Castell, ermita de San Roc o de Santa Àgueda la Vella i cintes muràries - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nCastell, ermita de San Roc o de Santa Àgueda la Vella i cintes muràries\nCastell, l'ermita de Sant Roc o Santa Àgueda la Vella i les cintes muràries\nJérica, Alt Palància\n39° 54′ 37″ N, 0° 34′ 19″ O / 39.910301°N,0.571829°O / 39.910301; -0.571829Coord.: 39° 54′ 37″ N, 0° 34′ 19″ O / 39.910301°N,0.571829°O / 39.910301; -0.571829\nEl conjunt format pel Castell, l'ermita de Sant Roc o Santa Àgueda la Vella i les cintes muràries, conegut normalment com a Castell i Muralles, de la localitat de Jérica, a la comarca de l'Alt Palància; són uns monuments arquitectònics, datats entre els segles XIV, XV i XVI; que estan catalogats com a Béns d'Interès Cultural, segons consta a la Direcció General de patrimoni Artístic de la Generalitat Valenciana, amb anotació ministerial número RI-51-0011455 i data d'anotació 5 d’agost de 2005.\nXèrica és una localitat que està situada estratègicament en el punt d'unió de les valls i planes mediterrànies de Castelló i València i les altes terres aragoneses de la província de Terol; a una altitud per sobre dels 500 metres sobre el nivell del mar. Presenta així una orografia molt especial que ha condicionat notablement el seu desenvolupament posterior.\nEls voltants de la localitat presenten restes arqueològiques de diferents èpoques que evidencien l'existència d'assentaments humans des de temps immemorials. Les primeres referències a la població de Xèrica, són de l'època de dominació musulmana. Així, el castell actual s'assenta en el lloc on existia una antiga fortificació àrab. Xèrica va pertànyer al Regne Taifa de València i va aconseguir ser conquerida per El Cid en 1098, encara que va tornar a caure sota el domini musulmà, fins que l'any 1235 Guillem de Montgriu la conqueria novament i el rei Jaume I d'Aragó la repobla i dinamitza en els anys següents en fer passar el camí d'Aragó a València per aquesta població. Va ser el mateix rei qui va atorgar a la localitat la carta de població l'any 1249, cedint l'any 1255 les terres a Teresa Gil de Vidaure i al seu fill bastard Jaume Pérez, primer senyor de Xèrica, senyoriu aquest que englobava nombroses poblacions dels voltants.\nDesprés de l'extinció de la casa de Xèrica, les terres van tornar a la corona essent monarca Pere IV d'Aragó, anomenat el Cerimoniós, qui va crear un comtat i hi va cedir al seu fill Martí, qui ho va tornar a incorporar a la corona en pujar al tron. A partir d'aquest moment comença una etapa de canvi de titularitat de la propietat de les terres, quedant en alguns moments sense propietari, i quedant definitivament en mans de la Corona al segle XVI, el 1564.\nEn l'època de les Guerres Carlistes, es produeixen importants enfrontaments a la zona, com ara la resistència d'un reduït nombre d'homes als atacs del general carlins Forcadell, fins que van arribar els reforços liberals del general Borso.  Va ser declarat Conjunt Històric-Artístic pel Decret del 26 d'abril de 1978, sota la protecció de la Declaració genèrica del Decret de 22 d'abril de 1949, i la Llei 16/1985 sobre el Patrimoni Històric espanyol.\nEl castell de Xèrica se situa a la part alta de la muntanya Penya Tallada, el qual domina la localitat i el curs del riu Palància, i en ell destaquen la torre de l'Homenatge, també anomenada torre principal. En un primer moment va disposar d'una àmplia fortificació amb diversos recintes emmurallats, en el qual es van construir diverses torres defensives.\nCastell de Xèrica, torre de l'Homenatge.\nPorta de la torre de l'Homenatge.\nPresenta una planta irregular i tres recintes concèntrics. Es considera que és possible que els basaments és aquest castell siguin d'època romana, encara que tota l'obra apreciable actualment en l'actualitat és d'origen musulmà.\nTorre de l'Alcudia o de les Campanes\nLa torre de l'Homenatge és la part que presenta millor estat de conservació. Presenta plata quadrada, amb tres altures o nivells (el d'accés, un nivell intermedi, i el de coronament, que va ser destruït durant les guerres carlines), de robusta fàbrica (l'espessor dels murs arriba al metre i mig) a base de carreus (almenys a la cara que dóna a la vila), i de tapial amb reforç de carreu a les cantonades (a la resta dels laterals), coincidint les cantonades amb els punts cardinals, i el gruix dels murs arriba al metre i mig.\nTambé es conserva bé l'interior d'aquesta, podent-se apreciar gran part de la seva estructura, en la qual destaquen les robustes voltes de mig punt (que estan molt derruïdes), de la planta baixa i els pisos superiors. La porta d'accés a la torre és molt estreta i presenta forma d'arc de mig punt que està actualment gairebé en ruïna, malgrat que es va realitzar una restauració completa del mateix col·locant les dovelles de pedra.\nDes del castell es pot admirar l'anomenat fortí de la torre mudèjar o de l'Alcúdia, de forma pentagonal amb galledes troncocòniques en els vèrtexs. Se suposa que els basaments són romans, encara que es va construir al segle XVII. És Monument Històric Artístic Nacional des de 1979 i Bé d'Interès Cultural (DOGV 4905).\nRespecte a les muralles que envolten el castell, són originàriament musulmanes, encara que s'afirma que els seus basaments possiblement siguin romans, encara que no es pot ratificar. El recinte estava format, inicialment, per dos espais, un d'interior pròxim al castell, amb el qual estava enllaçat (i del qual actualment queda poc exempt, és a dir, els llenços en la major part del traçat, són part dels habitatges que a ells s'adossen);  i un altre posterior, també musulmà, que tenia com a missió protegir la part nova de la població, que sorgia amb el seu creixement i expansió. Més tard es va dur a terme un tercer recinte emmurallat, en el qual, com passa en els dos anteriors, s'acaben edificant cases adossades o fora d'ells donant origen a ravals.\nLes muralles van jugar el seu paper durant les Guerres Carlistes, de manera que ja en aquella època es va procedir a la seva reparació i refortificació (aquestes obres es poden apreciar a la part més exterior de la localitat, on es poden distingir espitlleres per a les armes de foc).\nArc de l'Hospital de Xèrica\nPortal de la Sala de Xèrica.\nPortal de sant Joan i torre del Rellotge.\nPortal de sant Joaquim i santa Anna o de Terol.\nPortal de Terol i església del Socós.\nPortalet de sant Roc.\nDel recinte emmurallat queden restes disperses per tota la població destacant les portes d'accés i diversos torrasses. Podem destacar així:\nPortal de la sala, d'estil gòtic militar. Es tracta d'una torre, fabricada amb carreus a la part inferior, fins a l'altura de la porta d'ingrés i en cantonades en tota la seva altura. Per travessar-la i accedir al recinte interior s'utilitzava un arc apuntat de pedra. La torre es va utilitzar en part com a habitatge, però després de la guerra civil, l'any 1939 es va decidir enderrocar els pisos superiors. Malgrat això es pot distingir una habitació que va haver de fer d'habitació de defensa al nivell del camí de ronda. També presenta aquesta torre una capella dedicada a la Cova Santa des 1646. \nPortal de Sant Joan i Torre del Rellotge, d'estil gòtic militar, datat al segle XIV. Rep el nom de porta de Sant Joan perquè permet l'accés a la localitat pel carrer de Sant Joan. Se situa al centre de la muralla, presentant un accés directe mitjançant rampa travessant un arc apuntat amb dovella i clau de pedra, formant angle amb l'entrada i una torre circular que la remata. Aquesta torre circular, que actualment forma part d'un habitatge privat, és la coneguda com Torre del Rellotge, i va ser utilitzada durant el segle XVI (anys 1555 i 1558) com a campanar. Va sofrir danys durant la contesa de la guerra del 1936 i després, part de la seva estructura va ser derruïda.\nPortal de Santa Anna, d'estil Renaixentista, datat al segle XVI, es troba en una zona més moderna del recinte emmurallat, pertanyent al tercer cinturó de la muralla, també se l'anomenat Portal de Terol, ja que era l'accés dels que venien d'aquesta zona a la població. Es tracta d'una torre de defensa amb porta d'accés, de planta prismàtica i tres plantes, amb finestrals de diferents èpoques, i ampit de maó. Es pensa que havia d'estar rematada amb merlets, ja que aquestes s'advertiren durant la restauració que es va realitzar al segle XX, però posteriorment es va cobrir amb una teulada decorat al gust herrerià, decoració que es va perdre en l'esmentada restauració. A la primera planta hi ha una portada amb arc de mig punt dovellada que dóna accés al recinte emmurallat. Mentrestant, a la segona s'observa una que se situa en el buit d'un antic arc, que té sobre ell l'escut reial. Per la seva banda la tercera planta presenta dos finestrals.\nAltres restes de les muralles queden disseminats pels carrers de Xèrica, com els que es poden contemplar a la plaça de Sant Joan i en el seu cantó, on, a més, es pot veure una torrassa circular pertanyent a la muralla.\nAltra porta d'accés és el conegut com portell de Sant Roc i podem observar arcs com el de la Rocha de l'Hospital (anomenat així per estar al costat de l'antic hospital, anomenat de Santa Llúcia). És de planta rectangular, amb accés lateral en rampa i encara que antany era una de les portes principals de la Vila, actualment es troba encegada, ja que va ser seccionat per donar més amplitud al carrer quan es va traçar l'antiga carretera N-234. Forma part de la tercera expansió de la muralla.\nDins del que es considera el primer recinte emmurallat, es troben el Castell i les seves fortificacions, estant limitat pel mur nord de l'actual Ermita de Sant Roc, seguint direcció est-oest, enllaçant la tanca amb els recintes del castell que se situaven al sud de la vila en el punt més elevat del pendent.\nL'ermita de Sant Roc o Santa Àgueda la Vella, és considerada el primer temple cristià erigit a la vila, elevada segons antics testimonis, sobre l'anterior mesquita.\nTorre al costat de l'ermita.\nDetall de la finestra gòtica.\nEs considera datada entre els segles XII i XV. És d'estil gòtic de Reconquesta. Presenta arcs d'ogiva, encara que una vegada que abandona l'obra es cobreix el sostre amb fusta a dues aigües per impedir la seva ruïna. En 1384 s'inicien les obres de la nova església gòtica, amb absis poligonal i creuer, que envoltarà a la primitiva, i és encarregada als mestres picapedrers Pascual Julve i Pedro Bonares. Ha sofert diverses intervencions al llarg de la seva història. Presenta planta irregular, ja que ha patit annexions posteriors a la seva construcció, cosa que fa que l'altar major estigui ubicat actualment en un accés lateral a la nau. La importància d'aquesta ermita es deu al fet que en ella es pot observar des de l'art àrab al gòtic. A uns 17 metres de distància de la primera muralla s'elevava el segon recinte emmurallat de la vila de Xèrica, el qual s'adaptava al terreny i presentava una torrassa de planta rectangular amb porta d'accés com a entrada a ell. A més en aquest segon recinte emmurallat hi havia també un aljub excavat en el terreny per poder disposar d'aigua amb comoditat.\nFinalment s'aprecia l'existència d'un tercer recinte del castell, més ampli, fortificat amb doble línia de muralla, la primera amb restes de sis torres circulars, podent-se accedir amb una porta d'accés que estava flanquejada per dues torrasses.\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 http://www.cult.gva.es/dgpa/bics/Detalles_bics.asp?IdInmueble=1347\n↑ 2,00 2,01 2,02 2,03 2,04 2,05 2,06 2,07 2,08 2,09 2,10 2,11 2,12 2,13 2,14 2,15 2,16 2,17 http://www.nostravalencia.com/cultural/menorescastellon/castillodejerica/index.htm\n↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 3,6 http://www.jerica.es/index.php/municipio/patrimonio/castillo\n↑ 4,0 4,1 4,2 4,3 4,4 4,5 4,6 4,7 Castillos, torres y fortalezas de la Comunidad Valenciana. Levante. El mercantil valenciano. Editorial Prensa Valenciana S.A. 1995. Pag.215-220\n↑ 5,0 5,1 http://www.jerica.es/index.php/municipio/patrimonio/segundo-recinto-de-murallas\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Castell, ermita de San Roc o de Santa Àgueda la Vella i cintes muràries\nGran Enciclopèdia de la Regió Valenciana. Tom 6. 1973. Gran Enciclopèdia de la Regió Valenciana. València. ISBN obra completa: 84-300-5539-8. ISBN tom 6: 84-85182-00-6. Pág.62-64.\nGran Enciclopèdia Catalana. Volum 24 1898. Enciclopèdia Catalana S.A. Barcelona. ISDBN obra completa: 84-85194-81-0. ISBN volum 24: 84-7739-100-9. Pàg. 370-371.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Castell,_ermita_de_San_Roc_o_de_Santa_Àgueda_la_Vella_i_cintes_muràries&oldid=21469887»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 jul 2019 a les 21:13.


