dels ens locals.\n0. Club del Pacte d’Alcaldes i Alcaldesses pel Clima i l’Energia (en aquest només càrrecs electes)\n1. Grup de treball de Transició energètica al món local\n1a. Comissió d’Agències d’Energia\n2. Grup de treball d’Adaptació al canvi climàtic i resiliència\n2a. Comissió sobre Biodiversitat urbana\n3. Grup de treball de Qualitat de l’aire, soroll i mobilitat sostenible\n4.a Comissió sobre Equipaments d’educació ambiental\n5. Economia circular\n5a. Trobades de residus per a ciutats grans i mitjanes\n6. Grup de treball de polítiques alimentàries sostenibles\nPer a participar hi ha diferents nivells d’implicació:\n– Només estar informat sobre la temàtica: els membres del Grup de treball tindran accés a l’espai virtual específic del Grup a la comunitat virtual de la Xarxa en xarxa Rebran notícies via el butlletí de l’espai virtual i el mailing de la Secretaria tècnica, propostes de jornades i activitats.\n– Vol intercanviar experiències i coneixement amb altres ens locals: A l’espai virtual es disposa d’eines per intercanviar i debatre entre els membres del Grup, però també es convocaran un mínim de dues trobades anuals del Grup de treball per promoure l’intercanvi. Les trobades seran regulars i fixes segons el Calendari del Pla Estratègic.\n– Vol adquirir coneixement i debatre sobre temàtiques concretes del Grup de treball: cada Grup de treball pot disposar de Comissions, derivades del seu pla de treball general, sobre projectes, iniciatives o debats específiques d’interès d’una part dels membres del Grup.\nPer a més informació de cada grup es pot ampliar mitjançant el nou Pla Estratègic de la Xarxa.\nPer inscriure-us en aquests grups de treball i per tant donar-se d’alta a la comunitat virtual de La Xarxa cal que la persona interessada ompli aquest petit formulari. Si ja estava inscrita prèviament als grups de treball i es vol fer alguna modificació també cal omplir el formulari.


Cinema a la fresca i paradeta fotogràfica. Dijous 18 de juliol (Barcelona)\nYou are here: Home / Agenda / Cinema a la fresca i paradeta fotogràfica. Dijous 18 de juliol (Barcelona)\nA l’ Espai de fotografia Francesc Català-Roca (BCN)\n18 h PARADETA FOTOGRÀFICA amb Neus Solà, David del Campo, Renzo Narváez, Paula Soler Blasco, Sara Pitarch, Solene Milcent, La Dispersa i Hadar 206.\n22 h CINEMA A LA FRESCA: «LES AMOURS IMAGINAIRES», de Xavier Dolan\nUna pel·lícula del jove cineasta Xavier Dolan, un autor que en poc temps ha creat el seu propi estil. Amb una fotografia acolorida i intensa, ens presenta la història d’una parella d’amics que s’enamoren de la mateixa persona. L’ambigüitat sexual, les expectatives, les contradiccions i les idees trobades sobre l’amor caracteritzen aquesta pel·lícula vestida de música pop.\nVOSE. No recomanada per a menors de 16 anys. Amb la col·laboració de Camí Amic i Tangent, Festival de les Arts de l’Eixample


Sortida dels alumnes de 1r de Primària a l’entorn del Monestir de Santes Creus | La Salle Reus\nInici › Notícies › Destacat › Sortida dels alumnes de 1r de Primària a l’entorn del Monestir de Santes Creus\nSortida dels alumnes de 1r de Primària a l’entorn del Monestir de Santes Creus\nPublicat el 28 octubre, 2019 per moderador a Destacat, Notícies, Primària\nAquest divendres 25 d’octubre els alumnes de 1r de Primària han anat d’excursió i han visitat el Reial Monestir de Santa Maria de Santes Creus, ubicat al municipi d’Aiguamúrcia. És una de les joies de l’art medieval català i l’únic monestir de la Ruta del Cister que no té vida monàstica, contràriament al que suceeix amb Vallbona de les Monges i Poblet.