El Mobile Social Congress 2019 girarà entorn a l’«esclavatge modern» derivat de la indústria electrònica – Mobile Social Congress\n«El Mobile Social Congress no és ni l’’anti-MWC’ ni la vessant social del Mobile World Congress»\nSetem Notícies 4 de febrer de 2019\t 12 de febrer de 2019\nS’hi presentaran ponències amb dades, informes i alternatives al model actual de la indústria tecnològica. Un dels informes incideix en el vincle entre les condicions de treball i els suïcidis entre els treballadors del sector de l’electrònica a la Xina.\nLes dues jornades del Mobile Social Congress que es farà a Barcelona el 26 i 27 de febrer repassaran els impactes que genera tot el cicle de subministrament de la indústria electrònica.\nAquest dilluns 4 de febrer s’ha publicat el programa complet de l’MSC 2019\nEl Mobile Social Congress 2019 aportarà una visió holística i integral dels impactes que genera tot el cicle de la cadena de subministrament de la indústria electrònica, des de la mina on s’obtenen les matèries primeres fins a l’abocador on acaben la majoria d’equips al cap de poc temps de la seva comercialització. Aquest dilluns 4 de febrer s’ha fet públic el programa complet de la quarta edició del Mobile Social Congress (MSC) que, organitzat per SETEM Catalunya, es farà els dies 26 i 27 de febrer al Pati Manning de Barcelona, coincidint amb la celebració a la mateixa ciutat del Mobile World Congress (MWC).\nEl fil conductor de l’MSC d’aquest any serà el de l’«esclavatge modern» o «esclavatge 2.0» i posarà especial èmfasi en els impactes ambientals, però també socials entre les persones que treballen en la indústria electròncia. Entre altres, s’hi presentarà un informe sobre la vinculació entre el risc de suïcidi de les persones que treballen a la indústria tecnològica a la Xina i les precàries condicions laborals en aquestes manufactures, proveïdores de les principals marques tecnològiques mundials. També, però, s’hi parlarà sobre el retrocés en els drets laborals en països europeus on té implantació aquest tipus d’indústria, com Hongria o la República Txeca.\nUna de les sessions del Mobile Social Congress de 2018\nLa segona jornada de l’MSC se centrarà en el poder de la compra pública responsable per exigir el respecte dels drets laborals en la indústria electrònica, i s’hi compartiran bones pràctiques de diferents administracions públiques, entre les quals hi ha l’Ajuntament de Barcelona. Així mateix, s’hi explicaran experiències de col·laboració entre l’economia solidària, les empreses i el sector públic per tancar el cicle de la cadena amb la reutilització, reparació i reciclatge d’aparells electrònics. Finalment es mostraran propostes alternatives amb un taller sobre consum i ús responsable de mòbils, un altre sobre cocreació d’eines ‘cloud’ lliures i un tercer taller amb un joc de rol que permetrà aprendre a controlar les dades que deixem a la xarxa .\nL’MSC no es presenta com un ‘anti-MWC’ ni la ‘vessant social’ del Mobile World Congress\nTot i coincidir amb l’MWC, l’MSC no es presenta com un ‘anti-MWC’ ni la ‘vessant social’ de l’MWC. Senzillament es pretén visibilitzar alguns aspectes relacionats amb la indústria tecnològica que queden silenciats en l’MWC, com els greus impactes socials i ambientals que sostenen el model de producció i consum de les tecnologies de la informació i la comunicació tal com s’ha desenvolupat fins al moment. No només es visibilitzen aquests impactes sinó que també fa d’altaveu d’experiències, organitzacions i col·lectius que construeixen sobirania tecnològica.\nEl Mobile Social Congress és un espai de trobada i reflexió ciutadana sobre el model de producció i consum de tecnologies de la informació i la comunicació. Un model amb greus impactes socials i ambientals majoritàriament silenciats al Mobile World Congress (MWC). La indústria electrònica és un dels sectors més importants de l’economia mundial, i els principals actors es troben anualment a l’MWC de Barcelona per mostrar al món els seus avenços en innovació, que és el principal motor del consumisme en productes TIC i, per tant, de l’increment dels seus beneficis. Aquest sector està dominat per molt poques empreses que governen les cadenes de subministrament i són per tant responsables de les greus vulneracions de drets laborals i normes de seguretat a les fàbriques en què es subcontracta la producció, així com a les mines d’on s’extreu la matèria primera, que tenen a més un fort impacte sobre les comunitats locals.


“Serem el corcó de Trias i farem una oposició nítida” | Eva Garcia Pagán | barcelona | Política | El Punt Avui\n“Serem el corcó de Trias i farem una oposició nítida” “Serem el corcó de Trias i farem una oposició nítida” “Serem el corcó de Trias i farem una oposició nítida” “Serem el corcó de Trias i farem una oposició nítida” + “Serem el corcó de Trias i farem una oposició nítida” E-mail\nMalgrat no servir per sumar ni governar, els millors resultats aconseguits per la coalició reforcen Ricard Gomà en l'oposició a Barcelona\nTreballarà per frenar amb contundència qualsevol intent d'involució en els drets conquerits, però reconeix que es podrà entendre amb el govern de Trias si es respecta “la feina feta a la ciutat”\nRicard Gomà , fotografiat al Saló de Cent de l'Ajuntament de Barcelona aquesta setmana JOSEP LOSADA.\n“Serem el corcó de Trias i farem una oposició nítida” “Serem el corcó de Trias i farem una oposició nítida” “Serem el corcó de Trias i farem una oposició nítida” “Serem el corcó de Trias i farem una oposició nítida” “Serem el corcó de Trias i farem una oposició nítida” E-mail\nRicard Gomà ha viscut una campanya tranquil·la, tot i ser esgotadora, i n'ha sortit prou ben parat, tenint en compte que el seu grau de popularitat ratllava el desconeixement general. El cinquè regidor aconseguit servirà a la coalició per reforçar-se en el seu paper d'oposició, que vol liderar des de les idees.\nDesprés de 32 anys al govern municipal, ICV-EUiA quedarà aquest mandat a l'oposició tot i haver augmentat d'un el nombre de regidors. És el que se'n diu una victòria agredolça.\nCom ha estat aquesta primera campanya com a candidat?\nEstem satisfets, col·lectivament, tota la gent d'ICV-EUiA. Hem fet una campanya amb un estil i una manera de fer que és molt nostra i amb la que ens sentim molt còmodes, una campanya de proximitat, de contacte, de petit format. Hem tingut una molt bona receptivitat i sintonia amb persones i entorns amb els que potser ens havíem comunicat poc i amb els que hem intensificat la nostra relació en campanya i precampanya, i la veritat és que l'experiència ha estat molt positiva. Hem fet una campanya tranquil·la i propositiva. Crec que cap altra força política no ha posat sobre la taula les idees de futur que nosaltres hem posat i sense defugir els eixos de confrontació política.\nQuina lectura fa dels resultats aconseguits per ICV-EUiA? Per què, tot i millorar els del 2007, encara estan a una distància dels aconseguits fa 8 anys i també per què, malgrat sortir reforçats, sou fora del govern?\nD'entrada estem molt contents. En un moment en què, en general, el vot progressista té una davallada important, creixem i igualem els millors resultats de la nostra història com a Iniciativa a Barcelona. A més, creixem en un moment en què també hi ha una repuntada de les dinàmiques de mobilització social i això és molt important. Ens fa sentir molt forts per encarar els pròxims anys. Amb tot, és veritat, això no ens servirà per governar, però nosaltres no hem fallat. Si a Barcelona els propers anys no hi ha un govern d'esquerres no és perquè nosaltres haguem fallat: hem fet la millor aportació que podíem fer als valors d'esquerra a Barcelona.Millorem els resultats de fa quatre anys en tots els districtes de la ciutat i amb relació a fa vuit anys és veritat que ens quedem per sota en nombre global de vots, però en vuit dels deu districtes ens quedem molt a prop de fa vuit anys. A Les Corts i Sarrià, fa vuit anys vam tenir un resultats inesperadament bons, amb prop del 9% dels vots. I ara tornem a tenir entre el 5% i el 6%. Però en canvi si comparem Sant Martí, Ciutat Vella, Gràcia, diumenge passat amb fa vuit anys som molt a prop i, per tant, estem contents d'aquesta homogeneïtat i d'aquesta presència important del nostre vot. Tenim un 11,7% a Sant Martí, un 15% a Poblenou, hem quedat a 150 vots de ser la primera força de l'esquerra a la Vila de Gràcia, tenim entre un 15% i un 16% dels vots al Raval, al Gòtic i al Casc Antic. Estem molt contents d'això, i amb aquesta força farem oposició.\nQuina oposició plantegeu fer?\nSerà una oposició amb dues característiques clares. D'una banda serà una oposició nítida, sense concessions al govern que faci Convergència a Barcelona. Serà una oposició en què defensarem les conquestes socials, ecològiques i de convivència que hem assolit aquests anys a Barcelona. Serem molt radicals en la nostra oposició a qualsevol desmuntatge de les polítiques socials i a qualsevol pas enrere que hi hagi en matèria de mobilitat, ecologia, convivència i llibertats a la ciutat. Sense cap mena de dubte.Però alhora volem ser també una oposició molt propositiva. Les propostes que hem fet durant la campanya per obrir una nova etapa d'esquerres i ecologista a Barcelona les tornarem a posar sobre la taula. I ho farem des de l'oposició però amb la voluntat que aquestes noves idees se situïn en el centre del debat i, per tant, estem convençuts que podrem liderar l'oposició des del terreny de les idees i de la nostra capacitat de construir futur.\nProjectes com el de la limitació de cotxes a l'Eixample es recuperaran, doncs?\nSí, no moren la nit del 22 de maig. És evident que no els podrem impulsar des del govern ni des de les polítiques públiques, però no han estat només propostes de campanya. Això forma part de la Barcelona per la qual ara continuarem treballant des de l'oposició i serem molt tenaços a l'hora de presentar propostes i d'intentar convèncer la majoria de l'Ajuntament que són projectes carregats de futur.Això des del punt de vista institucional. També farem una oposició molt social, molt a prop de la gent. Una de les coses que ens han identificat en la nostra manera de fer també és que abans que esclatés tota la dinàmica del 15 de maig jo m'havia cansat de dir que hem de deixar enrere la resignació, l'hem de convertir en rebel·lia i indignació i tanmateix deia que tant de bo això es pugui convertir en vot. Bé, ara el vot ja ha passat, però la indignació i la rebel·lia queda i, per tant, volem ser part també d'aquesta indignació i la volem convertir en creativitat social i configurar-nos també en un pol d'il·lusió política a la ciutat.\nJustament el moviment del 15-M ha condicionat d'alguna manera els vostres resultats? Des d'Iniciativa volíeu convertir la indignació en vots, però la indignació no s'ha mogut del carrer...\nJo crec que no hi ha hagut un impacte ni molt directe ni molt intens en cap direcció del 15 de maig sobre les eleccions del 22 de maig. Jo crec que el moviment del 15 de maig és un moviment de cicle llarg que està carregat de futur. Plaça Catalunya ha estat la fase embrionària, inicial, del moviment, i ara això es diversificarà. Ja s'han produït assemblees als barris. Fa pocs dies n'hi havia una a Sant Andreu amb prop de 500 persones i també una altra a Nou Barris. Crec que el 15 de maig té molt de potencial per anar empeltant amb altres moviments d'indignació i rebel·lia a la ciutat. També era lògic que el 22 de maig no reflectís ni en un sentit ni en un altre el 15 de maig, perquè aquest és un moviment que s'anirà desenvolupant i la nostra voluntat és ser-hi. Sense reticències i sense cap voluntat de patrimonialitzar ni instrumentalitzar el moviment, perquè no és la nostra manera de fer política. Treballar colze a colze fent la nostra aportació des del barri i el teixit social.\nXavier Trias va fer una campanya d'obertura a totes les forces. Creu que mantindrà el to al mandat?\nDurant la campanya vaig veure una certa contradicció entre aquest discurs de bona disposició i unes propostes concretes que ens situen molt lluny de la possibilitat de tenir acords temàtics amb CiU, perquè si l'actitud d'allargar la mà passa per suprimir el programa d'escoles bressol públiques o perquè les inversions vagin a ampliar les rondes o els túnels de Vallvidrera, no hi ha possibilitat d'acord. Caldrà veure si aquesta actitud es concreta amb propostes diferents a les que ja ens va fer durant el mandat. Si no es produeix un desmuntatge de les polítiques socials i es respecta la feina que s'ha fet a Barcelona, ens podrem entendre. Però qualsevol mena d'involució la confrontarem amb l'energia que ens dóna el bon resultat electoral.\nEns trobem ara amb el que des d'Iniciativa dèieu que seria el pitjor panorama possible, una ciutat governada per la dreta. De quin mal haurem de morir?\nFa de mal dir, però vista fins ara, la dinàmica de retallades del govern de la Generalitat en què Xavier Trias no ha plantat cara és una dinàmica perjudicial per Barcelona i les seves classes populars. La Generalitat pren decisions que van empitjorant les condicions de vida dels ciutadans de Barcelona.\nSí, serem el corcó de Xavier Trias, però farem una defensa molt política a favor dels drets socials. Si durant la campanya vam fer una exposició molt municipalista, però molt vinculada al debat general, ara serem al costat de cada família que perdi una prestació o de cada barri que perdi un servei i de cada persona que tingui en risc el seu habitatge, però ho farem des de la defensa aferrissada dels valors de la igualtat, dels drets socials, la inclusió, la cohesió social i el mateix farem en el terreny ecològic, de la diversitat i la convivència intercultural. Aquest model de convivència que hem desenvolupat a Barcelona ha fet, per exemple, que la candidatura de Josep Anglada hagi tingut només el 0,56% dels vots a la ciutat de Barcelona, i això que a l'Hospitalet o a Badalona ha entrat. Hem de ser conscients que aquest model de convivència intercultural de Barcelona és segurament el valor més preuat que cal preservar.\nAmb tot al PP se l'ha reforçat i ha fet un discurs basat en la seguretat i amb accent en el fet migratori. Perilla la convivència?\nJo crec que Barcelona no deixarà passar la crispació. A tots els barris de la ciutat, si s'intenta aprofitar la nova posició de força que té el Partit Popular per destruir valors de convivència, jo crec que hi haurà un clam de “no passaran”, de “no ens destruiran la convivència” i de defensa de la diversitat com a element de convivència quotidiana a la ciutat.\nQuina lectura fa dels resultats de la resta de formacions polítiques, començant pels socis de govern?\nMés que entrar a opinar, en tot cas el que m'agradaria veure, en el cas del PSC i del PSOE és un gir de les seves polítiques que torni a donar coherència a la socialdemocràcia. Perquè quan un partit socialdemòcrata fa polítiques neoliberals, com és el cas del PSOE, com es pot pretendre no perdre base de suport electoral? És que és automàtic! Per tant, a mi no em sorprenen els seus mals resultats electorals.\nTambé tenien els deures per fer...\nAquest és un altre element, perquè tant el PSC com ERC afrontaran a la tardor els seus congressos i han afrontat el 22 de maig sense un projecte sòlid com a partit polític, sense lideratges sòlids a nivell nacional i, home, això també els ha fet afrontar unes eleccions en unes condicions que no són les millors. Això, en el nostre cas ja ho donàvem per descomptat, per això és enormement important que nosaltres siguem un projecte d'esquerres, ecologista, del segle XXI, que hem repensat molt el que som i quin és el nostre horitzó estratègic, amb una renovació de lideratges. És un context tan diferent poder fer política així. El que no volem és llançar tampoc les campanes al vol pel resultat bo que tenim, perquè tenim un repte extraordinari i tampoc no és que tinguem un resultat a través del qual haguem estat capaços de canalitzar la rebel·lia, la decepció i la indignació amb relació al gir neoliberal del PSOE i no hem estat capaços de canalitzar políticament moltes d'aquestes energies de renovació, i això ens ho plantegem com a repte, com a gran repte i en els propers quatre anys tenim aquesta feina per fer. En els propers anys hem de tenir la capacitat de representar políticament les noves energies que s'estan canalitzant i expressant.\nEl Punt. Barcelona 29-05-2011, Pàgina 4\nAvui 29-05-2011, Pàgina 10