Justícia coixa contra el masclisme | Mayte Piulachs | barcelona | Societat | El Punt Avui\nJustícia coixa contra el masclisme Justícia coixa contra el masclisme Justícia coixa contra el masclisme Justícia coixa contra el masclisme + Justícia coixa contra el masclisme E-mail\nJustícia coixa contra el masclisme\nEls jutjats de violència contra la dona no són prou efectius, deu anys després de la seva creació, segons un estudi\nAposten per la formació especialitzada als operadors jurídics\nVolen que es doni informació de qualitat a les víctimes\nJustícia coixa contra el masclisme Justícia coixa contra el masclisme Justícia coixa contra el masclisme Justícia coixa contra el masclisme Justícia coixa contra el masclisme E-mail\nLa majoria de víctimes de violència masclista no tornarien a interposar una denúncia als jutjats especialitzats de l'Estat espanyol pels diversos problemes amb què han topat. I és que, “malgrat que han passat deu anys des de la creació d'aquests jutjats, encara no s'han disposat els mitjans necessaris perquè la lluita contra la violència masclista sigui efectiva almenys en la persecució dels seus efectes”. Així ho afirmen tres investigadores en l'estudi Detecció de problemes en l'atenció a dones víctimes de violència de gènere durant el procés judicial a Catalunya , editat pel Centre d'Estudis Jurídics del Departament de Justícia.\nLes autores fan una diagnosi del sistema policial i judicial des de la percepció de les dones que han estat víctimes de violència, no en termes processals, sinó pel que fa al tractament rebut. “Continuen existint estereotips i mites sobre la violència. Tots els operadors jurídics tenen algun grau de responsabilitat en la generació de la revictimització, com ara la simple formulació d'una pregunta”, manifesten Mercè Claramunt, Soledad Monserrat i Maria del Lujan Piatti.\nLes autores confirmen aquesta realitat després d'analitzar la normativa vigent i de fer entrevistes a víctimes, a entitats que treballen amb les dones, a una quarantena de jutges i jutgesses especialitzats de Catalunya –com ara els de Reus, Barcelona i Lleida–, a agents de l'oficina judicial i a lletrats.\nAdvoquen per la necessitat d'aplicar dos grans canvis: fer formació especialitzada als operadors jurídics i donar informació de qualitat a les víctimes. Quant a la formació als jutges, fiscals i lletrats, no es refereixen a la formació juridicotècnica, sinó a la sensibilització. És a dir, a la comprensió de la violència masclista, els seus cicles –com ara l'anomenada “lluna de mel”– i els efectes d'acordar mesures com ara fixar punts de trobada per als fills. Per les investigadores, és “paradoxal” que la majoria dels jutges i fiscals consultats no vegin necessària la seva formació, malgrat que el Consell General del Poder Judicial i les Nacions Unides ho aconsellen. Els cursos actuals són voluntaris.\n“La falta de formació especialitzada comporta greus problemes en l'aplicació de la llei integral”, asseguren. També –hi afegeixen– provoca que es mantinguin prejudicis i estereotips com ara afirmar que la “veritable víctima és aquella que té por i no denuncia” i creure que la violència masclista és pròpia d'altres cultures, sobretot la llatinoamericana i la magribina, quan les estadístiques revelen que hi ha més agressors espanyols.\nSense valoració del risc\nUn fet que ha sobtat les autores és que Catalunya és dels pocs territoris on els jutges no demanen mai una valoració del risc als Mossos en les denúncies de violència masclista per calibrar millor si han d'aplicar una mesura cautelar com una ordre d'allunyament.\n“Les víctimes tenen un bon concepte de la policia i de les oficines d'atenció a la víctima dels Mossos, que els fan seguiment i les truquen [...]. No tenen aquesta impressió quan van al jutjat”, mantenen. Al jutjat, les víctimes es troben amb la dificultat probatòria del que afirmen i amb el fet que jutges i fiscals només s'interessen per l'última agressió i no pas per anys de maltractament habitual. “I s'exigeix més rigor a les dones que denuncien violència de gènere que a algú que denuncia altres delictes.” De vegades la víctima declara i no hi ha ni el jutge ni el fiscal.\nEl segon canvi és la millora de la informació que s'ofereix a les dones sobre el que implica la seva denúncia i els recursos que tenen, així com la dignificació dels espais reservats als jutjats. Els jutges creuen que ja han estat informades pels seus advocats i a vegades les víctimes rebutgen mesures perquè no les poden valorar bé. Les autores clamen perquè hi hagi més implicació de les institucions per tal que el sistema judicial no continuï dissuadint les dones de denunciar.\nEstà bé anar a algun curs de violència. No és obligatori i no crec que calgui fer formació específica\nEls veritables casos de violència de gènere no arriben als jutjats. Tenim conflictes de parelles violentes\nCrec que els falta sensibilitat, empatia... Fer passar això a la meva filla per a res et fa perdre les ganes\nNo em vaig sentir gaire ben informada sobre el procés judicial, ni pel meu advocat ni pel jutjat\nFalta d'intèrprets qualificats\nLa falta d'intèrprets qualificats genera deficiències en l'atenció a víctimes estrangeres de violència de gènere. Així es constata en el projecte europeu Speak out for support (SOS-VICS), dut a terme per nou universitats espanyoles, entre les quals hi ha\nla Universitats Autònoma de Barcelona (UAB) i la Univer-sitat de Vic (UVic-UCC).\nLes investigadores Marta Arumí, Xus Ugarte i Mireia Vargas-Urpí recorden que “el dret a la comunicació està recollit per llei i que cal garantir-lo en tots els serveis públics, com ara en l'assistencial, i no només en el judicial i el policial”. A més, insten les administracions a crear una formació específica per a intèrprets, ja que ara només es requereix el batxillerat, i que sigui requisit obligatori per exercir en serveis públics com ara jutjats i centres sanitaris.\nAgents i víctimes:\nEn el projecte s'han realitzat prop de 600 entrevistes a agents dels serveis públics, dels quals un 73% afirmen que han recorregut a un intèrpret en alguna ocasió, però un terç declaren que no tenen cap protocol establert sobre com cal fer-ho. Una dada que “alarma” les investigadores és que un 36% de les víctimes han de recórrer a alguna persona del seu entorn, fet que dificulta una declaració sincera i fluida. Pel que fa als idiomes de les víctimes, els més freqüents són l'àrab i el romanès, seguit del portuguès. Algunes víctimes van assegurar que havien tingut malentesos o que fins i tot havien rebut pressions d'intèrprets no professionals perquè signessin papers o aquests intèrprets havien alertat l'agressor\nde la seva declaració.\nMaterials en el web:\nDetectades les mancances, han elaborat un manual de formació per a intèrprets i fullets informatius per a víctimes i per a operadors jurídics i policials en\nel web de SOS-VICS .\nAjut a les víctimes de violència en casos no habituals\nDetecció de problemes en l'atenció a dones víctimes de violència de gènere durant el procés judicial a Catalunya\nEl Punt Avui. Girona 15-06-2015, Pàgina 22\nEl Punt Avui. Nacional 15-06-2015, Pàgina 20


Opulència i ocàs de la nissaga Busquets, una família del tèxtil - Diari de Terrassa\nMarc Ferrer i Murillo 02.01.2016 | 04:22\nEdifici de la Fundació Busquets, llegat del filàntrop Salvador Busquets i Soler. Xemenèia de l´antic Vapor Busquets, a la plaça de Salvador Espriu.\nLa història d'aquesta família comença quan va arribar a la vila de Terrassa, en el darrer terç del segle XVll Pau Busquets, fill d'un hostaler de Barcelona. A Terrassa es va casar amb Maria Planadell. Pau va exercir primer de negociant i després de paraire de llana, sent una de les persones més adinerades de la vila i la seva casa pairal estava al carrer Cremat. Progressivament es va anar introduint en l'elit local, i entre d'altres coses, el trobem fent de recaptador de drets sobre les robes de contraban confiscades en el districte de Terrassa, administrador de la renda de l'església del Sant Esperit, i arrendatari de la mesura i l'oli. Dins l'aspecte polític, l'any 1697 és membre del consell general de la Vila i el 1699 és insaculat oïdor tercer. També va ser conseller segon el 1708 i el 1712.\nDurant la Guerra de Successió, Pau Busquets, juntament amb Valentí Busquets, el fill hereu, es va enfrontar en el mes de març de 1713 a les autoritats de Terrassa, ja que no van voler pagar els deutes que tenien contrets amb el Consell de la Vila, derivats de l'allotjament de soldats, i tots dos van ser desinsaculats, és a dir, desposseïts del dret de ser escollits membres del Consell. A més, per aquelles èpoques, Pau Busquets ocupava el càrrec de conseller segon i va haver de plegar. A Pau Busquets el trobem en un nou incident, quan a principis d'agost del mateix any, els germans Josep i Antoni de Bru, rics terratinents i propietaris del Mas de la Castlania, són detinguts per ordre de la Generalitat, per la seva negativa de defensar Barcelona del setge de l'exèrcit de Felip V. Pau Busquets també va ser detingut amb els germans Bru i ell va ser l'encarregat de reunir els diners i lliurar-los per poder ser alliberats.\nLa Guerra de Successió va finalitzar l'11 de setembre de 1714 amb la victòria de Felip V, el qual va abolir les institucions i les lleis catalanes tot desfent la tradicional organització municipal del Consell de la Vila i va instaurar l'Ajuntament, una nova estructura d'origen castellà, amb el batlle i regidors, com a representants. El 21 de desembre del 1715, trobem la primera convocatòria de l'Ajuntament de Terrassa, on tres regidors són escollits a dit per les autoritats borbòniques. Entre els tres regidors, trobem a Valentí Busquets, el qual va ocupar el seu càrrec fins finals de l'any 1718.\nÉs en aquesta època que Valentí Busquets comença a edificar la seva riquesa com a paraire. L'any 1722 signa contractes d'exclusivitat amb teixidors perquè li teixeixin panys i baietes i mentre en Busquets els hi serveixi comandes, no teixeixin per cap altre paraire. Paral·lelament el seu poder econòmic també va augmentar ja que era l'arrendador sobre els drets del vi.\nValentí Busquets es va casar amb Victòria Casanovas i van tenir com a mínim 3 fills: Francesc, Gerònima i Marianna. El matrimoni va continuar visquent a la casa pairal del carrer Cremat.\nEl 1725 Valentí Busquets va ser designat per les autoritats borbòniques com a batlle de Terrassa. Aquest càrrec, que va exercir durant dos anys, el va beneficiar en exclusiva i li va suposar la consolidació del seu negoci, ja que el mateix rei Felip V, l'any 1727 va deixar lliures de lleves durant un any tots els treballadors de les seves fàbriques, i els fabricants que treballaven per ell, lliures d'allotjament i bagatges, fet que va beneficiar la seva indústria. L'any 1731 se li van renovar novament aquests privilegis i l'any 1745 es va concedir un pròrroga de 15 anys més a les exempcions d'allotjaments i bagatges a la fàbrica Busquets, que per aquelles dates ja estava en mans del seu fill Francesc Busquets i Casanovas i el seu nét Pau Busquets i Augirot, els quals van consolidar l'auge empresarial. L'any 1755 la meitat dels telers que hi havia a Terrassa eren de la família Busquets.\nFrancesc Busquets i Casanovas es va casar amb Gertrudis Augirot i van tenir quatre fills: Pau, Josep, Francesc i Anna. Pau Busquets i Augirot, l'hereu de la nissaga, es va casar el 1749 amb Caterina Arch. Aquest matrimoni va tenir dos fills Francesc i Josep Anton.\nEl 1764 trobem una dada important. La fàbrica dels Busquets representa pràcticament un 30% de la producció total de draps a Terrassa. I Pau Busquets, era el fabricant amb més propietats. I a principis del segle XIX, serà amb el seu fill Francesc, els primers fabricants de Terrassa, a molta distància dels demés.\nUnió amb la familia Barata\nFrancesc Busquets Arch va heretar del seu pare Pau totes les seves propietats. El 1776 es va casar amb Eulàlia Barata i Mata de la Barata, de la família Barata, terratinents de Matadepera. Com a dada curiosa, l'any 1781, trobem que Pau Busquets, el seu fill Francesc i la dona d'aquest, Eulàlia Barata, reben la representació de "familiar de la Inquisició" en la vila de Terrassa. El familiar de la Inquisició era un servidor laic del Sant Ofici que ajudava a l'inquisidor i gaudia d'un cert nombre de privilegis.\nEl fill primogènit de Francesc, Pau Busquets i Barata, serà el continuador de la fàbrica i l'haurà de tirar endavant una vegada passada la Guerra del Francès. Tot i que la família no va tenir una participació activa en el conflicte, posteriorment, el 1820, Pau Busquets es nomenat tinent de la Companyia de la Milícia Nacional i l'any següent va ser alcalde durant un any.\nEl 18 de juliol de 1822 una partida realista va arribar a Terrassa saquejant algunes cases, entre altres, la casa de Pau Busquets, i prenent com a ostatge la seva muller, juntament amb altres persones, sent alliberades la mateixa nit després de pagar un rescat. La seva muller era Anna Soler i Vinyals, filla del fabricant Salvador Soler i Busquets, cosí germà del seu pare, i de Josepa Vinyals, amb la qual van tenir tres nois: Josep, Ramon i Salvador.\nPau Busquets va construir el 1841 el vapor del seu nom als jardins de la casa pairal del carrer Cremat, i a la seva mort, el seu fill gran Josep el rellevarà com a titular de la fàbrica el 1874, el qual no va poder adaptar-se als nous temps i juntament amb greus problemes econòmics la fàbrica va haver de tancar. Amb la mort de Josep, el segon germà, Ramon, que vivia a Barcelona des de 1894, es vendrà les propietats familiars del carrer Cremat i l'any 1907, la fàbrica és enrunada per a construir-hi l'any següent, amb un projecte de l'arquitecte Lluís Muncunill, la seu de la Societat General d'Electricitat, edifici protegit com a bé cultural d'interès local i que actualment és seu de l'establiment de restauració Viena.\nI del tercer germà, Salvador Busquets i Soler podem destacar que va ser regidor i que, després de la seva mort, l'any 1901 va donar el seu llegat per a la fundació d'un asil infantil, que porta el seu nom i encara perdura al carrer Cisterna.