\nEls nens i nenes han visitat el monestir, han descobert com hi vivien els monjos i les diferents dependències que encara es conserven (el refrectori o menjador, l’hort, la capella, la cuina, el dormitori…). A més, a l’interior de l’església han pogut contemplar els vitralls i les tombes reials de Pere el Gran i de Blanca d’Anjou.\nDesprés han passejat per l’Albareda, espai natural fluvial, inclosa a la xarxa europea d’espais naturals. Han gaudit del contacte amb la natura, jugat i identificat diferents tipus d’arbres propis del lloc com els plataners i els pollancres tot observant els diferents tipus de fulles. En aquest espai ha estat on han aprofitat la zona de picnic per dinar tots junts.\nHa estat un bonic dia de convivència per aprendre, compartir i enfortir les relacions entre tots els companys.\n‹ Descobrint el món dels fòssils i de la paleontologia gràcies al Museu d’Alcover\nLa Salle Reus celebra el Dia de l’Escola Verda elaborant papereres de reciclatge per a casa classe d’Infantil i Primària ›


Francesc Lluch (ERC) és el nou president del Consell Comarcal de la Segarra\nÉs investit després de tres rondes de votació que han finalitzat en empat\nFrancesc Lluch, alcalde de Sant Guim de Freixenet per ERC, ha estat investit president del Consell Comarcal de la Segarra en un ple celebrat aquest dilluns. Lluch ha rebut nou vots dels consellers del seu partit, mentre que Imma Secanell, alcaldessa de Tarroja de Segarra, també ha rebut nou vots de Junts per Catalunya, i el PSC. Per la seva part, la consellera de la CUP, Dània Verdés, s’ha votat a ella mateixa. Finalment, després de tres rondes de votació que han acabat en empat, Lluch ha estat investit president en ser el cap de llista del partit més votat en les passades eleccions municipals a la Segarra.\nEl nou president ha destacat el paper que juga el Consell Comarcal de la Segarra a la comarca, i ha manifestat la intenció de treballar amb fermesa i generositat per poder assolir una política de progrés per a la ciutadania, i transformar maneres de fer, amb l'oposició com a companys i no com a opositors, apostant pel diàleg i amb honestedat.\nPer la seva part, els diferents portaveus comarcals han manifestat la seva voluntat d'ajudar al Consell a treballar per la comarca. També han expressat el desig de poder arribar a acords de consens pel bé de la comarca i un dels reptes de futur és dialogar per gestionar els problemes deixant partidismes a part.


Uns 200 nens i nenes del Berguedà han anat a la neu aquest hivern dins el programa Esport Blanc Escolar | Entre rivals – Esports\nUns 200 nens i nenes del Berguedà han anat a la neu aquest hivern dins el programa Esport Blanc Escolar\n28 març 2017 15:52\nGairebé 200 nens i nenes d’arreu del Berguedà han participat enguany en la millor temporada de neu del programa Esport Blanc Escolar, de la mà dels professors de les seves escoles i els tècnics esportius del Consell Esportiu i el Consell Comarcal del Berguedà.\nL’evolució de l’acollida en els tres anys de programa ha estat estratosfèrica: en el primer només hi van participar 14 alumnes de l’escola Galceran de Pinós de Bagà; en la segona edició, ja n’hi van haver 47, ja que s’hi van sumar les escoles de Bagà, Vilada i Borredà; i finalment, aquest any les escoles de la Pobla, Guardiola, Sant Jordi de Cercs, Sant Joan de Berga, Santa Eulàlia de Berga i La Valldan també s’hi han apuntat fent ascendir la xifra a gairebé dos centenars.\nDe cara al futur, el Govern preveu que vagin entrant al programa tots els centres d’ensenyament de les comarques de muntanya “de manera progressiva”. Segons diuen, el curs 2018-2019 ja esperen que tot l’alumnat de 3r i 4t de primària tingui la possibilitat de participar-hi.