Alemanya desaconsella visitar Catalunya pel descontrol de brots\nLa mesura no afecta els turistes catalans que vagin al país i puguin acreditar un test negatiu o el passaport covid\nLa platja de Barcelona, durant una revetlla de Sant Joan Marc Rovira\nLa setmana de l'entrada en vigor del Certificat Covid europeu, el govern alemany desaconsella els viatges dels seus ciutadans a Catalunya per l'increment exponencial de nous casos registrats en les últimes setmanes a conseqüència de la reobertura de l'oci nocturn i l'increment de la mobilitat. Berlín ha inclòs també Cantàbria, que a partir d'aquesta mitjanit tanca el seu oci nocturn a 16 municipis, a la llista de zones desaconsellades. Així, juntament amb Catalunya, se suma a quatre comunitats espanyoles que ja tenien un semàfor vermell (Andalusia, Navarra, Euskadi i la Rioja).\nLa decisió pot suposar un cop per al sector del turisme català, que tot just està reprenen el pols a l'activitat en el segon estiu pandèmic, perquè els alemanys són el quart mercat emissor de visitants.\nPer contra, l'actualització setmanal de la llista de zones de risc que fa l'executiu alemany té pocs efectes pràctics per als viatgers que entrin al país procedents d'aquestes regions: aquests turistes hauran de presentar un test negatiu, o el passaport covid digital, que demostri el seu estat immunitari. Aquest document es descarrega de franc i a l'instant des de la web de La Meva Salut del departament de Salut si es compleixen els requisits exigits.\nA Alemanya, les llistes per classificar els risc de covid en les regions les confecciona l'Institut Robert Koch (RKI) de virologia, en col·laboració amb els ministeris d'Exteriors, Interior i Sanitat. Contràriament a la tendència a l'alça i a l'alarma de preocupació que recorre mig Europa, la incidència acumulada a set dies ha caigut aquest divendres a Alemanya fins als 5 casos per cada 100.000 habitants, una taxa que no es registrava des de l'agost passat. Segons el RKI, en les 24 hores prèvies es van registrar 649 nous positius en tot el país i 69 morts amb o per covid. A Catalunya, només ahir es van diagnosticar gairebé 3.000 positius més i el risc de rebrot s'ha disparat a 282, 172 punts més que el dia anterior.


El Sindicat d'Infermeria, SATSE, ha conclòs que un total de 36 províncies espanyoles, a més de Ceuta, no compten en les Unitats de Cures Intensives (UCI) dels seus centres hospitalaris amb un nombre suficient de llits, d'acord a les indicacions que va establir el Govern per abordar el procés de desescalada i les realitzades ara al Reial decret llei de mesures urgents de prevenció, contenció i coordinació per fer front a la crisi sanitària ocasionada per la Covid-19.\nEl Sindicat d'Infermeria recorda que, entre altres criteris, "el Govern va determinar que resultaria necessari perquè els diferents territoris puguin avançar en el procés de desescalada el disposar d'entre 1,5 i 2 llits en les Unitats de Cures Intensives per cada 10.000 habitants o, al menys, tenir accés o capacitat d'instal·lar-les en un termini màxim de cinc dies ".\nPer SATSE 36 províncies incompleixen la ràtio de llits UCI marcada pel Govern.\nAl Reial decret llei de mesures urgents de prevenció , contenció i coordinació per fer front a la crisi sanitària ocasionada pel COVID-19 publicat en el Butlletí Oficial de l'Estat (BOE) s'estableix que en les comunitats autònomes s'ha de disposar, o tenir accés o capacitat d'instal·lar en el termini precís, els recursos necessaris per respondre a increments ràpids de casos en base a les necessitats observades durant la fase epidèmica de la malaltia.\nEn base a aquestes indicacions, i segons els resultats de l'estudi realitzat a l'respecte per SATSE en el conjunt de l'Estat, en un total de 36 províncies del nostre país, a més de a Ceuta, no hi ha prou llits en les seves respectives Unitats de Cures Intensives , per aquest motiu el Sindicat torni a insistir en la necessitat d'augmentar el nombre de llits en aquestes unitats hospitalàries en què es proporciona una assistència intensiva integral les 24 hores del dia als pacients més crítics o amb alt risc de presentar complicacions.\nMapa de llits d'UCI segons SATGE.\nSegons l'estudi fet per SATGE les províncies amb dèficit de llits a les UCIs són:\n-Totes les d'Andalusia, menys Granada;\n- Terol i Saragossa, a Aragó;\n-Totes les de Castella-la Manxa;\n-Àvila, Burgos, Lleó i Segòvia, a Castella i Lleó;\n-Totes les de Catalunya;\n-Totes les de la Comunitat Valenciana;\n- Guipúscoa i Biscaia, al País Basc;\n- Les dues d'Extremadura;\n- Lugo i Pontevedra, a Galícia;\nLa majoria de les províncies espanyoles estan per sota de les recomanacions de Sanitat.\nDavant d'aquesta realitat, SATSE subratlla que una de les prioritats de les diferents conselleries de Sanitat ha de ser reforçar aquestes unitats davant possibles rebrots de la Covid-19 en els propers mesos. "No poden tornar a produir-se les situacions de caos, saturació i desbordament sofertes a l'inici de l'actual crisi per no comptar de manera estructural amb les suficients llits", apunten des de l'organització sindical.\nA més de llits, recomanen necessari un augment de les plantilles d'infermeres i infermers que presten els seus serveis a les UCIs, perquè no se superin, en cap cas, els dos pacients per cada infermera o infermer. Segons el Sindicat, és freqüent que es superi aquesta xifra i en un nombre important de centres sanitaris del nostre país s'assoleixen els tres o quatre pacients per cada infermera o infermer, el que posa en major risc la seguretat i salut del pacient ingressat.\nEl Sindicat recorda que, segons l'últim informe de l' Organització per a la Cooperació i el Desenvolupament Econòmic (OCDE), Espanya està per sota de la mitjana dels països analitzats, ja que té 9,7 llits UCI per 100.000 habitants i la mitjana és de 15,9 llits per 100.000 habitants. En la comparativa realitzada per l'OCDE, Espanya queda molt per sota de països europeus com Alemanya, que triplica la mitjana espanyola de llits UCI, per exemple.