Ricard Vilanova (bloc): La Quitxalla\nAcaba de passar-me aquesta foto el Sergi Batlle, monitor de La Quitxalla, i m'ha portat tants records que no pogut estar-me de publicar-la.\nEm diu, entre altres coses, que un dels objectius que tenien a l'esplai d'aquella època era lluitar perquè els nens no es quedessin a casa el dissabte veient la tele... "han canviat tant les coses..." acaba dient. I tant que han canviat! Però aquells moments i sentiments no ens els pendrà ningú, oi que no Sergi?\nProperament mostraré un àlbum amb totes les fotos que disposo d'èpoques passades... ;-)


L'especial de la nit electoral a Olot Televisió va mantenir un share superior al 10% durant tot el programa i 600 mil espectadors a Catalunya - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a L’especial de la nit electoral a Olot Televisió va mantenir un share superior al 10% durant tot el programa i 600 mil espectadors a Catalunya\nOLOT TELEVISIÓ va oferir ahir una àmplia cobertura per explicar la jornada electoral i el resultat a les urnes del 27-S. L’aposta es va fer de manera conjunta amb les televisions locals del país a través de La Xarxa. El programa especial de la nit electoral, que van presentar Albert Brosa i Mónica Hernández, va assolir una xifra d’audiència per sobre del 10% del share durant tota la nit. Una dada molt elevada tenint en compte que eren unes eleccions catalanes. El programa va arrencar a les vuit del vespre amb el sondeig de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals per seguir amb l’anàlisi de l’escrutini comarca a comarca, posant l’accent als resultats de la Garrotxa. Les dades d’audiència certifiquen que OLOT TELEVISIÓ va ser el mitjà escollit, després de televisió pública catalana, per seguir la nit electoral. A internet el web va rebre, només en la franja de nit, prop de 1.300 visites úniques d’usuaris de la Garrotxa.\nL”Especial 27-S eleccions’, produït conjuntament per una trentena de televisions de proximitat i La Xarxa de Comunicació Local i emès aquest diumenge en directe, va ser vist per més de 600 mil espectadors a tot Catalunya durant les quatre hores de durada del programa informatiu (de 20h a 00h).\nInformació i anàlisi en clau local i comarcal\nEl programa va apropar als teleespectadors les dades de les capitals de comarca, així com dels municipis més rellevants de Catalunya. Dues taules de debat van ajudar a analitzar les dades i també es va connectar amb les demarcacions de Tarragona, Girona i Lleida per conèixer, a través de les televisions locals del país, com va transcórrer la jornada, així com els resultats obtinguts a cadascuna de les demarcacions.\nL’’Especial 27-S eleccions’ va comptar amb la participació de periodistes de Canal Camp, Canal Terres de l’Ebre, Lleida TV, Olot Televisió, TAC12, TV Girona i VOTV, a més de cròniques realitzades per les televisions locals.\nLes televisions que van emetre el programa van ser Balaguer TV, Banyoles TV, Canal 10 Empordà,Canal Blau TV, Canal Camp, Canal Reus TV, Canal Taronja Anoia, Canal Taronja Central, Canal Terrassa, Canal Terres de l’Ebre, Cugat.cat, El 9 TV, Empordà TV, ETV, Lleida TV, m1tv, Mollerussa TV, Olot Televisió, Pirineus TV, TAC12, Tàrrega TV, teleb-TV Badalona, Televisió del Berguedà, TV Cardedeu, TV Costa Brava, TV Girona, TV Molins, TV Sant Cugat-Vallès 1 TV, TV10 Sant Esteve,TVR Televisió del Ripollès, TVV Televisió Vandellòs, Vallès Visió i VOTV.\nNo ha estat fàcil acceptar i redefinir els objectius d'una temporada molt complicada per a la Unió Esportiva Olot, que aspirava a més després d'una temporada passada històrica però frenada per la pandèmia. Ara, però, l'equip sap que l'única meta a l'abast…


CREIXEM IGUALS, PER A UNA EDUCACIÓ NO SEXISTA - Torrelles de Llobregat\nCREIXEM IGUALS, PER A UNA EDUCACIÓ NO SEXISTA\nDilluns, 21.5.2018 01:15h\nEl 21 de Juny és el Dia internacional de l’educació no sexista i, des d’ERC Torrelles, ens en volem fer ressò. Creiem que l’educació és el pilar que fonamenta i cohesiona la nostra societat i, alhora, és l’eina per a un futur amb igualtat d’oportunitats, de drets i de deures, tan pels homes com per a les dones.\nEncara avui, sovint de manera més normalitzada del que ens pensem, els nostres joves i infants reben una educació sexista, basada en estereotips de gènere que faciliten una educació diferent per a nens i nenes. De ben segur que la gran majoria de famílies volem i intentem educar els infants amb valors d’igualtat, no sexistes, però l’educació dels infants està influenciada per molts i diferents agents; el nucli familiar, òbviament, però també l’escola, la tele, els amics, la família extensa, els adults que els envolten i les xarxes socials, per dir-ne els més importants. Tots i cadascun d’aquests agents eduquem, no només els nostres fills i filles, sinó també, a la resta d’infants que ens envolten i n’hem de ser ben conscients.\nEls estereotips de gènere determinen el comportament dels homes i de les dones, en cada situació, en funció dels rols assignats socialment. Així, ja des de molt petits, els infants aprenen com “s’han de comportar” en funció d’aquests rols. Els adults “els permetem o no” uns comportaments que considerem característics; per exemple, quantes vegades no hem sentit dir un adult a un nen “no ploris, que els nens valents no ploren!” o, encara pitjor, “no ploris, que sembles una nena”. La nostra societat està fortament impregnada d’un pòsit cultural patriarcal, on els valors masculins són els que imperen, i els nostres infants creixen i aprenen en aquests valors. Una de les bases d’aquest sistema és, de forma molt evident, la divisió sexual del treball, on encara massa sovint els homes tenen una vida mes pública i millor valorada i remunerada, mentre que les dones queden en l’àmbit mes privat i sovint menys valorat, tan social com econòmicament.\nLa família, i especialment els pares i mares, som els primers agents socialitzadors dels nostres nens i nenes. El nostre comportament a casa fa que els infants aprenguin i interioritzin com a bons comportaments, que sovint son sexistes, allò que veuen i viuen amb total normalitat; en aquest sentit, és de vital importància l’exemple que donem a casa. Els nostres fills i les nostres filles, aprenen i donen com a bones actituds i comportaments familiars com el repartiment de les tasques domèstiques, qui porta el pes de la criança dels fills, qui treballa més hores fora de casa, qui te una projecció pública, qui dedica més temps a l’oci o a fer esport, etc. Cal ser molt curosos i cuidar que el llenguatge sexista no arreli en els comportaments diaris a casa, que els demanem que col·laborin en les mateixes tasques als nens i a les nenes, que tinguin la mateixa hora de sortir o arribar a casa, els càstigs, les expectatives que tenim envers el nen o la nena, “permetre’ls ser ells mateixos” (sensibles, agressius, aventurers, decidits, tendres, carinyosos...) sense coartar la seva llibertat en funció dels rols de gènere.\nL’escola, on els infants hi passen tantes hores, és un àmbit de grandíssima influència per a ells. Actualment, a l’escola pública catalana, els mestres i els equips docents s’esforcen per a impartir una educació no sexista, però tenim aquests estereotips tan interioritzats i arrelats que de vegades es fa difícil. La influència dels mestres, dels monitors, dels mestres d’extraescolars, és de suma importància.\nEls contes, les pel·lícules i els dibuixos infantils també coeduquen els nostres infants. La imatge de l’amor romàntic que poden veure-hi en alguns d’ells, certament que cada vegada menys, perpetuen els estereotips de gènere. Les princeses delicades, tendres, sensibles, febles i vulnerables que esperen que arribi l’amor del príncep blau valent, llest i fort que ve a salvar-les en són un exemple ben clar: la ventafocs, la Blancaneus i molts dels contes clàssics projecten aquest tipus de rols de gènere. Per sort, comencen a sortir princeses/protagonistes lluitadores, valentes i inconformistes com la Mèrida, la Vaiana, la Mulan, la Rapunzel o la Wonderwoman, que donen una altra imatge sobre el rol femení. A l’igual que podem trobar moltíssims llibres per a infants que parlen d’una manera diferent sobre els rols de gènere: Les princeses també es tiren pets, Contes per a nenes rebels, Un pare a mida, La ventafocs ja no creu en prínceps blaus...\nEls anuncis que els infants veuen, especialment a la televisió, sovint son extremadament sexistes. S’utilitza la dona com a objecte sexual, provocativa, amb roba íntima, per a vendre productes als homes, o se les veu a elles amb productes de neteja, perpetuant de nou els estereotips de gènere. En els anuncis de joguines passa exactament el mateix, però amb infants. Els colors, les joguines o els jocs son, també, sovint sexistes. Colors roses, liles i brillants amb purpurines per a nenes, o blaus, vermells, taronges, negres i verds per a nens. Nines, nadons, cuinetes, disfresses de princeses, kits de maquillatge o perruqueria per a les nenes i jocs de cotxes, aventures, superherois, pistoles, mecànics, o jocs de descoberta per a nens. Així es marca ja des de ben petits, mitjançant el joc, una diferència entre els dos generes.\nCrec que hem de fer una reflexió profunda a nivell personal, familiar i social sobre els valors en què estem educant els nens i les nenes, no repetint els errors per aconseguir canviar l’actual situació i que no esdevingui un problema de futur.\nMolts pares ens preguntem, sorpresos, perquè si a casa intentem educar en igualtat i en equitat, ens trobem que les nostres filles ens demanen disfresses de princeses i els nostres fills de superherois, per posar un exemple, i és que és la societat, en la seva globalitat, la que ha de fer un viratge cap a la igualtat entre homes i dones, perquè només des de un sol àmbit d’educació, ja sigui la família, l’escola, o l’entorn, no aconseguirem una futura igualtat real. Els dos sexes hem de tenir els mateixos drets, els mateixos deures i també les mateixes oportunitats; hem de fer que els infants ho entenguin i s’ho creguin, perquè només així podran lluitar per aquest món futur més just.\nPer tal de prevenir una educació sexista, basada en aquests estereotips de gènere, i aconseguir la igualtat real entre dones i homes, hem de coeducar entre tots els nostres infants sense diferenciació de nens i nenes i, evidentment, sense segregar per sexes, amb una visió d’igualtat i equitat. Fer reflexionar els nostres infants sobre les injustes diferències que els envolten en l’àmbit familiar, laboral, escolar, social, als medis de comunicació, etc, pot ser una bona manera d’obrir-los els ulls i fer-los crítics a un mon sexista. Educar des de l’àmbit familiar i escolar els nostres infants en la intel·ligència emocional i ajudar-los a ser tolerants, assertius, empàtics, respectuosos i aconseguir que tinguin una autoestima forta és quelcom bàsic per a tenir un futur de convivència en igualtat.\nAprofitant el Dia de la Dona, ERC Torrelles, vam realitzar el taller Creixem Iguals, per a infants de primària, per tal de poder treballar amb ells i elles les diferències de gènere que ja existeixen des de ben petits, i que poden acabar en actituds masclistes o micromasclistes, molt sovint socialment acceptades. Tornarem a repetir el taller tantes vegades com sigui necessari, per ajudar a construir aquesta consciència imprescindible d’igualtat entre els gèneres.\n06.03.2018. EL 8 DE MARÇ, LA IGUALTAT PENDENT\n: Dones Ensenyament Masclisme Torrelles de Llobregat Torrelles en positiu