\nEl programa i les sessions\nEl programa Esport Blanc Escolar té l’objectiu d’impulsar la iniciació i el coneixement dels esports d’hivern en les seves diferents modalitats en la població infantil, fent una atenció especial a les comarques pirinenques. L’altra finalitat és aprofitar l’esport per ensenyar als nens i nenes a respectar, vonviure, estimar i conèixer les muntanyes que els rodegen. Tot plegat, amb la complicitat i l’experiència del professorat dels centres d’ensenyament, els tècnics d’esport i la coordinació dels consells esportius i la Federació Catalana d’Esports d’Hivern (FCEH). Pel que fa al Consell Comarcal, s’ha fet càrrec de les despeses de transport.\nLa durada del curs sempre és de 8 sessions que s’imparteixen durant el segon trimestre: 3 són d’esquí nòrdic; 2, d’esquí alpí; 2, de surf de neu; i la darrera -novetat d’enguany-, de FreeSki. El programa s’imparteix en horari lectiu als alumnes que cursen 3r i 4t de primària.\nConsell Comarcal del Berguedà Consell Esportiu del Berguedà Esquí Neu\nNeix a Gironella el Club Patí Berguedà, un club que recupera el patinatge artístic a la comarca 03/10/2016\nL’atleta Pau Bartoló es posa al capdavant de l’Escola Trail dels Mountain Runners 26/07/2016


Esport i discapacitat psíquica | EscolaVitae Cicles Formatius\nHome > Notícies Formació Esportiva > Noticies Educació > Esport i discapacitat psíquica\nEsport i discapacitat psíquica\nFa pocs dies van venir a l’escola alumnes amb discapacitat psíquica del col·legi Can Carreras. Juntament amb la professora Sara Carmona es van practicar jocs i esports diferents pensats per aquest col·lectiu\nEsport i discapacitat a l’escola\nTal com vam dir fa uns dies quan parlàvem dels Special Olympics, la pràctica de l’esport en persones amb discapacitat intel·lectual es molt beneficiosa per al seu desenvolupament personal, ja que permet fomentar l’esperit de superació i a més afavorir les relacions personals. A banda d’aquests dos bons motius, està també la qualitat de vida que això comporta, ja que els beneficis de fer esport són palpables a molts nivells.\nExisteix a Espanya una entitat anomenada FEDDI, Federació Espanyola d’Esports per a persones amb discapacitat intel·lectual. Es tracta d’una entitat sense ànim de lucre i que té com a principal objectiu el promoure i desenvolupar l’esport en aquest col·lectiu\nA través de la FEDDI s’impulsen varis esports com ara l’atlestisme, la natació, el tenis de taula, el bàsquet, el futbol sala, la gimnàstica rítmica i alguns dels esports d’hivern més populars.\nUn altre recurs interessant el trobem a l’Observatori Català de l’Esport, organisme depenent del Departament de Presidència. Si mirem la web trobarem que hi ha un apartat que recull, en forma de llista, les diferents associacions que promouen l’esport per a persones amb discapacitat física, psíquica i sensorial.\nAquesta llista, actualitzada cada any, recull el nom de l’entitat, el seu any de fundació, quins programes i activitats duu a terme i quines són les seves dades de contacte. Posarem dos exemples a l’atzar:\nFederació Catalana d’Esports per a Disminuïts Psíquics (ACELL), que es va fundar l’any 1997 amb l’objectiu principal de coordinar i organitzar activitats de lleure per al col·lectiu. ACELL col·labora també amb l’organització dels Jocs Special Olympics a Catalunya, una de les activitats més importants en aquest camp .\nAssociació Esportiva Barcelona per a persones amb discapacitats psíquiques, que promou l’activitat físico-esportiva a persones amb discapacitat intel·lectual. Es tracta d’una entitat que depèn de l’Ajuntament de Barcelona i que té la seva seu al barri del Tibidabo (districte de Sarrià-Sant Gervasi).