Gossos terapèutics per ajudar els malalts d'Alzheimer, a Figueres - Empordà\nGossos terapèutics per ajudar els malalts d'Alzheimer, a Figueres\nLa teràpia amb animals s'aplica com a tractament innovador per frenar el deteriorament dels afectats\nSÒNIA FUENTES 29.01.2016 | 17:38\nLa teràpia obté excel·lents resultats SÒNIA FUENTES\nUn acte tan senzill com acaronar un gos pot servir a les persones que pateixen demències, entre elles Alzheimer "a prendre contacte amb la realitat", explica la fisioterapeuta Neus Padilla que, des de fa uns mesos, té l´ajuda dels seus dos gossos, rough collie, a l´hora d´estimular, tant a escala cognitiva, física com psicològica els usuaris de l´Associació de Malalts d´Alzheimer (AMA), de Figueres. Cada dos dimecres, la Sue i l´Inox acaparen tota l´atenció. "Els usuaris esperen que vinguin els gossos, els reconeixen, és una festa, i fins i tot ja intenten donar-los menjar sota mà, tenen les seves estratègies" assegura.\nEn aquest centre, és prioritari acompanyar els tractaments convencionals amb totes aquelles tècniques que puguin motivar el malalt i ajudar-lo a frenar el procés de deteriorament, "per mantenir el màxim de temps possible totes les seves habilitats bàsiques i millorar el seu estat físic i emocional" explica la psicològica Núria Juanola. Per això el programa d´activitats que ofereix és tan ampli com innovador i no hi ha dubte dels beneficis que genera, per exemple la teràpia amb animals.\nDesprés de cada taller, és gratificant veure com els usuaris responen amb una motivació més gran davant la presència dels gossos quan han de realitzar determinats exercicis. Cal recalcar que "aquests animals són una font d´afecte", diu Padilla. Els pacients de seguida creen amb ells un vincle emocional i "això em serveix per treballar aspectes físics i cognitius dels pacients". Els usuaris s´expressen i relacionen amb més facilitat. "Les gossetes em transmeten seguretat, i elles no em jutgen ni em miren diferent, per les meves pèrdues de memòria" recalca un d´ells. A més, "aquells pacients que han tingut animals reviuen esdeveniments personals, a partir dels quals es poden rescatar episodis de la memòria, els ajuden a reconèixer la seva identitat que és el que acaben perdent amb la malaltia", remarca Padilla, sobretot en els casos on l´estadi de la malaltia és avançat.\nLa il·lusió de premiar-los\nL´estímul dels gossos s´aprofita per treballar la coordinació, l´equilibri, la lateralitat: "El simple fet de posar-li la corretja al gos ja és un treball afegit". Ajuden a millorar la psicomotricitat, aspectes com la marxa, l´equilibri i també a escala sensorial el tacte, les sensacions i els usuaris s´expressen d´una forma més càlida: "Riuen, s´ho passen bé i gaudeixen quan és el moment de premiar els gossos per l´esforç que han realitzat". Amb la Suen i l´Inox el contacte físic és quasi instantani i no es produeix rebuig.\nPadilla explica que no és tan important la raça dels animals, però sí que és bàsic treballar amb ells des que són cadells amb la finalitat de socialitzar-los i aconseguir que a l´hora d´interactuar amb els pacients "hagin après a tolerar situacions estressants" assenyala la coordinadora de l´activitat amb gossos, que ha rebut formació específica per assistir els pacients amb animals.\nJa fa anys que la teràpia amb gossos es treballa amb èxit en geriatries, centres residencials, també amb discapacitats i nens amb paràlisi cerebral."En associacions de malats d´Alzheimer, com la nostra, estem fent un treball pioner" recalca la directora del centre, Teresa Figueras, que es mostra satisfeta dels resultats. I és que el programa d´estimulació Cognitiva de l´AMA s´ha anat ampliant any rere any. "És un programa dinàmic i en contínua revisió que es va adaptant a les necessitats reals dels nostres usuaris per mantenir i estimular les capacitats cognitives, i també per incrementar-ne l´autonomia i millorar la qualitat de vida dels pacients".\nUn ampli programa de teràpies i activitats\nL´Associació de Malalts d´Alzheimer de Figueres compta amb una trajectòria de 19 anys elaborant projectes d´atenció a malalts d´Alzheimer i els seus familiars. El programa d´estimulació Cognitiva de l´AMA s´ha anat ampliant any rere any. "És un programa dinàmic en el qual es van incorporant diferents teràpies d´intervenció en què es valoren les capacitats reals del malalt en les activitats de la vida diària, les alteracions psicològiques, del comportament, la motivació, la història de vida de l´usuari, els seus interessos, aficions, professió..., per tal de dur a terme una intervenció terapèutica el més personalitzada possible" explica la psicòloga Núria Juanola.\nL´objectiu de totes aquestes intervencions és estimular les capacitats cognitives del pacient, evitar que desconnecti amb l´entorn, aportar-li seguretat i finalment millorar la seva qualitat de vida.\nDins de les teràpies que es porten a terme al Centre, s´hi troben: la Teràpia d´orientació a la realitat; el Programa d´estimulació i activació cognitiva; El taller d´estimulació sensorial; El taller de càlcul i reconeixement numèric; El taller de llenguatge i comunicació; El taller de memòria; El taller de reminiscències; El taller de funcions executives; Els tallers de psicomotricitat i fisioteràpia; Les activitats ocupacionals i de la vida diària; La musicoteràpia, els jocs de ritme, els tallers de relaxació i d´estimulació sensorial, l´expressió corporal i mímica, i activitats socials com ara dinàmiques i jocs socials; Els tallers d´informàtica; El racó dels records o el taller amb animals, a càrrec d´un ampli equip de professionals, en contínua formació.


06/10/2018 Temporada 2018-2019\nSegona jornada del nostre Benjamí "A" a Primera Divisió en aquest nou curs, i debut a casa contra un bon rival.\nEls nois han començat amb les idees clares, sent intensos en defensa i contundents des de l'inici. En una acció de córner, en Samuel va aconseguir transformar un gol de llançament directe.\nLes sensacions eren bones, i el gol va ajudar a que l'equip seguís competint de la mateixa manera como ho estava fent. Però, segons abans que l'àrbitre donés per acabat el primer quart, el Badalona va aconseguir empatar el partit.\nA partir d'aquest moment, es va veure un partit totalment diferent. El Badalona va guanyar confiança en el seu joc i va ser clar dominador del joc pel que fa a ocasions creades i gols transformats fins la xiulada final del partit.\nSens dubte, els nois del Benjamí "A" es troben en una fase d'adaptació a la categoria. Cal seguir entrenant i millorant cada dia tal i com s'està fent fins ara. Queda molta temporada per endavant, i per sort hi ha molt marge de millora. Cal seguir treballant per aconseguir ser regulars en els 4 períodes i competir durant els 4 quarts, sigui quin sigui el resultat. Som-hi!!!\nGolejadors: Samuel, Izhan


Ca la Ció/Cal la Sió/La Rectoria | Mapes de Patrimoni Cultural\nCa la Ció/Cal la Sió/La Rectoria\nCa la Ció/Cal la Sió/La Rectoria Santa Fe del Penedès\nCarrer de l'Horta, 4, 08792\nRef. cad.: 51805CF9832S\nEdifici de planta baixa i pis, amb la façana organitzada en dos cossos clarament diferenciats. El cos principal, més ample, presenta una distribució simètrica a partir de la disposició de les obertures: a la planta baixa la porta està al centre i té una finestra a cada banda, i al primer pis, hi ha una porta amb balcó de barana de ferro forjat amb dues finestres més petites a banda i banda. Per sobre de les obertures del primer pis hi ha una fina línia de cornisa, sobre la qual hi ha tres petites finestretes ovalades amb marc emmotllat, cadascuna alineada simètricament a sobre de les finestres del primer pis. Aquest cos principal està coronat per un terrat amb balustrada al centre de la qual s'obre un element semicircular a manera de capelleta, emmarcat amb trencadís i amb unes lletres de ciment que formen la inscripció "Vila Sió". A l'interior d'aquesta capelleta es pot veure una figureta de la Immaculada Concepció.\nEl cos lateral de l'edifici és més alt i estret, doncs està construït a mode de torre, presentant un tercer pis a l'alçada de la terrassa del cos principal. La façana d'aquest cos està resseguida per un marc de guix de dibuix geomètric.\nTotes les obertures de l'edifici presenten un marc ondulat de guix de color salmó apagat que contrasta amb el fons blanc de tota la façana.\nINVENTARI DEL PATRIMONI ARQUITECTÒNIC DE LA GENERALITAT DE CATALUNYA.\nInformació oral del propietari de Can Gustems, Sr. Joan Molins.