CATALUNYA ÉS LLIBERTAT\n"Els catalans hem de decidir si acceptem ser esclaus: privats de llengua, privats del fruit del nostre treball i privats d'identitat."\nper Agustí Bordas Canadà 19 de desembre de 2012 18:30\nLa macro-manifestació del 10 de juliol, que comptà amb l'ordenada participació de més d'un milió de persones, ens oferí un reflex de com seria una Catalunya independent. Segons les imatges ofertes en els informatius de Radio-Canada – la cadena pública de televisió francòfona de la Federació canadenca – la gernació sobiranista s'autoafirmà amb distinció i refinació; hom podria dir que ho féu amb elegància. La nació catalana, part de l'Europa més civilitzada, es mostrà al món com un model d'urbanitat a imitar.\nCom em féu veure un amic quebequès – gelós de la capacitat de mobilització del catalanisme – les imatges de dissabte foren un contrast evident amb les corresponents a les concentracions de seguidors de "la Roja", tan sols vint-i-quatre hores després. Segons ell, mentre la concentració independentista catalana li recordava l'estil dels països nòrdics, l'abrandament dels afeccionats espanyolistes – amb aldarulls i múltiples destrosses inclosos– li semblaren una manifestació dels xiïtes libanesos de Hezbol•là.\nMés enllà de les proclames i eslògans de cada bàndol, és evident que el catalanisme representa la llibertat i la maduresa democràtica. L'espanyolisme només pot esgrimir el dret de conquesta, la imposició forçada i el despotisme per mantenir un estatus quo injust. Així doncs, cal preguntar-nos si, malgrat els defectes que pugui tenir la societat catalana, és permissible acceptar la submissió catalana a un Estat estranger, encara en vies de democratització.\nLes proclames paramilitars dels espanyolistes i l'absència de separació dels poders executiu i judicial – exemplificades amb la recent sentència del Tribunal Constitucional espanyolista – només són símptomes d'una problemàtica més profunda, d'un enfrontament fonamental: la llibertat contra la barbàrie. Catalunya contra l'Estat espanyol.\nEls catalans hem de decidir si acceptem ser esclaus: privats de llengua, privats del fruit del nostre treball i privats d'identitat. L'Estat espanyol ha demostrat, novament, la inviabilitat d'arribar a un pacte, de respectar un compromís de mínims. Conseqüentment, l'elecció és clara: la decadència de l'autonomia, l'abús i l'espoli, o bé, alternativament, la llibertat, el progrés i la independència. Nosaltres decidim.


/Parlem d’insectívors, que ja n’és l’hora\n09 Mai 2011\tPere Figuerola\nEn els estudis paleoecològics i de biodiversitat de mamífers els insectívors, el grup que inclou les musaranyes i els eriçons i talps actuals, sempre han estat els grans oblidats. L’excusa: que no en sabíem prou. A l’ICP en tenim un dels pocs experts internacionals, en Marc Furió. En un treball publicat recentment, del que n’és l’autor principal, una anàlisi d’aniuament –usada per primera vegada en ecosistemes fòssils- permet demostrar una estructura aniuada de les faunes insectívores del Miocè a l’oest d’Europa.\nEls insectívors del Miocè a la Mediterrània eren pocs i, a més a més, un subconjunt dels que trobem en latituds més elevades. Aquesta és alhora la hipòtesi i la conclusió del treball que acaba de publicar la revista Palaeogeography, Palaeoclimatology, Palaeoecology (Paleo3) i que porta per títol “Predictable structure of Miocene insectivore (Lipotyphla) faunas in Western Europe along a latitudinal gradient”.\nLa hipòtesi es va fer evident en un treball previ d’en Marc i Lars W. Van den Hoek – un altre dels autors de l’article i investigador del Netherlands Centre for Diversity Naturalis- quan recopilaven la informació disponible publicada fins aleshores sobre insectívors fòssils a Espanya. En Marc i en Lars es van adonar d’un fet que havia passat desapercebut a la resta d’especialistes en micromamífers: les comunitats d’insectívors dels jaciments catalans eren força més diverses que les dels jaciments de Teruel, i a la vegada, aquestes eren més riques que les de Madrid. En canvi, mirant cap al nord, les associacions catalanes eren més pobres que les franceses, i aquestes menys diverses que les suïsses, les alemanyes o les austríaques. Hi havia un patró latitudinal: com més al nord, més diversitat d’insectívors.\nUna estructura aniuada\nEl més destacable era que en aquestes comparatives els gèneres identificats en les conques més al sud eren sempre un subconjunt de les conques més al nord. Tot portava a pensar en un patró d’aniuament i, en general, aquest tipus de patrons són indicadors d’algun gradient ambiental subjacent. Per això, a l’estudi publicat ara a Paleo3 s’hi afegí també l’Isaac Casanovas, investigador de l’ICP i especialista en anàlisis paleoecològics. A partir de les dades de faunes insectívores del Miocè en 400 localitats d’Espanya, França, Suissa, Àustria i Alemanya van demostrar que aquest patró es pot modelitzar estadísticament en una estructura d’aniuament durant pràcticament tot el Miocè.\nL’estructura d’aniuament és pròpia de molts ecosistemes actuals, i té diverses aplicacions. Una d’elles és que, per exemple, permet predir quines espècies corren més risc d’extinció a curt termini dintre d’ una associació, o quines tenen més probabilitat d’èxit per ser introduïdes a un zona concreta on no hi són presents. En aquest cas, és la primera vegada que s’ha fet servir l’anàlisi d’aniuament en una modelització d’ecosistemes fòssils certificant que, en general, les comunitats d’insectívors s’anaven empobrint progressivament des del centre d’Europa fins al sud de la Península Ibèrica. L’explicació té a veure probablement amb els requeriments biològics d’aquests petits animals i la gradació decreixent del règim de pluges en aquest mateix transsecte.\nLa recerca amb més detall: temperatures d’aniuament i talps\nEl fet que la biodiversitat d’un conjunt d’espècies presenti un patró d’aniuament implica un cert ordre. Per això, donat que per principis termodinàmics, ordre, temperatura, informació i entropia són conceptes que tenen molt a veure, l’observable amb el que es mesura el grau d’aniuament s’anomena temperatura. Un patró d’aniuament perfecte tindria temperatura 0. En el cas d’un desordre màxim, que marca l’escala, la temperatura seria 100. Les temperatures d’aniuament calculades en aquest treball pels diferents agrupaments d’insectívors –seguint les unitats biocronològiques anomenades zones MN- es mouen en un rang d’entre 3,75 per l’agrupament més nombrós i 18,47 per un dels menys nombrosos. Amb l’excepció de l’agrupament MN1, que amb una temperatura de 42.91 sembla indicar un aniuament molt pobre. Això es podria explicar, però, pel fet que aquesta zona no inclou dades de cap regió mediterrània.\nSón també interessants els resultats d’estudis paleobiològics. Tal i com ens explica en Marc “en climes humits, com el que hi havia al centre d’Europa, una mateixa zona permetia la convivència de més de cinc espècies diferents de talps: hi havia facilitat per excavar galeries o acumulacions d’aigua perquè totes trobessin aliment. Però a mesura que el clima s’anava fent més sec cap al sud, la limitació de recursos feia que la competència ecològica entre espècies fos més dura; cada cop menys espècies podien conviure juntes. El mateix passava amb altres espècies d’insectívors adaptades a menjar cargols que, com tothom sap, són molt més abundants allà on plou amb regularitat que on només ho fa esporàdicament. On avui hi ha Berlín l’ecosistema podia donar cabuda a més de vint espècies diferents d’insectívors, mentre que en aquell mateix moment on avui hi ha Madrid només n’hi havia tres.”\n+ info Furió, M., Casanovas-Vilar, I. & Van den Hoek Ostende, L.W. (2011). Predictable structure of Miocene insectivore (Lipotyphla) faunas in Western Europe along a latitudinal gradient. Palaeogeography, Palaeoclimatology, Palaeoecology 304: 219-229.\nLast modified on Dilluns, 19 Març 2018 12:32\nMore in this category: « Una pelvis moderna per entendre els patrons de locomoció dels fòssils\tCairanoolithus: un gran ou per un dinosaure petit d'amples malucs »