Quan el PSIB defensà que 'Som una Nació, nosaltres decidim'\n28 novembre 2020 02:39\nEren altres temps, però no fa tant. Estiu de 2010, la sentència del Tribunal Constitucional sobre el nou Estatut de Catalunya, que havia estat referendat per la ciutadania en un referèndum, va caure com una bomba en el fràgil equilibri polític espanyol i, encara més, en el sistema polític català. Però encara va fer més mal a una ciutadania catalana que veia com el darrer intent de trobar un encaix mínimament acceptable a l'Estat espanyol volava pels aires i un Tribunal amb la legitimitat molt desgastada, donava la raó al PP que havia recollit signatures «contra Catalunya» per presentar el recurs.\nAquella decisió va canviar per sempre la relació entre Catalunya i Espanya, va ser el detonant del creixement massiu de l'independentisme català que, aquell mateix any ja apareixia com a majoritari a les enquestes.\nLa societat civil va convocar una manifestació pel dia 10 de juliol que acabaria desbordant totes les previsions, tot el debat polític i tots els intents del nacionalisme conservador per acotar el missatge d'aquella gegantina mostra de rebuig als enganys de l'Estat espanyol i aquella titànica demostració de força de l'independentisme.\nCom tot allò que afecta Catalunya, aquells fets varen tenir un important reflex a les Illes Balears.\nEl PSOE es va adonar ràpidament de la transcendència de l'impacte de la sentència damunt la ciutadania catalana. El PSC va començar la seva caiguda en picat, mentre els seus líders advertien de la «desafecció» dels catalans i catalanes amb l'Estat espanyol... I el PSIB intentava nedar entre dues aigües.\nEn aquella situació, un dia abans de la macromanifestació de Barcelona, es va convocar a Palma una concentració amb el lema 'En defensa de l'Autogovern. Som una Nació, nosaltres decidim'.\nUna concentració contra la sentència del Tribunal Constitucional espanyol que aplegà més de mil persones a la plaça de Cort de Palma.\nLa pancarta l'aguantaven representants dels partits convocants, tots els d'aquells moments, excepte el PP, amb Jaume Mateu, president de l'Obra Cultural Balear, l'entitat impulsora de la concentració.\nEs llegí un manifest en què es demanava als ciutadans de les Illes Balears que s'unissin «al rebuig d'una sentència que posa límits a l'evolució del procés autonòmic». També deia que calia «enfortir l'autogovern» i reclamar «el tractament fiscal que millor respongui a l'esforç productiu de les nostres illes». Els convocants, a més, es comprometien a «avançar en el procés de normalització lingüística» i manifestaven la solidaritat amb el poble del Principat.\nAl manifest, per pressions del PSIB, s'hi havien eliminat les referències més explícites a l'autodeterminació. Però entre els representants polítics que sostenien la pancarta hi havia el diputat socialista al Congrés Pablo Martín.\nEl PSIB sabia que la segona part de l'eslògan seria a la pancarta que Martín portava i als cartells que es repartiren durant la protesta. Aquesta part del lema, però, no era al manifest. Entre els assistents hi havia altres polítics del PSIB, com Pere Joan Martorell, Xisco Dalmau, Xavier Ramis i Míriam Muñoz.\nJoan Carles Verd (UM) deixà clar que, malgrat la solidaritat amb Catalunya, la protesta era «en defensa del nostre autogovern» i d'aspectes com el finançament. Albert Aguilera (EAiV), per la seva banda, afirmà que cal canviar la Constitució espanyola, permetre la federació entre comunitats i avançar cap a «una federació de Països Catalans». Joan Lladó (Esquerra) afirmà que només quedaven dues opcions: el centralisme o avançar cap al sobiranisme, i Jaume Mateu (OCB) qualificà la sentència de retrocés a temps anteriors a la transició. Per part seva, Toni Verger (PSM) destacà que la sentència del Constitucional era una «involució cap a un model centralista cada vegada més accentuat» i David Abril (Iniciativa d'Esquerres) demanà que la gent sortís al carrer perquè «es trepitgen els drets d'un poble». Afirmà que la protesta era una reivindicació nacional i una mostra de solidaritat.