El PP proclama el seu "amor" per Catalunya en català - Empordà\nEl PP proclama el seu "amor" per Catalunya en català\nRajoy i diversos líders del partit protagonitzen un últim vídeo de campanya per demanar el vot aquest diumenge\nEP / MADRID 25.09.2015 | 19:06\nEl PP ha publicat aquest divendres un vídeo en xarxes socials en què diversos líders del partit de tot el país demanen, en català, una Catalunya unida a Espanya i proclamen el seu amor per Catalunya i els catalans.\nLa cúpula del PP parlant en català\nAl vídeo, de 47 segons de durada, apareixen el president del govern espanyol Mariano Rajoy; la vicepresidenta, Soraya Sáenz de Santamaría; la presidenta de la Comunitat de Madrid, Cristina Cifuentes, i el seu homòleg a Galícia, Alberto Núñez-Feijóo, que asseguren "voler" a Catalunya i diuen no imaginar-se un futur separats.\nTambé participen del missatge el ministre de Sanitat, Alfonso Alonso; el d'Educació, Cultura i Esports, Íñigo Méndez de Vigo; i el de l'Interior, Jorge Fernández Díaz; així com el portaveu del PP al Congrés, Rafael Hernando.\nHi figuren també els cinc vicesecretaris del partit, d'Organització (Fernando Martínez-Maíllo), Sectorial (Javier Maroto), Política Autonòmica i Local (Javier Arenas), Comunicació (Pablo Casado), i Estudis i Programes, Andrea Levy, que a més és número 2 de la candidatura a les autonòmiques de diumenge.\n"Que ningú jugui amb el nostre futur perquè Catalunya és de tots, també teva", apel·la a l'espectador el cap de llista, Xavier García Albiol. "Units guanyem", finalitza el president del Govern, Mariano Rajoy, després que la resta de dirigents hagin defensat que no és cert que Catalunya no és estimada. "Perquè units arribarem molts més lluny", diu Feijóo.\nPer a les eleccions catalanes de 2012, el PP ja va llançar un vídeo de gairebé quatre minuts titulat 'Al PP li agrada Catalunya' en què líders del partit asseguraven sentir estima per Catalunya i explicaven la seva relació sentimental amb aquesta comunitat autònoma.


Concentració a la plaça de l'Ajuntament de Gandia per l'assassinat homofòbic de Samuel - Diari Serpis\nConcentració a la plaça de l’Ajuntament de Gandia per l’assassinat homofòbic de Samuel\n– CLGS condemna l’assassinat homofòbic de Samuel i convoca amb el Consell de Joves una concentració a Gandia per demà 5 de juliol\n– CLGS i el Consell de Joves de Gandia han convocat una concentració hui dilluns 5 de juliol a les 20 h a la plaça de l’Ajuntament de Gandia per demanar justícia contra el crim homofòbic de Samuel a la Corunya\nEl Col·lectiu de Lesbianes, Gais, Bisexuals i Transsexuals -LGBT- de la Safor-Valldigna (CLGS) condemna el terrible assassinat homofòbic de Samuel, un jove gallec assassinat per ser homosexual el passat dissabte 3 de juliol a La Corunya i que ja ha rebut la condemna de tot el moviment LGTB espanyol.\nCLGS i el Consell de Joves de Gandia han convocat una concentració hui a les 20 h a la plaça de l’Ajuntament de Gandia per demanar justícia contra el crim homofòbic de Samuel a la Corunya. Des de CLGS han assenyalat que “considerem que és intolerable la violència que patim les persones LGBT i demanem a les institucions que actuen al respecte per garantir els drets del col·lectiu. Volem ser lliures i poder expressar la nostra afectivitat o el nostre gènere sense por i per això necessitem garanties i la implicació dels diferents governs”, afirma Ximo López, coordinador de CLGS.\nEn els últims mesos s’ha produït un increment d’agressions LGBT-fòbiques i de la seua brutalitat. Els diferents observatoris contra la LGBT-fòbia -de Madrid, València i Catalunya- que hi ha a l’Estat espanyol han posat èmfasi en aquesta situació i en la necessitat d’actuar. El coordinador de CLGS, en consonància amb el que diuen els observatoris, assenyala a l’extrema dreta i el seu discurs d’odi com a responsables de l’increment d’agressions LGBT-fòbiques que estem vivint al nostre país. “Per als que pensen que ja està tot aconseguit volem dir ben alt que ens estan matant i agredint per voler ser lliures. I lluitarem per capgirar aquesta situació”, afegeix López.\nPrioritzar la lluita contra la LGBT-fòbia\n“El context dels últims mesos és d’increment preocupant de les agressions LGBT-fòbiques. Acabem de viure un mes de l’Orgull on la visibilitat aconseguida pel col·lectiu és una victòria del moviment que hem assolit amb l’ajuda de les institucions i ho valorem molt positivament. Tot i això, pensem que s’ha de fer un pas més enllà i creiem que les institucions han d’actuar i prioritzar les polítiques contra la LGTB-fòbica”, indica López.\nDes de CLGS demanen “el desplegament urgent de totes aquelles mesures previstes a la Llei valenciana pels drets de les persones LGBT i l’aprovació urgent d’una Llei LGBT estatal que permeta realitzar polítiques de prevenció i lluita contra la LGBT-fòbia i que també done suport adequat a les víctimes de l’odi contra el col·lectiu”.\nConcentració a la plaça de l'Ajuntament de Gandia per l'assassinat homofòbic de Samuel\nArticle anteriorEl Club de Jubilats i Pensionistes de Vilallonga torna a celebrar el menjar de germanor\nArticle següentLa gandiana Laia Canet es proclama Campiona Autonòmica de BTT categoria infantil


triptic12 by Joan Lloret - issuu\ns e g r e V Poble tranquil, poble humil\nAquest és el mapa de la vila vergelitana, on podeu anar a visitar les zones esportives, marcades en verd. També veiem les 2 carrateres principals per accedir-hi a través de direcció Girona, direcció la Bisbal, direcció Figueres, direcció Torroella de Montgrí. El casc antic, la zona més bonica i antiga, està al centre del poble\nVerges. On és Verges? Per què el tens que visitar si vens per l'Empordà? Verges és un municipi del Baix Empordà, que té com a capital el Baix Empordà, a 14 km de Verges. La nostre provínicia és Girona, i la tenim a 29 km. Es pot accedir a Verges a través de la C-31, que està connectada a la N-II, que porta a Girona. Podem arribar a Verges des de la Bisbal, Torroella, Figueres i Girona.\nTens que visitar Verges, per la seva història. A part de la tranquil·litat i la poca contaminació que hi ha. Verges està definida per la Setmana Santa, és a dir, si a escollir, ves-hi per Setmana Santa, perquè durant tot el període de temps, el poble s'unifica per fer la Professor de Verges, i és representada el Dijous Sant, dirigida per Lluís Llach.\nTambé tenim la Sopa de Verges, que la fan els homes del poble, i és portada fins a la Plaça Major per les mosses. Es fa el Dilluns de Carnaval, que la gent normalment va disfressada, i la sopa és portada en perols.\nTenim la Plaça Major, que quan tenim Setmana Santa hi ha el tablado i no s'hi pot accedir per els assatjos. Però en aquesta plaça, hi ha un bar per estar tranquil, i relaxat en vista a les muralles que protegien Verges al S. XII\nSi la plana del Baix Empordà t'ha convençut, tenim un hostal de 2 estrelles perquè hi passis els dies que vulguis. És l'Alberana, situada a la carratera C-31, on també s'hi ofereix reseurant i bar.\nCol·labora: www.verges.cat www.laprocessodeverges.cat Poble tranquil, poble humil Aquest és el mapa de la vila vergelitana, on podeu anar a...


El ferit per un tret la matinada d'aquest dijous en el barri del Raval de Barcelona és un menor tutelat per la Generalitat, segons han explicat fonts de la Direcció General d'Atenció a la Infància i l'Adolescència (Dgaia).\nEl menor està ingressat en l'UCI de l'Hospital del Mar de Barcelona i estable, han explicat fonts del centre mèdic.\nEls Mossos d'Esquadra han informat que poc després de les cinc de la matinada el Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) ha atès al ferit de bala en la zona de la Rambla del Raval.\nLa policia catalana investiga la relació dels fets amb un incident que s'ha produït aproximadament una hora abans en la plaça Folch i Torres, a uns 350 metres de la Rambla del Raval, i espera a la declaració del ferit per a determinar què ha ocorregut en aquest lapse de temps.\nEl casal de barri Folch i Torres, al carrer Reina Amàlia al seu pas per la plaça de Josep Maria Folch i Torres, té un impacte de bala en el cristall que pot estar relacionat amb els fets.\nVeïns de la zona han explicat que la matinada d'aquest dijous han sentit que hi havia una baralla i "diversos trets", i altres testimonis han confirmat que l'impacte de bala no estava en el cristall el dia anterior.


Benicàssim celebra el diumenge la tradicional romeria a Santa Àgueda | Castelló Extra\nBenicàssim celebra el diumenge la tradicional romeria a Santa Àgueda\nBenicàssim celebrarà aquest diumenge 6 de febrer la festivitat de Santa Àgueda amb la tradicional romeria. “Al cap d’un any de parèntesi, recuperem un de nostres més arrelats costums com és la d’acudir en romeria, el diumenge més pròxim al 5 de febrer, a l’ermita de Santa Águeda, on rememorem els nostres orígens, en un dia de convivència i germanor entre tots els veïns” ha comentat l’alcaldessa, Susana Marqués, qui ha continuat dient que “novament les mesures sanitàries marcaran el desenvolupament de la romeria i apel·lem a la responsabilitat individual a l’hora de participar garantint així la seua correcta celebració”.\nCom ha explicat el regidor de Festes, Arturo Martí, “els actes començaran a l’entorn de l’Església de Sant Tomàs de Villanueva amb el repartiment dels mocadors commemoratius i després d’això s’iniciarà l’ascens a l’ermita de Santa Àgueda”. Enguany, la romeria no realitzarà la seua tradicional parada al carrer Sant Àgueda, per la qual cosa no es realitzarà el repartiment de dolços i moscatell, seguint les recomanacions sanitàries. La romeria comptarà amb l’assistència de les reines de les festes, Carla Soriano i María Eixau, i les dames Andrea Martí, Emma Badenes i Alicia Pallarés. Els participants ascendiran uns 3 quilòmetres fins a l’ermita, situada en la partida Jovellús. A les 12 hores s’oficiarà una missa camperola en homenatge a la patrona i després dels actes religiosos, començarà el descens fins al nucli urbà de Benicàssim. Arturo Martí ha finalitzat agraint a Don Joaquín Monfort “la bona predisposició a la ciutadania de Benicàssim perquè, com és tradicional, puguem realitzar aquesta celebració en aquest emblemàtic lloc”.\nCom en anys anteriors, l’Ajuntament de Benicàssim ha disposat un servei de transport adaptat per a les persones amb mobilitat reduïda que vulguen acudir a la romeria. A les 9.30 hores el servei adaptat iniciarà el trajecte des del carrer Sant Tomàs fins a l’ermita de Santa Àgueda per a portar als usuaris que sol·liciten in situ el servei i, en finalitzar la missa es realitzarà el viatge de baixada.