Turisme de km 0\nActualizada 13/02/2017 a las 17:44\n© detalls. El Pepo, responsable de l'hotel i 'spa' Nastasi, donant instruccions sobre una de les suites.\nDormir en un hotel de la ciutat on vius no és necessari, és un plaer. Aquesta és la base de la nova tendència turística de quilòmetre zero. Cada vegada més lleidatans escullen pernoctar al Nastasi, la Finca Prats o el Condes Senator per viure una experiència gastronòmica i de salut i trencar la rutina sense haver de perdre temps a la carretera.\nÉs molt més cara una multa per alcoholèmia que no una habitació d’hotel.” El Fran, un jove de 30 anys dels Alamús, és un usuari habitual de les habitacions de l’hotel Condes Senator de Lleida. Ho fa per tres raons: oci, feina i esdeveniments especials. Aquests són els principals motius que alimenten la nova tendència del turisme de proximitat o de quilòmetre zero, referit a la transformació del concepte d’\nque fa que la gent pernocti a la mateix ciutat on viu. “Acostumen a ser matrimonis amb fills que volen desconnectar, fer alguna cosa diferent, però amb la tranquil·litat i la seguretat de ser prop de casa per si passa qualsevol imprevist”, explica el Pepín Cuellar, gerent del Condes Senator, referint-se, sobretot, a les dos\nde 120 metres quadrats amb jacuzzi incorporat. El luxe del Condes el va inaugurar fa quinze anys la Isabel Pantoja, que, per cert, es va endur tots els cendrers de l’habitació. La mateixa habitació que va acollir reunions extraoficials del president Jordi Pujol i va presenciar els preparatius de la participació del general Armada en l’intent frustrat de cop d’Estat el 23 de febrer del 1981.\nDesprés d’uns anys tancat, l’hotel va reobrir les portes l’any passat i la presentació oficial va ser amb la gran festa de Cap d’Any per a la qual oferien\nde sopar, festa i habitació. “El 70% dels que es van quedar a dormir aquella nit era gent de Lleida i dels pobles del voltant”, assegura.\nEn aquesta línia, el Fran ho té clar. Tot i que els Alamús està a vint minuts de la capital del Segrià: “No val la pena arriscar-se. Si un dia acabes tard per la feina i vas cansat o has quedat amb amics, és més segur fer nit a Lleida.” L’hotel s’acaba convertint en una segona casa on, per què no, es poden celebrar els esdeveniments importants de la família. Així va ser com el passat mes de juliol el Fran es va casar amb la Mari al Condes Senator. Una ocasió que va servir perquè més de quaranta convidats pernoctessin a l’hotel de la mateixa ciutat on vivien. “És molt còmode. Si et fan mal els peus, vas a l’habitació i et canvies les sabates. Si tens son, solament has d’agafar l’ascensor i ja ets al llit”, destaca la Mari. La parella també va ser una de les que es van quedar a dormir a l’hotel per la gran festa de Cap d’Any. “Vam omplir unes setanta habitacions, tot gent de Lleida i de pobles del voltant”, explica el Pepín.\nDes de la Federació d’Hostaleria de Lleida, el gerent, Ramon Solsona, situa l’inici del turisme de quilòmetre zero en l’aparició de productes tipus Smartbox i altres capses regal similars que venen experiències. “Aleshores es va començar a vendre una nit d’hotel com a experiència gràcies als serveis extres de l’establiment, i se’n feia un consum de proximitat. Dormir ja no era l’únic motiu que feia que la gent passés la nit en un hotel.” Un cop identificat el nínxol de mercat, els hotels van fer un pas més enllà oferint directament aquesta experiència. Segons Solsona, “les xarxes socials han facilitat enormement aquesta tendència, ja que es fan promocions dirigides a segments de mercat molt especialitzats, i es pot afinar tant com que vagin dirigides a gent de Lleida.”\nEn aquest sentit, el responsable de l’hotel i\nNastasi, Pepo Lladonosa, destaca que “un dels grans atractius de l’hotel que fa que el 75% de les reserves de cap de setmana siguin de gent de Lleida és l’\ni els serveis de massatges, estètica i bellesa”. Mentre supervisa que les suites i habitacions estiguin perfectes parlant amb el personal, Lladonosa assenyala que “les pernoctacions de clients que viuen a un màxim de trenta quilòmetres estan augmentant”. Ho atribueix al fet que “hi ha parelles que no tenen temps ni disponibilitat d’anar a l’altra punta del món per trencar la rutina i trobar la pau, tan esquiva aquests dies”. Potser, d’entrada, sorgeixen dubtes a l’hora d’invertir diners per passar una nit en un hotel de la mateixa ciutat, per això “el que veiem és que la gent regala algun dels nostres\n, sopar, dormir i esmorzar a l’habitació. I un cop ho han provat, repeteixen i el regalen”, explica el Pepo.\n“Els lleidatans no vénen solament a dormir, sinó que busquen viure en l’exclusivitat, gaudir amb tots els sentits d’experiències gastronòmiques i salut al servei de l’\n”, remarca Xavier Prats, responsable de l’hotel Finca Prats Golf i Spa, que explica que el seu hotel “ja va néixer amb la idea de dirigir-nos tant als de casa com als de fora”. En aquest sentit, entre setmana, l’hotel és d’ús empresarial, bàsicament, per a reunions i negocis que es complementen amb serveis com ara el Piano Bar, el Blanc Restaurant i les sessions de\nen les quals els comensals porten els ulls embenats i aguditzen la resta dels sentits. Aquestes mateixes opcions tenen els clients del cap de setmana, però en aquest cas són d’un perfil més lligat a l’oci. “De la mateixa manera que tenim clients que fan dos-cents quilòmetres per passar la nit al nostre hotel gaudint de totes les oportunitats que oferim, els lleidatans ho fan, però amb la facilitat de tenir-lo a prop de casa”.\nLa tendència del consum de proximitat, o de quilòmetre zero, arriba també a l’organització de l’oci dels lleidatans. Cada vegada més, els interessa conèixer bé la seua ciutat i tota la història impresa en els monuments i llegendes. Aquesta\nque fa que, per fi, apreciem el que tenim i destronem la creença que on s’arriba amb avió és molt més important va en augment. Des de Turisme de Lleida de la Paeria, expliquen que, tot i que, des del principi, l’oficina ha estat oberta a la ciutat, és des de fa un temps que es nota un increment de l’interès dels lleidatans per conèixer les activitats culturals, turístiques i gastronòmiques de la ciutat. Tres de cada deu usuaris de les visites guiades dels serveis turístics de la Paeria són veïns de Lleida. Des de Turisme de Lleida assenyalen que l’increment de l’interès dels lleidatans per la ciutat i el seu patrimoni s’ha vist accentuat per les xarxes socials, on es duen a terme promocions dels serveis turístics. Entre les propostes, destaquen\nEl bagul d’històries\no el modernisme (\n). Des de Turisme, valoren positivament l’interès dels lleidatans per conèixer el propi patrimoni, perquè es poden convertir en guies per a amics i perquè això “potencia l’autoestima del lleidatà”.


Photocall de carnestoltes | Festa de Carnestoltes | Plus Arts\nUs proposem complementar la vostra festa de carnestoltes amb un bonic photocall personalitzat per tal que tots els convidats de la festa puguin fer-se fotografies d’allò més divertides.\nEl photocall serà un espai condicionat amb un fons ben bonic, i on s’hi trobarà un bagul amb diferents complements per tal que cadascú pugui apropar-se, disfressar-se i fer-se fotografies la mar de divertides.\nA més, una vegada els convidats es facin fotografies, les podran penjar a les xarxes socials, com per exemple, al facebook, al twitter o al instagram, on tothom veurà l’increïble photocall de la vostra festa de carnestoltes.\nRealment, el photocall és una opció molt divertida per a qualsevol festa o esdeveniment! I imagineu-vos, encara més, en una festa de carnaval on tots els convidats aniran disfressats, i on gairebé no caldran ni complements!\nL’espai del photocall serà un racó perfecte per a fer-se fotografies, i a més, convidarem a que la gent guardi bons records, en forma de fotografies, de la vostra festa de carnaval.\nAcompanya el photocall amb altres activitats i tallers de carnestoltes per fer una festa inoblidable. A Plus Arts tenim totes les opcions!\nEn una festa on tothom anirà disfressat no hi ha res millor que preparar un bonic photocall de carnestoltes per a què tots els convidats puguin fer-se fotografies i tindre un bon record. Un photocall de carnestoltes que pot anar acompanyat del nostre taller infantil de photocall per a carnaval.


Correus es reforça amb 1.500 contractes de cara a les eleccions\nPublicat 01/02/2021 16:35CET\nCorreus ha contractat 1.500 treballadors de reforç de cara a les eleccions del 14-F, concretament en llocs d'atenció als ciutadans, per repartir enviaments i en tasques logístiques als centres afectats.\nSegons un comunicat de Correus d'aquest dilluns, l'objectiu és garantir que es compleixen totes les obligacions de servei públic durant el procés electoral perquè és l'operador que l'Estat ha designat per prestar el servei postal universal.\nLa companyia ha assegurat que ha adoptat totes les mesures organitzatives per garantir "el desenvolupament correcte de les activitats relacionades" amb el procés electoral i la gestió del vot per correu pel 14-F.\nEn aquest sentit, Correus afirma que reforçarà l'atenció als ciutadans, ampliarà l'horari a totes les oficines --avança l'horari d'obertura i estén l'horari de tancament-- i un total de 102 oficines també obriran els dissabtes.\nA més, la xarxa d'oficines disposarà de 190 PDA per "agilitar l'atenció als clients a les oficines amb més afluència" de vot per correu i un treballador s'encarregarà de gestionar les cues, atenent igualment amb una PDA; i es potenciarà l'ús del sistema de cita prèvia.


«Al 2019 li demano una salvació ràpida per poder somiar com l'any passat» - Diari de Girona\n«Al 2019 li demano una salvació ràpida per poder somiar com l'any passat»\nPortu, que va marcar al Ciutat del València el seu tercer gol del curs, considera que «el Girona competeix sempre i les victòries tornaran»\nPortu va ser ahir un dels protagonistes de l'empat del Girona al Ciutat de València. El davanter murcià va fer el 0-1 a la primera part després d'una acció de murri en una falta servida per Àlex Granell molt ràpidament, agafant la defensa del Llevant adormida. Sobre aquesta jugada Portu va explicar que «són molts anys jugant junts i en futbol hi ha mirades que ho diuen tot. L'Àlex sabia on posar-la i jo on correr a l'espai». Malgrat que el Girona es va avançar per dos cops en el marcador, l'equip d'Eusebio no va poder obrir l'any amb victòria i ja fa cinc jornades que no suma de tres en tres.\nSobre això el jugador del Girona va dir que «hem donat la cara en tots els partits, sempre competim, i a Bilbao vam perdre a l'últim minut per una jugada que no hauria d'haver sigut, contra el Getafe vam ser millors, i avui (ahir) ens hem avançat dos cops i només ens hem endut un punt. Segur que les victòries tornaran jugant així». Portu no va amagar que el punt era «agredolç» tal i com se'ls havia posat el partit, amb 1-2 a vint minuts del final i el rival jugant amb 10 per l'expulsió de Postigo, però va recordar que «el Llevant té un gran equip, amb gent molt bona a dalt, i aquest camp és complicat. El punts és positiu perquè seguim sumant».\nPreguntat per què li demana al 2019, Portu va dir que «aconseguir la salvació ràpida per poder somiar com la temporada passada». Del seu futur, ara que s'ha obert de nou el mercat, no en va dir res.


Els museus no podran superar el terç del seu aforament i les biblioteques obriran només les sales de lectura i el servei de préstec i devolució\nRedacció 22/05/2020 - 15.30 Actualitzat 22/05/2020 - 15.38\nLes escales de la façana principal del Teatre Nacional de Catalunya\nLa fase 1 de la desescalada permet l'obertura de sales d'espectacle i de museus sense superar el terç de l'aforament. També s'obriran les biblioteques, però només les sales de lectura i a més del servei de préstec i devolució.\nA més, aquesta nova fase també permet fer actes i espectacles amb un terç de l'aforament i amb un màxim de 30 persones en el cas de recinte tancat i de 200 en espais oberts. Sempre, però, amb el públic assegut.\nPer accedir a un acte o espectacle, s'haurà de marcar a terra el distanciament entre persones i, per entrar al recinte, s'haurà de fer de forma esglaonada i per franges horàries, el mateix criteri que haurà de seguir el públic per a la sortida quan acabi l'espectacle.\nS'inicien els rodatges\nEn aquesta nova etapa de desconfinament, també es permetrà iniciar els rodatges amb equips de treball reduïts al nombre imprescindible de persones.\nLes activitats de maquillatge, perruqueria i vestuari s'hauran de fer amb l'equip de protecció adequat al nivell de risc i respectant la distància de dos metres entre els artistes. A més, s'hauran de desinfectar tots els objectes utilitzats després de cada ús.\nS'haurà d'accedir sense l'ordinador personal a les biblioteques\nLlibres en quarentena\nA les biblioteques no es podran fer activitats culturals ni tampoc es podran fer servir les sales d'estudi ni els ordinadors. Tampoc es permetrà fer préstecs entre biblioteques i cada cop que un usuari torni un llibre, aquest es dipositarà en un espai apartat i almenys haurà d'estar en quarantena durant 14 dies.\nA les zones d'accés, s'hi ubicaran gels hidroalcohòlics i desinfectants, i també s'hauran de fer marques a terra per indicar els recorreguts que hauran de seguir els usuaris. Les biblioteques no podran superar un terç de l'aforament.\nAquestes mesures es poden veure al BOE del passat 9 de maig.\nMuseus al 30%\nPel que fa als museus, tampoc podran superar el 30% del seu aforament. En aquest cas, les visites seran individuals i no es podran utilitzar objectes d'us tàctil ni àudioguies.\nEs recomana la compra online de les entrades i s'obliga a respectar sempre les distàncies de seguretat i les mesures d'higiene per tal d'evitar al màxim el contagi per covid-19.\nEn resum, biblioteques i museus podran obrir en la fase 1 sempre que compleixin amb els requisits:\n-Un terç de l'aforament i amb un màxim de 30 persones en espais tancats.\n-Fins a 200 persones en espais oberts.\n-Entrar i sortir del recinte de forma esglaonada.\n-Guardar la distància de seguretat.\n- Reobertura de biblioteques per a préstec i devolució d'obres i lectura en sala\n- En biblioteques especialitzades o amb fons antics, únics, especials o exclosos de préstec domiciliari es permet la consulta amb reducció d'aforament i només en els casos en què es consideri necessari.\n- No estan permeses les activitats culturals o didàctiques.\n- Un cop consultades les obres, romandran catorze dies sense poder utilitzar-se.\n- Els museus podran obrir reduint a un terç l'aforament de cadascuna de les seves sales.\n- Inhabilitació d'elements d'ús tàctil, audioguies i fullets en sala.\n- Les visites seran individuals, entenent com a tals tant la visita d'una persona com la d'una unitat familiar o unitat de convivència anàloga.\nDesescalada Estat d'alarma Coronavirus Museus Fases de la desescalada