\nA l'acte, que acabà amb gloses de Mateu Xurí i amb el cant de l'himne de Mallorca, La Balanguera, també hi assistiren Joan Tardà (ERC), Joana Lluïsa Mascaró (PSM), Lila Thomàs (Iniciativa), Emylse Mas (EaiV) i Miquel Àngel Llauger (Els Verds).\nAixí mateix hi assistiren membres de les principals institucions balears, com el conseller de Medi Ambient i Mobilitat, Biel Vicens; la consellera d'Afers Socials, Fina Santiago; i les regidores de Cort Nanda Ramon (Cultura) i Magdalena Palou (Habitatge).\nCap d'aquestes persones de la pancarta estan ja al PSIB.\nHan fet un gran canvi:\nActualment han decidit sotmetre´s al poder castellanista. Banda de venuts !\nAhhh i ara defensant els 155, a la merda,


Idescat. Enquesta de clima empresarial. Metodologia\nTabulació i tractament de la informació\nL'Enquesta de clima empresarial (CLEM), de periodicitat trimestral, és una operació de caràcter qualitatiu que permet realitzar una anàlisi econòmica a curt termini. Recull l'opinió que tenen els representants d'establiments amb activitat a Catalunya sobre la situació en el període de referència, l'evolució respecte del trimestre immediatament anterior i les expectatives per al trimestre entrant d'un conjunt de variables que incideixen en el desenvolupament econòmic de l'establiment.\nAquesta enquesta s'elabora conjuntament entre l'Institut d'Estadística de Catalunya (Idescat) i la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de Barcelona (Cambra de Barcelona) en virtut d'un conveni de col·laboració des de l'any 2008. La línia de col·laboració entre els dos organismes va permetre la incorporació d'aquesta operació com una nova actuació estadística en el Programa anual d'actuació estadística (PAAE) del 2009. La seva inclusió en el marc de l'estadística oficial va comportar un nou disseny mostral adaptat als requisits tècnics i metodològics vigents i l'harmonització de les seves característiques a les nomenclatures i classificacions oficials.\nLa informació recollida a l'Enquesta de clima empresarial permet alhora el càlcul de l'índex de confiança empresarial harmonitzat, operació realitzada conjuntament per l'INE i l'Idescat per mitjà d'un conveni de col·laboració. Aquest indicador es calcula des de l'any 2013 gràcies a l'intercanvi mutu d'informació provinent de les mostres de les dues operacions.\nFins al quart trimestre del 2011, l'enquesta recollia informació d'establiments dels sectors de la indústria, la construcció, el comerç al detall, l'hoteleria i els serveis a les empreses. A partir del 2012, s'amplia l'àmbit d'estudi amb la inclusió del comerç a l'engròs o intermediari, la restauració i altres serveis no inclosos en les edicions anteriors.\nL'objectiu principal de l'Enquesta de clima empresarial és, a partir de les opinions facilitades pels gestors dels establiments sobre la situació del seu negoci en un moment determinat, conèixer de manera ràpida la situació i l'evolució dels establiments a Catalunya i, d'acord amb aquesta informació, anticipar els possibles canvis de tendència en el cicle econòmic.\nCada trimestre els responsables dels establiments seleccionats a la mostra faciliten la seva opinió respecte de l'evolució recent i les expectatives per al futur immediat de variables, com ara la marxa del negoci, els preus i les exportacions, entre d'altres.\nLa població de referència són tots els establiments que duen a terme activitat a Catalunya, independentment d'on es troba ubicada la seu social. S'investiguen els establiments amb la seva activitat principal inclosa en les seccions de la CCAE-2009: B a N (excepte la divisió 70), R (només divisions 92 i 93) i S (només divisions 95 i 96). Els sectors d'activitat es detallen a l'apartat 7. Sectorització.