És historiadora de l'art i és la que em va fer de guia del vori l'altre dia, al Victoria & Albert Museum. La xerrada ha estat molt didàctica (i acompanyada d'imatges espectaculars!), tant, que gent com jo, que no em vaig fixar en les peces d'art d'aquest material fins que vaig "descobrir-les" al The Cloisters, l'hem seguida. En primer lloc, ha parlat sobre el vori com a material sumptuós, la legislació actual que prohibeix convertir-lo en una mercaderia, els animals d'on s'havia arribat a extraure i les tècniques de treball. En segon lloc, ens ha posat en context, explicant el panorama i la diversitat de la Hispània del s. XI. He trobat molt interessant el tractament que feien els moros del vori, utilitzat per decorar espills, recipients per a cosmètics i l'ampliació d'usos que li donen després els cristians, per decorar bastons eclesiàstics, a les capses de relíquies, les creus i crucifixions de Jesús.\nA continuació, ha descrit els dis tallers principals de la Hispània del s. XI que treballaven el vori: Córdova i Cuenca al sud (des del s. X) i al nord, Lleó i San Millán de la Cogolla. Lleó era rica i el vori és una manera de mostrar aquest benestar econòmic. A més, Ferran I i Sanxa, monarques de Lleó, promovien les arts, com les peces de vori, per això n'hi ha esments en algunes de les produccions de l'època. Noemi s'està especialitzant en les peces de vori de Lleó i ens ha parlat de les més notables: el crucifix de Ferran I i Sanxa, el cofre de vori (Sant Joan i el cofre de Pelai) i el cofre de les beatituts, del qual ha presentat dos possibles reproduccions (dos hipòtesis diferents, una de les quals ha recreat ella mateixa).\nUna dels aspectes que m'atreu més de viatjar és que sempre acabes adquirint nous interessos i coneixent coses que abans potser ni tan sols t'interessaven. Segur que a partir d'ara em miraré d'una manera diferent les peces de vori exposades als museus que visito i m'hi tornaré a fixar, encuriosida, com a The Cloisters.\nart Londres regne unit viatges


Astrofísic del CSIC: “És molt agosarat dir que hi ha vida a l’atmosfera de Venus”\nIgnasi Ribas creu que seria fantàstic que la molècula detectada fos la fosfina, perquè seria la troballa del segle, però diu que és prematur afirmar-ho\nAstrofísic del CSIC: “És molt agosarat dir que hi ha vida a l’atmosfera de Venus”. // CC0\nActualitzada el 15-09-2020 09:16\nDescoberts possibles indicis de vida a Venus, el planeta més proper a la Terra. Als seus núvols s’hi hauria trobat fosfina, un gas tòxic que, segons els astrònoms, només es pot generar a través de microorganismes.\nAl No ho sé n’han volgut parlar amb Ignasi Ribas, astrofísic i director del Institut d’Estudis Espacials de Catalunya, investigador de l’Institut de Ciències de l’Espai del CSIC i expert en el descobriment d’exoplanetes amb possibilitat de vida.\nLa fosfina és una molècula relacionada amb els processos que tenen a veure amb la vida. Si la trobem en algun planeta és un bon indicador, perquè potser hi ha bacteris que l’estan emetent\nIgnasi Ribas astrofísic i director del Institut d’Estudis Espacials de Catalunya\nL’astrofísic rebaixa les expectatives que hi hagi vida a l’atmosfera de Venus, creu que és una afirmació molt agosarada.\nSeria fantàstic, la troballa del segle, però em fa l’efecte que és prematur fer aquesta afirmació. No hi ha la certesa absoluta que sigui aquesta molècula i encara és més agosarat dir que hi ha vida a l’atmosfera de Venus\nCreu que si sabéssim que hi ha vida fora del planeta Terra, això tindria un gran impacte en la humanitat, perquè es desmuntaria la idea que som el melic del món.\nNomés coneixem una instancia de vida. Coneixeríem un lloc on podríem estudiar un fenomen fantàstic. Si ha aparegut per si sol, si ha vingut de la Terra, si de Mart... La idea que som el melic del món quedaria tombada, hi hauria vida a Venus, tot i que serien bacteris i organismes molt senzills\nRibas també creu que si es demostrés que hi ha organismes vius a Venus, la humanitat s’uniria més entre si i seríem més cooperatius.\nTindríem una visió més unida de nosaltres mateixos, més cooperativa, ens sentirem part de la humanitat. Si hi ha algun altre lloc habitat fora del planeta, potser ens fa ajudar-nos més entre nosaltres\n14-09-2020 17:52 ASTRONOMIA\nTroben indicis de vida als núvols de Venus\n17-08-2020 17:36 RAC1.CAT\nLa comunitat científica creu que a Neptú hi plouen diamants


Catàleg d’estiu - Lío creativo\nDisseny i maquetació del catàleg comercial de productes d’estiu per l’empresa de chips, snacks i distribució Frit Ravich. Els productes que es venen en aquest catàleg són principalment joguines d’estiu. El públic al qual va dirigit és per nens d’entre 4-10 anys i els seus respectius pares.\nPer aquest motiu es va optar per un disseny infantil potenciant una gràfica amb colors molt vius. La gran majoria del catàleg té les pàgines amb il·lustracions o fotografies que fan referencia a algun dels joguets.


Ushi Ushi no Mi (Model Bisó) | One Piece Català Wiki | Fandom\nin: Pàgines amb arguments duplicats en utilització de plantilles, Fruites de tipus Zoan\nUshi Ushi no Mi (Model Bisó)\nウシウシの実 モデル：野牛 (バイゾン)\nOx-Ox Fruit, Bison Model\nFruita Ushi Ushi Model Bisó\nCapítol 135; Episodi 81\nLa Ushi Ushi no Mi: model Bisó és una fruita del diable de tipus zoan que permet a l'usuari transformar-se en un bisó o en un híbrid a més d'assolir les qualitats d'aquest animal com la força o la resistència. L'usuari d'aquesta fruita és en Dolton.\n2.1 Forma híbrida\n2.2 Forma bisó\nLa principal fortalesa d'aquesta fruita és la capacitat de poder transformar-se en un bisó o en un híbrid humà/bisó assolint les qualitats d'aquest animal com la força i la velocitat superiors a la d'un cavall galopant. La forma híbrida te molta més potència que un bisó i que un humà, sent quasi una suma de les dues formes.\nEn Dalton utilitza l'habilitat que li ha donat la fruita en situacions d'emergencia, quan ha de lluitar contra enemics forts o quan ha de desplaçar-se ràpidament.\nAl adaptar la forma híbrida es converteix en una barreja entre humà i bisó amb les cames d'un bisó i les banyes d'aquest també. Li surt pel per tot el cos i tot i tenir el nas d'un bisó té les faccions d'un humà amb els ulls al front i la boca també humana podent parlar. Les mans són més peludes de lo normal però humanes i a l'esquena li surt una gepa, però el cos no li canvia de mida exageradament.\nAquesta forma l'utilitza per lluitar, ja que al tenir aquest cos les seves cames tenen més potència de lo normal per poder saltar i correr més de lo normal que qualsevol de les dos espècies, però segueix tenint les mans per poder lluitar amb la seva arma.\nAtac Fidoru Banfou: aprofita l'agilitat i la força del bisó per saltar, i fent girar la seva arma, pot tallar a tots els enemics que vulgui abans d'arribar a terra.\nAl adaptar la forma bisó es converteix en un bisó més gran de lo normal però amb l'especte típoc d'un bisó, tot i això les carateristiques físiques són molt més desenvolupades que les d'un bisó normal, per exemple té molta més velocitat que l'animal original i més potencia a la hora de saltar. A més pot transformar-se amb un salt a aquesta forma.\nÉs la forma que utilitza per traslladar-se a gran velocitat.\nAquesta fruita no és ni vista ni mencionada a la pel·lícula Episodi d'en Chopper: Flor a l'hivern, el miracle del cirerer.\nÉs la primera zoan "estàndard", i en general la segona Zoan que apareix a la sèrie.


Butlletí número 1235 (dimecres 23/12/2015) - Continguts triats i enviats per Eugeni S. Reig\nInfoMigjorn us desitja un bon Nadal i un bon 2016.\n1) Pau Vidal - El catanyol es cura. Ara trets.\n2) Eugeni S. Reig - Estudi sobre la paraula aixovar\n3) Ramon Ferrer apel·la al diàleg i al consens per a pilotar la renovació interna de l'AVL\nExemple d'Ús: «Tan aviat com soni el timbre sortiré pitant.»\nÚs correcte: «Tan aviat com soni el timbre sortiré disparat.»\nExplicació: També cames ajudeu-me. I, per a la llengua escrita, rabent.\nTreball publicat en el núm. 2 de la revista Aula de Lletres Valencianes\nEstudi sobre la paraula aixovar\nNota de premsa de l'AVL\nDivendres 18 de desembre del 2015\nRamon Ferrer apel·la al diàleg i al consens per a pilotar la renovació interna de l'AVL\nL'Acadèmia Valenciana de la Llengua ha celebrat hui l'última sessió plenària de l'any, encara marcada pel sorteig del procés de renovació de la institució normativa del valencià i que va donar com a resultat que els acadèmics Rafael Alemany i Manuel Pérez Saldanya no continuen en el càrrec quan acabe el procediment ara en marxa.\nPer esta raó, el president Ramon Ferrer ha aprofitat el Ple per a agrair el treball als dos acadèmics que han sigut fonamentals en la trajectòria de la institució i en l'elaboració de les principals obres de l'AVL: El Diccionari normatiu valencià i la Gramàtica normativa valenciana. “És de justícia agrair-vos les vostres aportacions, que han sigut ben fructíferes per a la nostra institució”.\nFerrer ha reflexionat sobre el procés de renovació iniciat, que serà de vital importància per al futur de l'Acadèmia, i ha recordat les dos constants de la institució al llarg de tots estos anys: diàleg i consens. “Estem en un moment molt important. Som conscients que si duem bé a terme este procés la nostra institució guanyarà credibilitat”.\nL'AVL serà fidel a la independència mantinguda durant els quinze anys de vida acadèmica, sobretot ara que ha finalitzat el període de tutela per part de les Corts. “Hem sigut crítics amb els responsables polítics quan calia i no hem tingut cap problema a felicitar-los quan s'ho mereixien. Hem construït des de zero una institució i no hem dubtat ni un moment a fer valdre la nostra independència”.\nFinalment, el president ha apel·lat a la generositat i al diàleg per a triar els nous acadèmics i ha demanat a tots els companys l'esforç necessari per a dur a terme un procés de renovació modèlic que consolide i reforce la institució i la nostra llengua. “Si fa catorze anys ben pocs apostaven per l'Acadèmia, ara ens trobem en una situació notablement millor. No malbaratarem el crèdit guanyat”.