La Festa Major d’Encamp ofereix un espectacle de ‘Monster Truck’ - FÒRUM.ad\nLa Festa Major d’Encamp ofereix un espectacle de ‘Monster Truck’\nOn: 12/08/14 14:25\nLa parròquia d’Encamp celebrarà del 14 al 16 d’agost la Festa Major amb un programa d’activitats per a tots els públics. La proposta s’iniciarà dijous amb el sopar del jovent i la disco mòbil al Complex Esportiu i Sociocultural.\nL’endemà l’activitat seguirà amb la competició de pesca als Cortals d’Encamp. Les propostes esportives continuaran durant la Festa Major amb el segon campionat d’Andorra de ciclisme infantil al Prat Gran d’Encamp a les 10 hores. El matí de divendres es completarà amb la missa a l’església de Santa Eulàlia d’Encamp i la proposta d’inflables. La tarda arribarà amb un clàssic associat a una novetat. Així, el Crash Car a Grau Roig acabarà amb un impactant espectacle de Monster Truck. La programació diürna es completarà amb activitats infantils com els inflables i propostes tradicionals com la ballada de sardanes amb la cobla Principal de Berga. La jornada s’acabarà amb el ball de nit amb l’orquestra KDT i la disco mòbil.\nL’últim dia de Festa Major arribarà amb el concurs de botifarra i el torneig de tennis taula. La missa de Sant Roc precedirà el dinar popular al Prat Gran. El Ral·li Sorpresa precedirà el ball de tarda. L’última cita de la Festa Major serà el ball de nit i la disco mòbil.\nPrevious Post: Música i jocs, a les Petites Tardes d’Estiu\nNext Post: Visites nocturnes i concert al Museu del Tabac


Olot (40,4ºC) i la Garrotxa baten màxims històrics de temperatura - Olot Televisió\nComentaris tancats a Olot, amb 40,4ºC, i la Garrotxa, amb una mitjana de 39ºC, baten màxims històrics de temperatura\nEls termòmetres d’Olot van assolir ahir un màxim de 40,4 graus centígrads, una temperatura sense precedents a la capital garrotxina. Així, es van superar les calors més intenses registrades des que fa 17 anys el Servei Català de Meteorologia va instal·lar una estació a Olot. A altres poblacions de la Garrotxa també es van superar els 40 graus. A Mieres es va registrar la temperatura més alta de la comarca, 41 graus, a Bianya van ser 40, i a altres municipis es van quedar fregant els 40.\nEls Mossos d'Esquadra de la comissaria d'Olot, amb col·laboració de la Policia Municipal d'Olot, han detingut un home de 19 anys de nacionalitat gambiana i veí de la ciutat, i un menor d'edat, com a presumptes autors d'un robatori amb violència i intimidació.…\nEl Pot Petit, Toti Toronell i Samfaina de Colors actuaran per setmana santa a Olot\nPer qui es quedi a la Garrotxa durant els dies festius, ja té com omplir l'agenda en l'apartat cultural. Tres espectacles familiars pera tots els públics es duran a terme a la ciutat a partir del divendres dia 2 d'abril. Estanis Vayreda, regidor de Promoció…


El Mercat de la Mar de Borriana torna diumenge que ve, 4 d'octubre, amb alternança de parades al 50 per cent - Diari Millars, informació local en valencià.\nEl Mercat de la Mar de Borriana torna diumenge que ve, 4 d’octubre, amb alternança de parades al 50 per cent\nDe moment amb 110 llocs rotatius cada diumenge per a complir amb les mesures de seguretat.\nEl Mercat de la Mar de Borriana tornarà a instal·lar-se en la zona de la platja de l’Arenal a partir del proper diumenge 4 d’octubre, per ara, en blocs alterns del 50% de parades per a complir amb la separació de corredors i dels establiments i controlar la distància social, que són les directrius que fixa el Consell per a l’obertura d’aquests mercats.\nAixí, ha explicat la regidora de Comerç, Sara Molina, dels 220 llocs adjudicats, cada diumenge s’alternaran i seran 110 parades les que se situaran en les instal·lacions per a comercialitzar els seus productes, diversos i variats, tot seguint les mesures sanitàries i de seguretat.\nSara Molina ha recordat “les notables millores que ha suposat la municipalització del servei i la gestió pública, que poden comprovar-se cada diumenge en el Mercat de la Mar”.\nL’edil ha mostrat la satisfacció de l’equip de govern amb la pròxima obertura, el dia 4 d’octubre, d’aquest mercat exterior de gestió pública, que ha suposat “la millora i l’optimització de les instal·lacions, amb la col·locació d’un tancat perimetral complet de la zona per a evitar que determinats residus es depositaren a la platja, o la senyalització de les diferents zones en què es divideix el Mercat i que han millorat ostensiblement la seua organització i la capacitat per a atendre la clientela”.\nLa regidora de Comerç ha subratllat que durant aquesta nova temporada del Mercat de la Mar s’incidirà en la “seguretat i en la conscienciació, tant de les persones venedores com de les usuàries, de les mesures sanitàries”, però també, igual que en les anteriors edicions, en la “conservació de l’espai i l’entorn en què se celebra el Mercat”.\nEn aquest sentit, ha fet una crida a “la prudència a l’hora de realitzar les compres”, i ha apel·lat al “civisme i a la responsabilitat” perquè l’èxit d’aquest tipus d’obertures cap a la nova normalitat “depèn en gran mesura del comportament de les persones”.\nA més, ha assenyalat que l’àmplia superfície del recinte i l’alternança temporal dels llocs permet complir les mesures de seguretat quant a les distàncies i separació que haurà d’haver-hi entre els llocs de venda, “controlar l’aforament i que es complisquen les mesures sanitàries que exigeix la normativa”.\nSobre aquest tema, ha reiterat que des de l’Ajuntament s’han pres totes les mesures indicades per la Generalitat, per tant, “la protecció i la seguretat estan garantides”, i ha assegurat que la Policia Local “continuarà controlant que l’activitat comercial discórrega amb les garanties necessàries”.\nL’horari del mercat serà de 9h a 14h per als consumidors i a partir de les 15.30h\nPost més nousVila-real reactiva el servei d’autobús gratuït a l’UJI per a l’estudiantat universitari amb el reinici de l’activitat acadèmica\nPost més vellsBenicarló contractarà vuit persones majors de 30 anys a través del programa EMCORP


Visita comentada a "Adolf Loos. Espacios privados" - EduCaixa\nVisita comentada a "Adolf Loos. Espacios privados"\nVisita comentada a "Adolf Loos. Espais privats"\nEconomia arquitectònica contra ornamentació\nVisita comentada a "Adolf Loos. Espais privats" Compartir\nEstàs segur que vols eliminar Visita comentada a "Adolf Loos. Espais privats"?\nL'exposició permet conèixer l'obra d'Adolf Loos i descobrir, a través dels espais privats que va crear, les característiques inicials de l'arquitectura i el disseny moderns: funcionalitat contra ornamentació, recuperació de la sobrietat clàssica, etc. L'alumnat descobrirà els conceptes clau de l'arquitectura d'interiors tot vinculant-los a la pròpia experiència i reflexionarà sobre els conceptes de públic, privat i íntim.\nIdentificar els elements claus de l'arquitectura moderna i el disseny industrial modern.\nContraposar el concepte de funcionalitat al d'ornamentació.\nReflexionar sobre els conceptes públic, privat i íntim i els valors que s'hi associen.


Assumpció Maresme | Karma Peiró\nPosts Tagged: Assumpció Maresme\nYou are at: Home \_ Posts tagged 'Assumpció Maresme'\n15 anys de Vilaweb… tota una proesa\nAssumpció Maresme, Vicent Partal, Vilaweb\nPerquè no sempre és fàcil celebrar, ni resistir fins a la celebració. Perquè no sempre és fàcil fer el camí sense equivocar-se. Ni equivocar-se i aixecar-se amb un somriure. Perquè no és fàcil aceptar que els temps canvien i que les ganes de continuar han de mantenir-se malgrat els obstacles. Per tot això, FELICITATS, a […]


20 Spins de dipòsit + bonificació de 2.5 milions de dòlars més al Golden Lion Casino\nIniciÚltimes ofertes amb bons de dipòsit 202220 gires de dipòsit + bonificació de 2.5 milions de dòlars més en el Golden Lion Casino\n20 gires de dipòsit + bonificació de 2.5 milions de dòlars més en el Golden Lion Casino\nDipositeu i reclameu 20 gires gratuïtes a la tragamonedes Arabian Tales al Golden Lion Casino.\nAl Golden Lion Casino, els jugadors nord-americans obtindran un bonus d’inscripció i un bonus de benvinguda.\nJoc de rotació gratuïta: 20 gires gratuïtes en els tragamonedes d'Arabian Tales\nImport del bonus: bonificació de dipòsit de 2500 dòlars\nCodi de bonificació: 250NIGHTS\nAquest bo és només per als jugadors nous, nord-americans i australians.\nT&C: El codi 250NIGHTS és vàlid una vegada per a jugadors nous només amb dipòsit de 25 $, PT x40, sense sortida d'efectiu màxim, vàlid només en ranures i jocs especials. Gires gratuïts a reclamar a LiveChat.


Primer triomf del Cadí La Seu en lliga, davant l'IDK Gipuzkoa (66-62) — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Primer triomf del Cadí La Seu en lliga, davant l'IDK Gipuzkoa (66-62)\nPrimer triomf del Cadí La Seu en lliga, davant l'IDK Gipuzkoa (66-62)\nL'encert als últims minuts va decantar un partit amb alternances. Derrota del Sedis Hidrology amb el líder de grup, el Martinenc (79-84)\nEl Cadí La Seu ha sumat la primera victòria de la Lliga Femenina 2016-2017 en l'estrena a casa, després de derrotar l'IDK Gipuzkoa per un ajustat 66-62. L'equip urgellenc va salvar el triomf als últims minuts en un matx igualat i amb alternances.\nMalgrat un inici irregular, el Cadí va encarrilar bé el matx als dos primers quarts, amb 15-12 als deu primers minuts i un marcador ampliat fins al 35-26 del descans. A la represa, el conjunt basc va capgirar la tendència i va aconseguir empatar el duel, amb 46-46 al final del tercer període. Als últims instants, un triple de Tania Pérez, una cistella de Georgina Bahi i els tirs lliures anotats per Svenja Brunckhorst (10 punts) van permetre assegurar la victòria. Pel Sedis va destacar Meyra Tirera, amb 20 punts i 8 rebots. La màxima anotadora del partit va ser la pivot de l'equip donostiarra Astou Traoré, amb 25 punts.\nEl Cadí té ara un balanç d'1-1, a la meitat de la taula. L'Spar Citylift Girona, imbatut, comparteix el liderat amb Perfumerías Avenida i Al-Qázeres.\nAquesta jornada també ha jugat al Palau d'Esports el Sedis Hidrology, que dissabte va perdre amb el colíder de Primera Masculina catalana, el Martinenc, per 79-84. Tot i plantar cara, el sènior urgellenc no va aconseguir sorprendre el club barceloní i es manté a la cua del grup després de les tres primeres jornades, juntament amb l'Sferic Terrassa.


Una cinquantena de treballadors i càrrecs electes de l'Ajuntament de Tortosa es formen en llenguatge igualitari - Notícies - Consorci per a la Normalització Lingüística - CPNL\nUna cinquantena de treballadors i càrrecs electes de l'Ajuntament de Tortosa es formen en llenguatge igualitari\nEl Centre de Normalització Lingüística de les Terres de l'Ebre (CNLTE) ha format durant el 2017 un total de 53 treballadors i càrrecs electes de l'Ajuntament de Tortosa en llenguatge administratiu igualitari.\nEl 30 de novembre de 2017 es van dur a terme dos sessions formatives de llenguatge administratiu igualitari adreçades a personal del consistori. Les sessions, impartides per Patrícia Martí, tècnica del CNLTE, van tindre una durada de dos hores cadascuna (de 13.00 h a 15.00 h i de 16.00 h a 18.00 h) i van tindre lloc a la Sala de Plens de l'Ajuntament.\nHi van assistir, entre personal laboral i càrrecs electes del consistori, un total de 27 persones, les quals van rebre formació sobre estratègies i recursos per a evitar l'ús sexista del llenguatge en l'àmbit administratiu. Anteriorment, el 9 de març de 2017, coincidint amb els actes del Dia Internacional de les Dones, el CNLTE ja va impartir una altra sessió de llenguatge igualitari, amb una assistència de 26 treballadors i càrrecs municipals.\nAquestes sessions tenen com a objectiu difondre entre els empleats públics els principis generals que han de fonamentar l'ús no sexista del llenguatge i la qualitat lingüística i comunicativa en els textos que l'Administració i els organismes públics adrecen a la ciutadania.\nLes sessions que s'han impartit a Tortosa formen part de les accions que tira endavant la Regidoria de Recursos Humans en el marc del Pla d'igualtat de dones i hòmens de l'Ajuntament de la ciutat.