\nFins al quart trimestre del 2011, l'àmbit poblacional se centra en establiments amb activitats incloses en les agrupacions següents segons la CCAE-2009:\nIndústria (secció C —excepte la divisió 19—, divisions 38 i 58)\nConstrucció (secció F)\nComerç al detall (divisions 45 i 47)\nHoteleria (grup 551)\nServeis a les empreses (divisions 59 a 63, 69 a 74, 77, 78, 80, 82 i grups 812 i 951)\nL'enquesta té una periodicitat trimestral. Al final de cada trimestre es demana informació referida a l'evolució del negoci respecte del trimestre immediatament anterior al de referència i les expectatives que té l'empresari per al trimestre entrant.\nL'enquesta cobreix tot el territori de Catalunya.\n5. Unitats estadístiques\nLa unitat d'anàlisi és l'establiment, que coincideix alhora amb la unitat d'informació.\nEl qüestionari s'adreça als gestors dels establiments, que són les persones que tenen una visió global sobre el seu negoci i poden proporcionar la seva opinió sobre la situació i l'evolució de les variables objecte d'estudi.\nFins al quart trimestre del 2011, la unitat d'informació és l'empresa amb activitat econòmica en els sectors inclosos en l'àmbit poblacional de l'enquesta i que desenvolupa la seva activitat a Catalunya. La unitat d'anàlisi és diferent segons la localització de l'activitat de l'empresa: per a les empreses amb activitat dins i fora del territori català, la unitat d'anàlisi correspon a la part de l'empresa amb activitat a Catalunya, mentre que coincideix amb la totalitat de l'empresa si la seva activitat es desenvolupa exclusivament a Catalunya. En el cas de l'hoteleria, les unitats d'anàlisi i d'informació són els establiments ubicats a Catalunya.\nLa mostra teòrica de l'operació està formada per un panel de 3.000 establiments ubicats a Catalunya, distribuïts per sector d'activitat i dimensió de l'establiment.\nLa mostra global utilitzada per a l'obtenció de resultats s'aconsegueix amb la fusió de la mostra efectiva d'aquesta operació amb l'obtinguda per l'INE a l'enquesta Indicador de confiança empresarial (ICE).\nFins al quart trimestre del 2011, la mostra teòrica és de 4.000 establiments.\nLa informació es presenta desagregada per sectors d'activitat. En els casos de la indústria, el comerç i la resta de serveis els resultats s'ofereixen per 7, 8 i 6 branques d'activitat, respectivament.\nLa taula següent presenta la correspondència entre les agrupacions de les activitats utilitzades i la Classificació catalana d'activitats econòmiques (CCAE-2009).\nQuímiques, cautxú i altres productes minerals no metàl·lics\nMaquinària, equips mecànics, elèctrics, informàtics, electrònics i òptics\nSecció B, D i E; 19, 29–33\nProductes alimentaris, begudes i tabac en establiments especialitzats\nArticles d'ús domèstic, culturals i recreatius al detall en establiments especialitzats\nSeccions H, K, L, R (divisions 92 i 93), S (divisió 96)\nFins al quart trimestre del 2011, els resultats de la indústria, el comerç al detall i els serveis a les empreses s'ofereixen per 12, 8 i 6 branques d'activitat, respectivament. La correspondència entre les agrupacions de les activitats utilitzades i la CCAE-2009 es presenta a la taula següent:\nPaper, edició, arts gràfiques i reproducció de suports enregistrats\nEquips elèctrics i productes informàtics, electrònics i òptics\nRoba i calçat en establiments especialitzats\nEquipament i productes de parament de la llar en establiments especialitzats\nLlibres i periòdics en establiments especialitzats\nProductes farmacèutics, de drogueria i perfumeria en establiments especialitzats\nVehicles i accessoris en establiments especialitzats\nAltre tipus de comerç en establiments especialitzats\nComerç en establiments no especialitzats\nActivitats informàtiques i telecomunicacions\nR+D, estudis de mercat i serveis tècnics\nPublicitat i serveis audiovisuals\nAquest apartat inclou la descripció de les principals variables recollides en aquesta estadística en algun trimestre.