En el nostre casal d’estiu, Summer Rocks Camp, totes les activitats que fem són en ANGLÈS ja que, un dels nostres objectius és l’aprenentatge d’aquesta llengüa de la manera més natural i divertida posible. Però no és el nostre únic objectiu, a l’apartat OBJECTIUS els trobareu tots en detall.\nA més, el nostre Summer Rocks Camp, també es basa en uns PRINCIPIS PEDAGÒGICS essencials per a nosaltres. I per a fer possible aquesta fita fem servir una METODOLOGIA activa i dinàmica amb un enfocament CLIL (Content and Language Integrated Learning), amb la qual possem en pràctica tots els nostres principis i aconseguim els nostres objectius.\nHorari matí o tot el dia amb el dinar i berenar inclosos.\nPer a nens i nenes d’ Infantil i Primària (de 4 a 12 anys).\nUna setmana mínima d’inscripció. Descomptes per a totes les inscripcions fins el 3 de Juny. Posteriorment a aquesta data, només per alumnes Mab curs 2017-2018, Summer Rocks Camp’17 i Easter Rocks Camp’18.\nSummer Rocks Camp preinscripció\nRecordeu, totes les activitats i el material disponible son en ANGLÈS!\nCada setmana els nostres participants s’endinsaran en un continent diferent. Com sí fóssin Willy Fog, viatjaran per tot el món coneixent danses, receptes típiques, jocs, contes, artesania, fauna, flora, inventors, científics i cançons de cadascun dels continents.\nTreballem a partir de tallers de jocs, plàstica, ciències, teatre, jardineria, activitats aquàtiques, cuina i altres. Totes les activitats son en ANGLÈS, seguint un enfocament CLIL i fusionant la filosofia de l’Educació en el Lleure. Els monitors son natius amb formació universitària, i nacionals amb el títol de l’Advanced com a mínim i també amb formació pedagògica.\nA més, disposem de piscina a la Masia de Ca n’Oriol, així que cada dia podrem refrescar-nos i fer activitats dirigides a l’aigua, i també de temps lliure. Durant les estones de jocs lliures, tant a la piscina com després de dinar, els participants poden gaudir del seu temps lliure i escollir fer l’activitat que més els hi vingui de gust fer, tenint al seu abast material divers en ANGLÈS i la guia dels seus monitors i monitores en aquesta llengua. Durant la setmana, aniran omplint el seu Passport amb tots els nous coneixements del continents a on hagin viatjat.\nFinalment, abans de marxar, berenarem i reflexionarem sobre el transcurs del dia. Durant la setmana, us anirem informant per escrit i visualment del transcurs del SUMMER ROCKS CAMP mitjançant el compte privat de Dropbox per ús exclusiu de les famílies participants.\nDe 8 a 9 tenim servei d’acollida gratuït. També hi ha l’opció de servei d’autocar depenent de número de famílies interessades. Consulteu preus i disponibilitat al centre.\nA partir 04/06\nInscripcions fins el 03/06:\nAlumnes MaB Languages curs 2017-2018, Summer Rocks Camp 2017 i Easter Rocks Camp, 10% de descompte.\nInscripcions a partir del 04/06:\nAlumnes MaB Languages curs 2017-2018, Summer Rocks Camp 2017 i Easter Rocks Camp 2018, 5% de descompte.\nMasia Ca n'Oriol\nLes instal.lacions de la Masia Ca n’Oriol, consten de 3 hectàrees de terreny amb pistes polivalents, una pista esportiva, una piscina, un parc infantil, terrenys de conreu, bosc propi i una església. A més, a l’interior comptem amb vàries aules acondicionades incloent projector i aire acondicionat, un menjador i un celler. Comptem amb cuina pròpia pel servei de dinar.\nCONDUIR DES DE L'ESCOLA\nOpen Day / Sessió Informativa\n19 de maig a les 11:00\nNúmero d'Adults (requerit)\nNúmero d'Infants (requerit)\nEdat dels infants (requerit)\nCamí de Ca n'oriol, s/n\n93 140 85 45652 27 32 49


Carn | La cuina de Txikipolit\nAvui recepta ràpida, senzilla i econòmica que a més dóna bons resultats.\n2 albergínies que tinguin la mateixa mida\n250gr de carn picada de vedella\n200gr de xampinyons\n3 talls de bacó\n100gr de tomàquet natural triturat\n200gr de mozzarella ratllada\nObrim per la meitat les albergínies i amb l’ajuda d’un ganivet buidem l’interior. Tot el que em tret de dues albergínies ho piquem ben petit, el restant el guardarem per un altre dia.\nSalpebrem les albergínies buides i afegim un raig d’oli les posem al forn a 200º per que es vagin coent.\nPiquem la ceba i els alls ben petits i ho sofregim tot junt, Quan la ceba es comenCi a posar transparent podem afegir els xampinyons laminats i el bacó tallat a tiretes. Quan els xampinyons hagin tret la seva aigua hi posem la carn i especiem amb orenga, sal i pebre. Quan tot agafi un punt daurat afegim el tomàquet triturat i remenem bé, que es mesclin els sabors.\nTraiem les albergínies del forn, que ja estaran toves i gairebé cuites.\nLes farcim amb el sofregit i les posem 5 min. al forn a 200ºC. Les tornem a treure, aquest cop per cobrir-les del formatge i ho gratinem 4 minuts a 250º i llest per servir.\nDeixa un comentari\t| tags: albergínia, bacó, carn, xampinyons\t| posted in Carn, Per picar\nMilfulls de patata i poma\nM’encanta mirar i remenar als quioscos les revistes de cuina, en tinc moltíssimes, de vegades faig les receptes que em fan més goig i d’altres només son idees. Aquesta n’és una d’elles.\n250 gr. de carn picada (vedella i porc)\n1 culleradeta de sucre morè\n2 cullerades d’ametlles filetejades\nPeleu les patates, talleu-les a làmines fines i poseu-les en una cassola amb oli abundant durant 35 minuts, feu-les a foc suau. Poseu-les sobre paper absorbent i salpebreu-les.\nPeleu les pomes, talleu-les a quarts, retireu el cor i talleu-les a làmines fines. Poseu-les a la paella amb la mantega a foc baix durant 15 minuts i a mitja cocció afegiu el sucre. Quan siguin toves retireu-les.\nA la mateixa paella saltejar la carn picada fins que sigui torrada.\nAplanar amb un corró les llesques de pa de motlle i torrar-les al forn o a la torradora. Talleu-lo amb el cercle metàl·lic amb el que volgueu emplatar.\nDeixeu el pa a la base dels cercles, una base de patata, una de carn i a sobre la poma. Repartiu als 4 cercles fins que s’acabin els ingredients, repartir l’ametlla per sobre i gratinar al forn fins que l’ametlla agafi un color daurat. Treure els cercles i servir.\nAdaptat de: “Lecturas” Cocina Invierno\nDeixa un comentari\t| tags: carn, patata, poma\t| posted in Carn\nEl fricandó és una recepta de tota la vida, que no s’hauria de perdre.\nUs recomano la cuineu en una olla a pressió. Conec molta gent a qui li fa respecte cuinar amb olla a pressió, però els models d’avui dia ja no son pas perillosos si saps com s’han d’usar, tenen vàlvules de seguretat per on podria sortir el vapor, no us ha de fer por, us facilitarà molt la feina, cuinareu molt més depressa i el resultat será immillorable.\n•12 talls de carn de la part de la llata\n•20 gr. de farina blanca\n•1 ceba grossa\n•2 tomàquets madurs\n•100gr. de pèsols\n•40 ml. de Xerès\n•1 gra d’all\n•10 gr. d’ametlles torrades\nPrimer prepararem els ingredients. Netegem bé la carn de greixos, la salpebrem i l’enfarinem lleugerament. Piquem la ceba molt fina i ratllem els tomàquets sense llavors.\nA l’olla i amb l’oli ben calent hi fregim la carn fins que els talls siguin ben rossos, els reservem.\nAl mateix oli hi tirem la ceba i la deixem sofregir fins que quedi daurada uns 40 minuts, afegir el tomàquet i el Xerès i deixar coure 10 minuts més.\nPosar a l’olla els talls de carn qua havíem reservat, cobrim amb aigua mineral. Si no teniu olla a pressió deixeu coure a foc lent uns 60 minuts, així us quedarà molt tendra. Si sou tant afortunats com jo i la vostra mare que us estima i us vol facilitar la vida us va regalar una olla a pressió quan us vareu independitzar amb 20 minuts de cocció ho tindreu llest.\nQuan acabeu afegiu a l’olla una picada amb mig gra d’all i les ametlles, afegiu també el pèsols i deixeu coure 10 minuts més. Afineu de sal i llest per sucar-hi pa!!\nDeixa un comentari\t| tags: pèsols\t| posted in Carn\nFilet de vedella ben presentat\nAra que venen festes, i tots tenim invitats algun dia a casa o bé nosaltres som els invitats, hem de tenir clar quines són les claus per triomfar com a amfitrions.\nPrimer de tot penso que si teniu invitats i voleu quedar bé, és pensar bé el que voldrem cuinar, fer una llista amb el que necessitarem quan anem al mercat, i tenir ben clar quines coses podrem fer amb antelació i quines haureu de fer sense cap remei a l’últim moment.\nDesprés hem de comptar amb un bon producte, si no podem comprar el millor marisc podem decantar-nos per algun altre ingredient més econòmic, però que sigui de qualitat. Cal que tinguem en compte la presentació, perquè encara que l’important tindrà lloc a la boca, no cal dir que a tots ens entren primer els plats pels ulls, i que sovint anem de restaurant i ens porten plats, no sempre complexos, que ens deixen sense paraules. Finalment cal que tingueu en compte presentar bé la taula, copes, estovalles, un centre de taula…\nAquest plat doncs, no és ben bé una recepta sinó que més aviat és perquè vegeu que uns bons ingredients, ben presentats, poden fer que un plat quedi ben bonic, i amb una mica d’acompanyament no cal que fem uns àpats de Nadal que ens deixin a punt de rebentar!\n2 talls de filet de vedella d’uns 200 gr.\n1o espàrrecs verds\n100 ml. d’Oporto\n250 ml. de brou de carn\nPrimer tallem a làmines els xampinyons i els passem per la paella amb sal, l’all ben picat, i una cullerada d’oli d’oliva. Els coem i els retirem. A la mateixa paella hi posem ara el porro, el tomàquet i la pastanaga, dues cullerades d’oli d’oliva. Deixem que es cogui una mica hi anem afegint el brou a mida que s’evapori la mateixa aigua que hauran tret les verdures. Quan hagi passat gairebé una hora, a foc baix, que la verdura s’haurà desfet pràcticament hi podem posar el vi i deixar 10 minuts més.\nQuan tinguem la salsa la podeu triturar i afegir-hi després els xampinyons que hem cuit abans. En una paella a part poseu la carxofa, neta i feta en 8 trossos cadascuna i els espàrrecs verds, tot salpebrat. Punxeu i quan vegeu que ja és tou podeu treure del foc. Les carxofes poden anar ja a dintre la salsa.\nPer acabar l’acompanyament peleu les patates i talleu-les amb mandolina a l’estil palla i poseu-les a fregir amb l’oli ben calent, com si fos una fregidora. Retireu-les quan comencin a daurar-se i poseu-les sobre paper absorbent per treure’n l’excés d’oli.\nPer acabar feu la carn a la planxa ben calenta i feu la carn al punt que més us agradi, poseu sal grossa i ja ho tenim tot llest per a presentar.\nJa veieu, ben senzill, una carn o peix que us agradi, amb la vostra salsa preferida i alguna verdura per acompanyar, això si, no us oblideu, ha d’estar ben amuntegat, com als bons restaurants, la última moda! Segur impressionareu als vostres invitats.\n1 comentari\t| tags: filet, patata\t| posted in Carn\nLlom amb carbassó gratinat i rossinyols\nAvui he anat a comprar fruita i verdura, i quina ha sigut la meva sorpresa quan he trobat els primers bolets de la temporada. Sembla que haurem d’acceptar que s’acaba l’estiu i dona pas a la tardor.\nEl que he trobat eren Rossinyols, un bolet groc daurat, que fa forma d’embut, molt preuat gastronòmicament parlant. La capseta no era molt econòmica ho he de reconèixer, però quan hi he posat el nas a dintre, la cosa només podia acabar d’una manera. Dintre el meu cistell! I és que desprenien una olor de bosc humit, que gairebé t’hi transportava!\nCom que tenia un bon tros de llom per fer sencer al forn vaig pensar que serien un bon acompanyament, junt amb unes cebes d’aquetes petitones, que són molt dolces.\n500 gr de llom\n10 cebes mini\n25 gr de formatge ratllat per gratinar\n1 tasseta de vi blanc\nPeleu primer les cebes i els alls. Renteu el carbassó i assequeu-lo, cal que el talleu a rodanxes molt fines amb un ganivet esmolat o mandolina. Enceneu el forn a 150 ºC.\nSalpebreu bé la carn per tots els costats i daureu durant uns minuts en una paella antiadherent amb unes gotes d’oli d’oliva. Quan estigui torrada per fora afegiu la ceba tallada en dos meitats i dos cullerades més d’oli. Abaixeu el foc i ofegueu la ceba uns 8 minuts més. A continuació incorporeu l’all picat i removeu 2 minuts.\nDisposeu la carn en una safata de forn i fornegeu uns 30 minuts a 150ºC.L’heu d’anar girant. Quan tingueu la ceba transparent i blanquinosa, afegiu-hi els rossinyols a trossos i deixeu que treguin l’aigua, poseu-hi el gotet de vi blanc i quan hagi evaporat l’alcohol abaixeu el foc i deixeu ben bé 20 minuts més.\nTreieu la safata del forn i afegiu tots els sucs que ha tret la carn a la salsa dels bolets, dos voltetes i ja podreu apagar el foc.\nCobriu la superfície de la carn amb el carbassó i un fil d’oli d’oliva. Gratineu al forn 5 minuts. Afegiu el formatge ratllat i gratineu 5 minuts més.\nTalleu la carn ben fina per servir i acompanyar amb els bolets.\nEl plat millorarà si disposeu d’una carn de més qualitat, llom de bou o filet. Jo us ensenyo la versió “crisis”, la de menjar diàriament, però ho podeu adaptar amb el tipus de carn que preferiu.\n1 comentari\t| tags: bolets, carbassó, carn, llom\t| posted in Carn