malgratcomunicacio.cat - Portal multimèdia de l'Ajuntament de Malgrat de Mar - Oriol Amorós: "El model d'acollida i gestió de la diversitat a Catalunya ha estat molt exitós"\n24-11-2017 / 11:23:09\n24-11-2017 / 11:32:14\nAmorós va participar ahir en una xerrada a la Biblioteca La Cooperativa en què va posar de relleu l’èxit de la gestió de la diversitat a Catalunya, tot i reconèixer que hi ha molts problemes a resoldre. Davant d’això, Amorós va demanar a les administracions europees que reconeguin aquesta situació.\nSegons Oriol Amorós, aquest reconeixement és molt necessari tenint en compte que Europa està tancada en sí mateixa negant d’una manera clara la defensa dels Drets Humans en referència a la gestió dels refugiats.\nA més, va destacar l’ofensiva que, segons ell, impulsa el Govern de l’Estat per dividir la societat catalana per malmetre un procés migratori, no aquest sinó l’anterior, que ha estat un èxit.\nEl secretari d’Igualtat, Migracions i Ciutadania de la Generalitat ha destacat des de Malgrat que l’aplicació del 155 és “bastant desastrosa” perquè a la lentitud burocràtica, que en certa manera és normal perquè hi ha procediments que s’han de seguir, s’ha d’afegir la intervenció del ministre Montoro i l’aplicació del 155. Una situació que al final està provocant retards en els pagaments a les entitats socials, fins i tot, processos aturats. I tot plegat, segons Amorós, creant un retrocés social i econòmic pel país.\nOriol Amorós, ahir a la Biblioteca La Cooperativa


Els bancs veten els contractes de lloguer social amb l’Ajuntament de Palma\nL’Oficina Antidesnonaments va arribar a 61 acords amb entitats financeres el 2016, però des de llavors la xifra no ha aturat de minvar i aquest any no n’ha aconseguit cap\n4 min. Palma 02/10/2020 22:23\n987x555 Segons la PAH, només un 1% dels devers 100 casos en què ha assessorat aquest 2020 han acabat amb un lloguer social.\nSegons la PAH, només un 1% dels devers 100 casos en què ha assessorat aquest 2020 han acabat amb un lloguer social. / ISMAEL VELÁZQUEZ\nCap banc no ha volgut signar ni un sol contracte de lloguer social amb l’Oficina Antidesnonaments de l’Ajuntament de Palma enguany. Són contractes destinats a famílies en situació de vulnerabilitat i l’any 2016 l’Oficina en va tancar 61. Des de llavors, la xifra no ha aturat de davallar: el 2017 se’n varen formalitzar 28, el 2018 foren 13 i el 2019 només se’n varen signar 7, segons fonts de la Regidoria de Model de Ciutat, Habitatge Digne i Sostenibilitat de l’Ajuntament. Basta una dada per entendre la poca predisposició de les entitats financeres a signar contractes de lloguer social: dels 1.759 expedients que l’Oficina Antidesnonaments ha solucionat des que es va crear l’any 2015, només en 137 casos s’ha aplicat aquesta fórmula, un 7,8% dels expedients.\n“És una tendència que hem anat observant, però abans s’aconseguien alguns contractes. Ara s’hi neguen rotundament”, explica la regidora de Model de Ciutat, Neus Truyol, i afegeix que un dels arguments que donen les entitats és que “el mercat immobiliari ja no és el seu mercat i que volen vendre aquest patrimoni”. Per això, “no es volen fermar amb contractes de tres o quatre anys”, afegeix la regidora.\n“Això és una excusa que posen”, assegura l’advocat i militant de la Plataforma d’Afectats per la Hipoteca Víctor Cornell. “Després es posen a la venda molt pocs d’aquests habitatges i es lloguen a un preu bastant alt”, comenta. Cornell coincideix amb Truyol a assenyalar que la tendència dels bancs i dels fons d’inversió a negar-se a fer contractes de lloguer social “s’ha incrementat, sobretot els dos darrers anys”. “Estan obligats per la Llei d’habitatge a fer-los en els casos d’execucions hipotecàries”, afegeix, “però un cop acabat el contracte es neguen a prorrogar-lo o a fer-ne un de nou, encara que les persones continuïn en situació de vulnerabilitat”, lamenta el misser.\nLa tendència dels bancs i dels fons d’inversió a negar-se a fer contractes de lloguer social “s’ha incrementat, sobretot els dos darrers anys”\nSegons les dades de la PAH, només un 1% dels aproximadament 100 casos en què la plataforma ha assessorat aquest 2020 -rep entre dues i tres consultes cada setmana- han acabat amb un lloguer social. I no és que siguin una o dues entitats les que els evitin. “Són tots els bancs, sense excepcions”, diu Cornell. També critica que, quan un lloguer social s’acaba i es reclama una pròrroga, els bancs s’hi neguen al·legant que aquests immobles ja no són seus. “El que volen és que les famílies abandonin els habitatges per especular”, afirma.\n“La majoria d’habitatges que estaven en mans de bancs i que s’han venut a fons voltor han acabat en empreses com Servihabitat o Solvia. Però quan mires el capital social d’aquesta mena d’empreses pantalla, veus que els bancs hi mantenen una participació molt important, en alguns casos superior al 50%”, explica l’advocat.\nDavant la manca de disposició de les entitats privades a fer contractes de lloguer social, l’Ajuntament de Palma ha començat a fer gestions “per activar el mecanisme de tempteig i retracte de la Llei d’habitatge”, explica Truyol. Aquesta norma fa que el Govern sigui el comprador prioritari en les operacions entre grans propietaris -majoritàriament bancs i fons d’inversió- amb immobles procedents d’execucions hipotecàries.\nL’Ajuntament de Palma ha començat a fer gestions “per activar el mecanisme de tempteig i retracte de la Llei d’habitatge”\nMalgrat que només és el Govern qui pot execir aquest dret, “es podria cedir perquè fos en benefici d’un ajuntament”, explica el director general d’Habitatge del Govern, Eduard Robsy. El dret de tempteig i retracte ja existia abans que fos introduït mitjançant un decret en la Llei d’habitatge el març passat. Però fins llavors “només es podia exercir sobre habitatges de protecció oficial”, comenta Robsy.\nDe moment, el Govern no ha informat de quants habitatges podran passar a ser de titularitat pública amb aquest mecanisme. “Esperam resultats en poc temps, abans que acabi l’any”, es limita a dir el director general, qui també apunta que els darrers mesos hi ha hagut operacions entre els grans tenidors “més difícils de detectar”. Així mateix, Robsy no atribueix aquesta opacitat al fet que vulguin esquivar la llei balear, sinó que considera que “té més a veure amb interessos fiscals”.\nEls darrers mesos hi ha hagut operacions entre els grans tenidors “més difícils de detectar”\nPer part de l’Ajuntament de Palma el que sí que s’ha detectat és que els fons d’inversió han començat a “trossejar les propietats i generar ad hoc empreses noves per no arribar a gestionar deu habitatges i no ser considerats grans tenidors”, explica Truyol. “Aquesta transmissió de les propietats genera opacitat i no és més que un mecanisme per botar-se la llei”, sentencia la regidora.


Cridi'ns per reservar\nTelèfon 93 378 83 34\nCom faig per reservar?\nSi desitgen fer la seva reserva ens poden trucar per telèfon al 93 378 83 34. Com garantia de reserva els demanarem el seu nombre de targeta de crèdit (visa, master card, mestre; 16 dígits; data de caducitat).\nTambien poden fer la reserva per correu electrònic a hotelblauet@hotmail.com i els facilitarem tota la informació necessària\nSi prefereixen passar-se uns dias abans per l'hotel per fer la seva reserva, els demanarem una paga i senyal que s'entendrà a compte de l'import de l'estada reservada.\nDemanem als nostres clients que ens abonin la totalitat de l'estada al moment de registrar-se a l'hotel el dia d'entrada.\nSi una vegada feta la seva reserva, els sorgeix algun inconvenient i necessitessin cancel·lar-la, cridi'ns al més aviat possible. La cancel·lació de la reserva amb menys de 2 setmanes d'antelació o la no presentació implicaria el càrrec de la primera nit reservada i la cancel·lació de la reserva per a les nits posteriors.\nRecinte Firal Gran Via Està molt bé allotjar-se en el Blauet. Està super ben comunicat. Al Prat pots prendre l'autobús nº 65 i en 15 minuts estàs davant del centre comercial Gran Via 2, a escassos metres del recinte firal. Des de la parada de metro del la linea 9 "CÉNTRIC" a uns 450 metres de l'hotel pot accceder al recinte de la FIRA en uns minuts


COMPETICIÓ EUROPEA DE CLUBS, AQUEST DIUMENGE A VIC - victt.com\nAquest diumenge, 26 de novembre pel matí, se celebrarà a Vic, el partit d’anada de la 3a ronda de la competició europea de clubs de Tennis de Taula, ETTU Cup, entre el Girbau Vic TT i el TTC Novi Sad de Sèrbia. A ¾ d’11, es farà la presentació dels equips i a les 11 s’iniciarà la competició.\nDe nou el Girbau Vic TT, gràcies al subcampionat de lliga obtingut la temporada passada, torna a competir a Europa hi ho fa entrant directament a la 3a ronda, en qualitat de cap de sèrie número 4 de la competició, contra un dels equips classificats a la 2a ronda.\nLa plantilla del Girbau Vic TT per a aquesta ETTU Cup, està formada per dues jugadores d’origen xinès, Tintgting Wang, que porta 12 anys a Osona i Ni Xia Lian, nacionalitzada Luxemburgesa, i quatre joves jugadores, Clàudia Caymel, Ana García, Nerea Garcia i Noa Muñoz, amb 3 o més temporades, al club. Els responsables tècnics de l'equip són, Salvador Serra i Joan Cussó.\nL’experiència i alt nivell de joc de Wang i de Xia Lian, juntament amb l’acreditada millora de les joves promeses, fan del Girbau Vic TT, un dels equips que aspira a estar entre els millors en aquesta competició europea de clubs.\nEls afeccionats osonencs al tennis taula i a l’esport d’élite, tornaran a tenir l’oportunitat de poder veure a les millors jugadores del continent en directe i a Vic.\nA la mateixa hora, l’altre equip català que ha aconseguit el passi a aquesta 3a ronda, el Balaguer Villart Logistic, que fa pocs dies va jugar amb el Girbau Vic TT a la superlliga estatal, jugarà també a casa contra el Budaorsi 2i Sport Club d’Hongria.


PRIF BERGA: Protocol capdavanter en pròtesis\nPRIF BERGA: Un Protocol capdavanter en pròtesis de genoll i maluc a L’Hospital Sant Bernabé de Berga. El PRIF Berga és el Protocol de tractament de malalts als que s’ha d’implantar una pròtesis de maluc o genoll a l’Hospital Sant Bernabé de Berga (Berga, Barcelona). Respon a les inicials de Programa de Recuperació Intensiva Funcional\nAvui estreno aquest blog. Ho faig des de la voluntat de millorar la salut de tots plegats, d’obrir un canal de proximitat, d’explicar la meva experiència professional de més de 20 anys i d’aclarir la realitat en el món de la Medicina. Sóc metge, sóc cirurgià i sóc observador. He visitat uns 50.000 malalts en


Dones | Ajuntament Pineda de Mar\nLa Regidoria de Cultura i Ciutadania és l’encarregada d’impulsar les polítiques d’igualtat entre dones i homes a Pineda de Mar. Tot i els avenços legislatius i socials dels darrers anys, les desigualtats entre dones i homes encara són una realitat tant al conjunt del país com en el nostre municipi. Les desigualtats retributives entre els dos sexes, les dones mortes en mans de les seves parelles, o els anuncis publicitaris sexistes, en són exemples molt clars.\nPer aquest motiu s’ha de fer un esforç des de tots els àmbits de Pineda de Mar per assolir la igualtat efectiva entre dones i homes. Per pal·liar aquestes problemàtiques l’Ajuntament de Pineda de Mar prioritza l’elaboració de plans, programes i campanyes específiques per promocionar la igualtat de gènere i lluitar contra la violència masclista, fomenta l’associacionisme femení, la implicació de les entitats i la participació ciutadana.\nTambé treballa per coordinar els diferents serveis en el marc de la Xarxa de Prevenció Contra la Violència Familiar, i també disposa d’un centre de referència perquè totes les dones del municipi puguin rebre informació i recursos necessaris per garantir els seus drets com a ciutadanes.\nConcretament, els objectius generals de les polítiques d’igualtat dona-home són les següents:\nDesenvolupar polítiques d’igualtat de gènere a nivell transversal.\nOferir un centre de referència per gestionar les polítiques específiques de gènere.\nFomentar la participació sociopolítica de les dones.\nLluitar contra la violència masclista.\nCarrer Barcelona, 35 entresol 2a; 08397 Pineda de Mar.\nDe dilluns a divendres de 10.00h a 12.00h i de 16.00h a 19.00h\nServei psicològic i jurídic gratuït.\nConsell municipal de dones.\nDia internacional violència de gènere.\nQuè són les polítiques d’igualtat dona-home?\nSón aquelles accions dutes a terme des del consistori que fomenten la igualtat efectiva entre homes i dones, orientacions i identitats sexuals, a partir de mesures específiques, o bé a través de mesures realitzades conjuntament amb altres serveis.\nPuc demanar informació i assessorament?\nSí, demanant cita prèvia, a través de correu electrònic o per via telefònica.