\nBenefici d'explotació obtingut com a conseqüència de les activitats ordinàries de l'empresa.\nIngressos futurs procedents de contractes fets amb els clients dins del període de referència.\nConcepte equivalent a la cartera de comandes per al sector de la construcció.\nEstocs de productes acabats\nBéns que provenen d'un procés productiu i que estan preparats per a la venda o expedició.\nGrau d'utilització de la capacitat productiva\nProporció, en tant per cent, entre la producció actual i la producció màxima que es pot assolir amb les instal·lacions materials (equipament i edificis) de l'empresa.\nIngressos obtinguts per la venda de béns i serveis demanats pels clients per a cada nivell de preus.\nConcepte equivalent a la facturació per al sector de la construcció.\nFacturació que prové de les vendes realitzades a altres països.\nImport monetari final assignat per l'empresa a cada bé o servei perquè sigui adquirit pels clients.\nPersones que contribueixen, mitjançant l'aportació del seu treball, a la producció de béns i serveis o que realitzen activitats auxiliars a l'empresa.\nAdquisició, ampliació o millora d'actius (instal·lacions i equips, inclosos els informàtics) en el període de referència.\nBéns i serveis adquirits per l'empresa que poden ser utilitzats o no en el procés productiu.\nImport monetari final assignat que l'empresa ha pagat per cada bé o servei que ha adquirit.\n9. Recollida de la informació\nL'obtenció de la informació es realitza, principalment, mitjançant un qüestionari en línia (sistema CAWI), tot i que també s'ofereix a l'informant la possibilitat de contestar el qüestionari per correu electrònic i fax o a través d'una entrevista telefònica assistida amb ordinador (sistema CATI). Aquesta combinació de mètodes facilita l'obtenció de la informació i permet disposar dels resultats de manera ràpida, aspecte molt important en les enquestes de conjuntura.\nLa recollida de la informació es duu a terme a partir de la segona quinzena dels mesos de març, juny, setembre i desembre de cada any, i té una durada aproximada de tres setmanes.\nEl qüestionari s'estructura en tres blocs diferenciats: el primer està destinat a la identificació de l'establiment; el segon, que és el bloc principal de l'enquesta, recull les preguntes bàsiques que es realitzen cada trimestre, i el darrer, anomenat mòdul sobre l'entorn empresarial, és variable cada trimestre.\nEl bloc d'identificació de l'establiment, a més de les dades identificatives (nom de l'empresa, adreça de l'establiment, telèfon, persona de contacte i adreça electrònica, entre d'altres), conté la descripció de l'activitat que realitza i inclou un apartat per tal que l'enquestat pugui introduir les modificacions de les dades que consideri oportunes.\nEl bloc de preguntes fixes és el nucli del qüestionari i conté qüestions sobre els conceptes descrits a l'apartat 8. Conceptes. Aquest apartat recull la percepció sobre la marxa del negoci i l'evolució de variables, com ara el nombre de persones ocupades, el nivell de preus o les exportacions. Algunes preguntes són específiques d'un sector concret, com el grau d'utilització de la capacitat productiva que s'adreça als establiments industrials. Altres qüestions, com ara la inversió o els factors que incideixen en la marxa del negoci, es recullen en el darrer trimestre de l'any per copsar el seu comportament anual.