L'Ajuntament d'Olot inicia les proves al carrer Pou de Glaç - Diari de Girona\nL'Ajuntament d'Olot inicia les proves al carrer Pou de Glaç\nVol conèixer si la direcció única pot provocar problemes de circulació a l'avinguda Reis Catòlics\nL'Ajuntament d'Olot, avui, a les 7 del matí, començarà el període de proves de la nova ordenació de trànsit del carrer Pou de Glaç. El carrer quedarà en direcció única des del carrer Clossells en direcció al Pla de Dalt fins a l'encreuament amb l'avinguda Joaquim Danés.\nEl carrer Joaquim Danés tindrà doble sentit de circulació, l'Eiximenis serà de sentit únic de pujada i el carrer Pont de la Ceràmica tindrà sentit únic en direcció al Pla de Dalt. El període de proves acabarà el dilluns dia 22 de maig a les 12 de la nit.\nEl regidor de Mobilitat i Via Pública, Josep Gelís (PdeCAT) ha explicat que si la prova és positiva i els veïns en surten satisfets, aplicaran el sistema. En canvi si hi ha moltes protestes buscaran d'altres solucions. Gelis ha explicat que el problema està en si l'avinguda Reis Catòlics tindrà capacitat d'absorbir el trànsit que no podrà entrar al carrer Pou de Glaç pel fet de ser de sentit únic.\nEl regidor ha valorat que si hi ha problemes serà en els dos primers dies, el dimarts i el dimecres, i que després la circulació es calmarà. Ha dit: «En totes els canvis en la circulació ens passa igual». Gelis ha indicat que durant el període de prova, la Policia Municipal informarà els conductors.\nAbans de fer la prova, l'Ajuntament va fer una consulta als veïns. A part d'explicar els problemes particulars, els veïns van exposar que els preocupaven les zones d'aparcament.\nCarril bici i aparcaments\nLa coexistència de dos carrils per banda i d'un carril bici fa que no hi hagi gaire aparcament al carrer Pou de Glaç. El fet provoca que hi hagi conductors que optin per fer aturades curtes al carril bici.


▷ ⭐Definició de erra⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de erra\nDefinició de erra\nA continuació pots trobar La definició i bastants exemples de com utilitzar la paraula erra, en aquesta col·lecció de rectificacions ortogràfiques pots veure com es pot usar en un text Veritable aquesta paraula i fer servir un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que veuràs aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui molt més fàcil entendre què significa erra.\nLletra r R.\n¿Cóm es diu erra en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice yerra en catalán?\nSi tens ganes de saber com s’escriu en espanyol erra has de saber que la seva traducció és yerra pots veure en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar erra\nL’esmena de Fiori no té ulls més que per al propi interès […] europeu i, per tant, erra el tir.\nKeynes erra quan parla d’analogia, quan […] el que hauria de destacar és el procés de la TRE, la materialització del temps […] econòmic en altres béns econòmics presents.\n103 Segons VFW, DSD erra en afirmar que un envàs no pot estar integrat en dos sistemes diferents.\nLamento que s’hagi plantejat aquest […] enfocament, ja que va en detriment de la […] tasca d’una comissió ben intencionada i erra el propòsit del que intentem aconseguir.\nEn el perdó de Déu el […] cor del que erra s’acosta al gran […] Cor d’amor infinit.\nAquest informe erra com un fantasma pels […] passadissos perquè simplement no es va donar a conèixer.\nDit Govern estima que tant, el […] Grup de Treball erra en considerar que […] els detinguts per motius de seguretat tenen […] dret a reclamar la tutela judicial.\nPerò North una vegada més erra en la cronologia […] d’esdeveniments en la seva temptativa de qualificar-me com menys que fals en les meves opinions.\nQui utilitzi un informe sobre els drets humans per a fins […] de política nacional erra el blanc al cent per cent.\nEls opositors coincideixen, però, que si es condueixen […] encertadament i el govern erra en el seu maneig de l’economia […] i dels serveis a càrrec del […] Estat, Chávez fracassaria en el seu intent de reelegir en els comicis presidencials previstos per a fins de 2012.\nFins a la gavina erra de vegades quan veient el peix baix es llança en picat a buscar-; mes mai erra el mascarell.\nLes espirituals: Donar bon consell a qui ho necessita, ensenyar a qui no sap, corregir a qui erra, consolar el trist, perdonar les injúries, patir amb paciència als que ens molesten i pregar […] […] a Déu pels vius i els morts.\nComplex Agrícola considera […] que la interlocutòria del TPI erra en la seva interpretació […] de l’article 230 del Tractat constitutiu de […] la Comunitat Europea ( «Tractat CE») ja que d’acord amb aquest precepte , tal com ha estat interpretat per la més actual doctrina jurisprudencial, Complex Agrícola estaria perfectament legitimat per impugnar la Decisió 2006/613 ja que l’afecta directament i individualment.\nFESTA DE LA erra: Organitzada per l’Associació Commemorativa de la Primera Erra, recorda la primera […] marcació de bestiar del Riu de la Plata, assentada […] en les actes capitulars de Santa Fe a 1576.\nCom ha dit amb encert la nostra ponent, […] aquest compromís erra el seu objectiu essencial.\nNo erra mentre descansa sobre Crist […] la Roca, i sobre el fonament dels profetes i apòstols.\nA continuació la demandant afirma […] que la Comissió erra en el que es […] fa a la durada de la infracció que li imputa.\nEll, si […] informe, i es nota, no erra en el diagnòstic, […] fins i tot ho reconeix, ho emfatitza i el presenta d’una manera tan […] dramàtica com ho són les xifres .\n(NL) Senyor President, senyor Comissari, […] si un instrument erra en el seu objectiu, serà […] cal adaptar-lo, però l’objectiu ha de ser el correcte.\nEn tot moment set instruments de l’amor de Déu que acull, corregeix i dóna sempre una nova […] oportunitat a qui erra o peca (cf. SA d)\nEls seus habitants, vestits […] a la manera tradicional o moderna, sense transicions, mengen plats típics i altres absolutament actuals, desenvolupen feines de camp amb eines del passat i amb maquinària moderna. Les jineteadas, l’arreo de bestiar, la erra, l’arada, tot perquè el lector conegui de prop les costums regionals i l’explotació que encara persisteix en una estada de temps de la independència.\nLa creença constitueix errors, el […] enteniment mai erra, per tant és necessari […] per l’harmonia de ment i cos.\nDes del meu punt de vista, això no només és força limitat, […] sinó que també erra completament el tir.\n17) Camí á la vida és guardar la correcció: Mas el que […] deixa la reprensió, erra.\nReferent a això la demandant erra quan afirma que […] el signe denominatiu controvertit en el present assumpte no té […] un significat clar i determinat.\nAixí, erra l’exiliat per cometre […] la lleugera relliscada de pertànyer a una classe desfavorida o per oposar-se al que estableix; […] però, salvant totes les distàncies, també deambulen pels parcs metropolitans els pecadors de sobrepès obligats per això a un fúting periòdic i disciplinat.\nMartha erra, estupefacta, per la universitat en què se suposava que treballava el seu marit i, en la seva recerca de la veritat, s’aferra a una nova il·lusió nascuda de la confusió amb un altre home, també abatut per la seva vida amorosa i els seus records de la vida matrimonial.\n3. El Tribunal de Primera Instància erra en suposar que les diferències […] sonores entre les dues marques que es tracta són […] suficients per distingir-les, ja que el mer risc de confusió des del punt de vista fonètic entre les dues marques impedeix la inscripció de la marca sol·licitada.\nMés definicions de paraules amb la lletra e\nen pac de