Denuncien un professor de la UAB per assetjament sexual a alumnes\nActualitzat 02/06/2021 19:02\nUn grup d'alumnes de la Facultat de Veterinària de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) han denunciat un professor del centre per presumptes "agressions i actuacions d'assetjament i intimidació".\nVint testimonis d'alumnes\nLes alumnes han presentat la denúncia davant de l'Observatori per la Igualtat de la UAB, la responsable de la qual, Esther Zapater, ha confirmat a Efe que "s'ha activat el mecanisme de protocol per dilucidar l'ocorregut" i, en cas de confirmar-se les acusacions , "actuarem amb contundència i prendrem totes les mesures oportunes". També ha assegurat que la universitat "no tenia cap constància dels fets fins que va arribar la denúncia".\nLa portaveu de les alumnes afectades, Lídia Mas, ha declarat a la mateixa font que la denúncia es va presentar dimarts dia 26 de maig amb l'aportació de 15 testimonis d'alumnes i que des d'aleshores "hem obtingut uns altres 5".\nVeterinària UAB túnel / Antonio De Lorenzo (Wikimedia Commons)\nSegons Lídia Mas, les presumptes agressions es produeixen en les pràctiques de l'assignatura de Mètodes Exploratoris de segon curs, que es duen a terme en grups reduïts de 15 persones, on el professor "fixa els seus comentaris en 2 o 3 persones" i on les agressions "van passar de verbals a físiques", fet que "va acabar motivant la denúncia".\nLa facultat de veterinària, immòbil\nEn primera instància, les presumptes agressions i les actuacions d'assetjament i intimidació "es van denunciar a la facultat de veterinària", que "es va limitar a donar un toc d'atenció al professor" que "no va servir per a res", ja que la informació "mai no va arribar al rectorat, per la qual cosa la UAB desconeixia la situació", ha assegurat l'estudiant.\nLa jove ha afegit que, per això, es van posar en contacte amb l'Observatori de la UAB, des d'on "se'ns va aconsellar que fos el deganat de la facultat de veterinària qui demanés l'activació del procotol", atès "el nostre temor de represàlies davant de la falta d'anonimat derivada", ja que "l'agressor pot saber qui li ha denunciat", ha assegurat.\nFacultat Veterinària UAB / Antonio De Lorenzo (Wikimedia Commons)\nSobre aquest punt, Esther Zapater ha assenyalat que "només els cinc membres de la comissió tècnica assessora de l'observatori poden accedir a la informació".\nSituacions d'assetjament durant 10 anys\nPerquè el deganat de veterinària activés el protocol, es va dur a terme una reunió entre la degana, la responsable d'igualtat de la facultat de veterinària, un membre de la secretaria general i la directora de l'Observatori per la Igualtat, segons Lídia Mas.\nEn aquella reunió es van presentar testimonis que van relatar situacions d'assetjament per part del professor, algunes de fa 10 anys, al que el deganat va respondre que es tractava de rumors. Per tal motiu, des del deganat "es van negar a activar el protocol" i es va aconsellar a les joves que duguessin a terme elles la denúncia, ha assenyalat la portaveu.\nLa jove ha lamentat que la postura del deganat "ens va deixar desprotegides i completament al descobert davant del professor", i ha afegit que finalment ha estat una alumna que "s'ha vist obligada a activar el protocol, en nom de totes."\nA presó un tatuador per múltiples abusos sexuals a clientes\nRetenen i apunyalen el seu veí al cap per problemes de convivència\nEl vaixell sonar no troba les dues nenes de Tenerife al fons del mar


Eusebio: “Tots a una podem ser molt forts” - FC Barcelona\nHomeFutbolBarça BNotíciesEusebio: “Tots a una podem ser molt forts”\nEusebio: “Tots a una podem ser molt forts”\nEl tècnic barcelonista es va mostrar molt satisfet pel partit que van realitzar els seus jugadors i va valorar positivament l’inici de temporada Masip va recordar: “Fer-nos forts a casa serà fonamental”. Dani Nieto, autor del gol de la victòria, va ser un dels grans protagonistes juntament amb Pol Calvet, que va estrenar titularitat\nEusebio, durant el partit contra el Saragossa / FOTO: VÍCTOR SALGADO - FCB\nSegona jornada consecutiva al Miniestadi i segona victòria del filial blaugrana davant un exprimera, el Saragossa: “Estic molt content, hem fet un partit molt complet”, va valorar Eusebio després d’aconseguir un nou triomf. “Tenim gent jove però amb qualitat. Estan capacitats per fer un esforç gran i si tots anem a una podem ser molt forts”, va afegir.\nEusebio va valorar la gran tasca de Joan Àngel Román: “Ha assolit el protagonisme que l’equip necessita i crec que ha firmat el seu partit més complet”. També es va desfer en elogis cap a la tasca de Masip, ja que “segueix demostrant que creix i està sent molt important”. Quant a l’aportació ofensiva de Nieto, va afirmar: “Està oferint un bon rendiment i s’està adaptant molt bé”.\nPel que fa a la possible incorporació d’un jugador atacant, el tècnic va recordar: “Està oberta la possibilitat però estem molt contents amb el que tenim”.\nMasip, fiabilitat sota pals\n“Aquest partit ha estat bo per a tot l’equip, per agafar confiança”, va valorar Jordi Masip. El porter està vivint un dels seus millors moments al filial i ho demostra firmant grans actuacions cada cap de setmana: “Em trobo bé i tinc la confiança del míster. Segueixo treballant entre setmana per mantenir-la”, va indicar.\nAmb aquestes dues victòries els blaugranes han demostrat la seva solvència defensiva i les ganes de no perdre punts en els últims trams de partit: “Aquest any som conscients que no podem perdre punts a casa”, va afegir Masip.\nNieto, sinònim de gol\nDesprés de marcar a la primera jornada, Dani Nieto va tornar a veure porteria per certificar el triomf davant el Saragossa: “Estic molt content per la victòria i per l’esforç que ha fet l’equip”, va explicar Nieto, que va voler emfatitzar el gran triomf aconseguit: “Aquests partits són molt difícils i t’has d’esforçar fins a l’últim minut”. Davant la joventut que caracteritza el conjunt d’Eusebio, l’atacant va voler recordar: “Som un equip jove, però amb moltes ganes d’aprendre, i els que som més veterans intentarem ajudar-los”.\n“Estic molt content per l’oportunitat, no m’esperava ser titular”, va expressar Pol Calvet després de debutar a la titularitat del filial barcelonista. Calvet va voler destacar “la professionalitat dels rivals que no et deixen respirar i la pressió és molt alta”.\nRomán, en línia ascendent\n“Hi ha hagut trams que semblava que els dos ens conformàvem amb l’empat, però no, nosaltres sempre sortim a guanyar”, va expressar Román, autor de l’assistència de l’únic gol del partit. “Amb Dani Nieto ens sentim còmodes jugant a cama canviada però també podem jugar d’extrems”, va afegir.\nRomán està vivint un bon inici de curs, i va voler remarcar: “Aquest any em sento important i puc donar el que el míster vol”.


London calling!: d’octubre 2007\nTot el que he comentat en el post anterior pot canviar ràpidament si es produeix la consolidació al sector aeri que molts ja donen per feta. En aquests moments tan Iberia com Spanair estan en venda i depenent de qui sigui el comprador el mapa de les aliances pot quedar totalment alterat. La premsa també va plena de notícies sobre Vueling, que està passant per un moment difícil. Tot i que té un bon producte, té una mida relativament petita i opera en un mercat tan extremadament competitiu que pel que fa al seu futur no es pot donar res per garantit.\nPublicat per Miquel a 21:37 2 comentaris:\nPublicat per Miquel a 1:06 Cap comentari:\nDesprés d'en JC Trichet i en l'Stiglitz avui ha passat per l'auditori de BBG un dels mites de l'economia moderna...ell...en persona!\nPublicat per Miquel a 18:57 1 comentari:


Posem fil a l’agulla al Pla Estratègic Municipal de Mobilitat Sostenible (PEMMS) de la Vall d’en Bas – elgarrotxi.cat\nPosem fil a l’agulla al Pla Estratègic Municipal de Mobilitat Sostenible (PEMMS) de la Vall d’en Bas\n12 Febrer, 2019 Redacció Garrotxa 0\nAquesta setmana tindrà lloc la primera reunió informativa a Can Trona\nVall d’en Bas – Aquest divendres, 15 de febrer, a les 7 de la tarda, us convidem a assistir a la primera jornada informativa sobre la redacció del Pla Estratègic Municipal de Mobilitat Sostenible de la Vall d’en Bas, que tindrà lloc a Can Trona. Teniu a la vostra disposició l’adreça electrònica mobilitat@vallbas.cat on tothom que vulgui pot fer arribar el seu punt de vista sobre aquesta matèria al llarg de tot el procés. Les informacions o consultes rebudes podran ser debatudes durant la jornada de presentació, on també es presentaran els instruments a través dels quals es podrà participar en el procés de redacció.\nLa Vall d’en Bas és un municipi amb nuclis de població disseminats, per tant la mobilitat diària és un punt important en la vida dels veïns. Tant és així, que s’ha cregut necessari formalitzar la redacció d’un Pla Estratègic Municipal de Mobilitat Sostenible (PEMMS) amb l’objectiu d’avançar cap a un municipi més sostenible i segur.\nEl document encarregat té l’objectiu de proporcionar eines a l’Ajuntament per tal de seguir avançant cap a un model de territori més sostenible, fomentant l’ús racional del vehicle privat i prioritzant l’anar a peu, amb bicicleta i amb transport col·lectiu.\nComplementàriament s’ha dissenyat un procés consultiu amb diferents instruments participatius, l’objectiu dels quals és que els ciutadans acompanyin totes les fases de redacció del PEMMS.\nL’elaboració del Pla Estratègic Municipal de Mobilitat Sostenible abordarà des de la relació entre els diferents pobles i nuclis de la Vall fins a l’organització de carrers i places de cada nucli urbà. Totes aquestes accions s’impulsen des del consistori amb l’objectiu final de millorar la mobilitat a la Vall i per tant la convivència. Alhora que es fan disminuir els gasos d’efecte hivernacle i es compleixen els objectius de reducció plasmats al Pla d’Acció per l’Energia Sostenible.\nDes de l’Ajuntament us animem a participar en la planificació sostenible de la mobilitat a la Vall!\nINFO: El Casal Cívic de la Canya organitza una sortida a Montferi\nProperes trobades dels pressupostos participatius a Olot


Cs creu que els comuns demanen una qüestió de confiança a Torra per un "interès" electoral\nPublicat 5/3/2019 14:17:23CET\nEl portaveu de Cs al Parlament, Carlos Carrizosa, ha sostingut que els comuns estan demanant que el president de la Generalitat, Quim Torra, se sotmeti a una qüestió de confiança per un "interès" electoral.\n"És clar que s'acosta el període electoral. Podem té molt d'interès a fingir que se separa de Torra", ha assegurat en roda de premsa aquest dimarts.\nCarrizosa ha advertit que, encara que els comuns demanin ara una qüestió de confiança, no dubta que els comuns "faran el mateix que han fet fins ara: ser la crossa del separatisme".\nAixí mateix, ha criticat que Torra i l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, no hagin retirat els llaços grocs de la façana del Palau de la Generalitat i l'Ajuntament, després que aquest dilluns Cs registrés una petició a totes dues institucions perquè els retiressin amb l'objectiu de garantir la "neutralitat" en període electoral.\n"Es va demanar ahir i avui segueixen penjats", ha lamentat, i ha defensat que la neutralitat dels espais públics s'ha de cuidar encara més durant el període electoral, que ha recordat que comença aquest mateix dimarts.\nHa acusat el president del Govern espanyol, Pedro Sánchez, de no actuar en aquesta qüestió perquè "espera pactar en les properes eleccions generals amb els mateixos que no garanteixen la neteja en les eleccions".\n"Faci complir la llei a Catalunya. Catalunya no és territori sense llei", ha demanat, i ha explicat que, si no es retiren els llaços grocs, acudiran a la Junta Electoral perquè creu que els donarà la raó.