\nGairebé totes aquestes preguntes tenen tres possibles respostes: positiva (bona, superior, augmentar), neutra (normal, igual, mantenir-se) i negativa (dolenta, inferior, disminuir).\nFinalment, el mòdul sobre l'entorn empresarial està reservat cada trimestre per formular tres o quatre preguntes sobre informació d'àmbits d'interès segons la situació del moment.\nA causa de canvis metodològics, el qüestionari es modifica al quart trimestre del 2010 i al quart trimestre del 2012. Fins al 2010, es disposa d'informació trimestral sobre la cartera de comandes, el nivell d'estoc de productes acabats, el volum d'obra executada i el volum de contractació. Fins al 2012, la inversió i els factors que afecten la marxa del negoci ofereixen informació trimestral.\n10. Tabulació i tractament de la informació\nTal com s'indica a l'apartat anterior, les preguntes del bloc principal de l'enquesta es formulen amb tres possibles respostes (positiva, neutra i negativa). A partir de la resposta dels informants s'obtenen els percentatges corresponents a cada una de les opcions:\nR+: percentatge de respostes positives\nR: percentatge de respostes neutres\nR−: percentatge de respostes negatives\nEn el càlcul dels percentatges no es realitza ponderació ni elevació de les respostes (és a dir, l'opinió de cada establiment representa una resposta, independentment de la seva grandària). Aquesta metodologia es basa en l'índex japonès Tankan i facilita la integració de les mostres de les enquestes CLEM i ICE.\nA partir dels percentatges es calcula el saldo per a cada variable. Es defineix el saldo (S) com la diferència entre el percentatge de respostes positives i negatives:\nEl saldo és un valor que pot variar entre −100 (tots el informants tenen una percepció negativa) i +100 (tots els informants tenen una percepció positiva).\nEl saldo d'una pregunta és positiu si els optimistes (és a dir, els informants que tenen una opinió favorable) superen els pessimistes. En cas contrari, el saldo serà negatiu.\nFins a l'any 2012, els saldos es calculen ponderant les respostes dels informants amb dos factors de ponderació. Un primer factor calculat a partir de la dimensió de l'empresa a Catalunya (nombre d'ocupats) i un segon factor calculat segons el percentatge del valor afegit brut (VAB) que cada branca aporta sobre el conjunt del VAB del seu sector. Aquesta segona ponderació no és necessària en els sectors de l'hoteleria i de la construcció, atès que no s'ofereix informació desagregada per branques d'activitat sectorial. El càlcul del VAB es realitza a partir de l'Enquesta industrial d'empreses i de l'Enquesta anual de serveis segons el sector corresponent.\n11. Difusió de resultats\nL'Enquesta de clima empresarial difon els resultats a través d'Internet. Els resultats de les principals variables es presenten per a cada un dels cinc sectors investigats. En el cas dels sectors de la indústria, del comerç i dels serveis es difonen desagregats per dimensió de l'establiment (en termes d'ocupació) i per branques d'activitat.\nEn el sector hostaler els resultats es presenten desagregats per zona turística i per dimensió de l'establiment, mentre que en la construcció s'ofereixen resultats per dimensió de l'establiment.\nA partir del primer trimestre del 2012, es difon informació per al total de Catalunya.\nFins al quart trimestre del 2011, la difusió dels resultats del sector de l'hoteleria també es presenta desagregada per categoria de l'establiment.\nUn cop finalitzada la recollida de la informació i la difusió dels resultats, s'envia un informe personalitzat als informants que ho hagin sol·licitat en emplenar el qüestionari. Aquest informe conté la comparativa de les respostes del seu establiment amb els resultats obtinguts en el seu sector d'activitat i en la seva dimensió.\nCompartiu aquesta adreça: https://idescat.cat/pub/clem/m