La Cambra de Comerç de Barcelona es desvincula de les jornades d’Economia de S’Agaró\nLa Cambra de Comerç de Barcelona s’ha desvinculat de l’organització de la XXIV Trobada d’Economia a S’Agaró, que es farà el 29 i 30 de novembre al Baix Empordà. La Cambra, que en les anteriors edicions co-organitzava les jornades amb la Fundació Internacional Olaf Palme, està replantejant tots els seus patrocinis i activitats des del canvi de presidència, que ara ocupa Joan Canadell, segons han explicat fonts de l’ens a l’ACN. La desvinculació de l’organització de les jornades de S’Agaró s’emmarcaria en aquest context de replantejament global, que també inclou la suspensió, per ara, dels ‘Dinars Cambra’ que organitzava l’ens.\nAmb tot, des de la Cambra apunten que s’ha ajudat a la Trobada d’Economia de S’Agaró en temes puntuals de l’edició d’enguany i que la vice-presidenta Mònica Roca hi participarà.\nEntre els convidats d’aquest any a les jornades hi ha la ministra d’Economia en funcions espanyola, Nadia Calviño, o el ministre d’Exteriors en funcions espanyol, Josep Borrell, que faran la clausura de les jornades de divendres i dissabte.\nTambé estan previstos el president de Caixbank, Jordi Gual, el conseller executiu del BBVA, José Manuel González-Páramo, el president de l’Airef, Luis Escrivá, o la sots-governadora del Banc d’Espanya, Margarita Delgado.\nEl programa, que aquest any se centra en Tecnologia i Energia, també inclou la participació del president de la Cambra de Comerç d’Espanya, Josep Lluís Bonet, la secretària d’Economia del Govern, Natàlia Mas i l’Alta comissionada per l’Agenda 2030 de l’ONU, Cristina Gallach.\nPer parlar d’innovació també hi haurà la presidenta de Fujitsu a Espanya, Ángeles Delgado, i la presidenta de Microsoft a Espanya, Pilar López, en una taula on també participarà la vice-presidenta de la Cambra, Mònica Roca, i Jordi Sotorra, d’Eunoia Digital.\nDebatent sobre energia es preveuen el president d’Enagás, Antonio Llardén, la vice-presidenta de la CNMC, María Fernández Pérez, la presidenta d’Aelec, Marina Serrano, i el president de Viesgo, Miguel Antoñanzas. Aquest debat el moderarà Pere Navarro, que és el delegat especial de l’Estat al Consorci de la Zona Franca.


De pel·lícula a sèrie | Futfem.cat\nPer primera vegada, la FIFA comptarà amb una estratègia global per al creixement i professionalització del futbol femení arreu del món. Fins aleshores, la punta de l'iceberg de la seva feina en relació a aquesta disciplina ha estat la celebració de Mundials cada quatre anys. Va ser el 1970, quan la FIFA va decidir apostar amb fermesa donant cabuda a aquest esdeveniment dins la seva estratègia. En poc més de 20 anys, es va doblar el nombre de països participants, passant de 12 a 24 seleccions el 2015.\nL'aposta de la FIFA pel desenvolupament del futbol femení a escala mundial sempre generarà controvèrsia, malauradament el futbol masculí sempre servirà de referent i punt de comparació. Va succeir fa pocs dies quan es va anunciar que el 2019 coincidirien la final masculina de la Copa Amèrica i de la Copa d'Or junt amb el Mundial femení a França. Des de 1991, la final del torneig femení sempre havia tingut una data exclusiva per a poder concentrar tots els esforços mediàtics en un impacte de major repercussió.\nÒbviament, el paper de les televisions i dels mitjans de comunicació és una de les primeres passes del camí cap a la professionalització, però també és cert que en algun moment haurem de deixar de mirar els altres per centrar-nos en el nostre camí. Des del meu punt de vista, hi ha més arguments a favor que en contra en relació al compromís de la FIFA amb el futbol femení. A nivell de màrqueting, la nova estratègia global presentada aquesta setmana neix per resoldre un dels problemes, o oportunitats, més substancials d'aquest esport: la freqüència.\nUna audiència d'un bilió de persones és l'objectiu marcat per al proper Mundial, que se celebrarà l'estiu vinent a França. No tinc cap dubte que s'aconseguirà, la qüestió és què farem fins al proper mundial d'aquí a quatre anys. El cost d'oportunitat és massa alt per a no intentar establir una relació amb els aficionats més enllà d'un amor d'estiu.\nEl nou pla presentat des de Zuric se centrarà a fer créixer la participació, millorar el valor comercial i construir els fonaments del futur del futbol femení. Per solucionar els reptes comentats anteriorment, es crearan noves competicions, a nivell nacional i de clubs, que permetran oferir un calendari més complet durant l'any i reforçat amb un programa de comunicació i comercial específic. Si entenem la relació amb els seguidors com una experiència, aquesta proposta és vital per fer gaudir molt més i millor als aficionats amb una sèrie d'uns quants capítols que no pas amb una única pel·lícula.


Vàrem anar caminant a la platja a les 10.00 h i ens vàrem posar crema de sol. Després alguns ens vàrem banyar i alguns ens havíem anat a les roques.\nA les 11.30 h vàrem esmorzar. Després vàrem tornar a la platja a jugar.\nA les 14.00 h vàrem dinar a l'ombra. Després vàrem tornar a la platja a jugar. A les 16.30 h vàrem tornar al campament.\nVàrem passar un gran dia de platja!\nA les 7 vàrem fer una activitat de Master Chef. Primer, ens vàrem dividir en grups de dormir. Hi havien 3 receptes, una era de fer shushi dolç. La segona, era fer pinxos de fruita. I per últim, vàrem fer gelats de sucs.\nTots ens vàrem sentir bé, perquè ens agrada cuinar.\nL'activitat de la nit la vàrem començar a les 10.30 h de la nit. Al Furor havíem de fer grups i vàrem decidir jugar 2nA contra 2nB.\nEls monitors deien un tema o paraula. Llavors, havíem de pensar cançons i les havíem de cantar per torns. Quan un equip es quedava sense cançons, l'altre equip guanyava un punt.\nAl final, vàrem empatar 1 a 1.\nEns vàrem divertir molt cantant.\nCap a les 10.00 h vàrem fer la gimcana literària i scape room. Vàrem fer dos grups, un grup havia d'ajudar al gat amb botes i l'altre grup havia d'endarrerir al gat.\nDesprés, ens vàrem anar a fer el scape room de la llibreria màgica. Ens vàrem dividir en dos grups. Un grup era vermell i l'altre grup era el grup verd i havíem de buscar pistes per obrir candaus i després havíem d'obrir una capsa.\nEns vàrem sentir bé perquè ens agradava la gimcana literària i el scape room.\nVàrem sopar a les 9 h de la nit i esmorzar a les 9 h del matí.\nAl menjador, ens posaven en grups de dormir. Havia un encarregat per cada taula del menjador. I després de sopar vàrem rentar els coberts.\nEn alguns moments, teníem temps de joc i varen sorgir alguns jocs interessants com un de noms (abans d'anar a la dutxa) i el conejito de la suerte (esperant el bus de tornada).\nAquí estam menjant els gelats que havíem fet a l'activitat de Master Chef.\nPublicado por Leticia Páez en 2:58 No hay comentarios:\nAlgunes coses que hem après amb el nostre projecte de l'Univers\nPublicado por Leticia Páez en 1:35 No hay comentarios:\nCom hem fet el nostre projecte\nPublicado por Leticia Páez en 3:44 No hay comentarios:\nPreparem la sortida a sa Cala\nQuan tenim una sortida, hem de preparar moltes coses perquè tot surti bé i ens ho passem el millor possible.\nDes de que vàrem concretar la data de la sortida a sa Cala, l'hem preparat entre tots/es.\nPrimer, vàrem veure la pàgina web del camp d'aprenentatge i les fotos dels tallers que hi farem: taller de pa i excursió amb explicacions de l'entorn i la vegetació de la zona.\nDesprés, vàrem planificar tot el dia, fixant les hores a les quals faríem cada activitat.\nPerquè els papis i mamis sàpiguen què farem, vàrem copiar l'acordat entre tots per poder dur a casa i explicar-lis.\nUna vegada, sabem què farem tot el dia, hem de pensar i fer una llista de tot el que necessitem dur.\nPer últim, hem acordat les normes que hem de seguir tots/es perquè el dia vagi bé, tots/es gaudim de les activitats i tothom estigui feliç i a gust.\nEncara ens queden coses per fer: pressupost de l'esmorzar, autorització, comptar els sous que hem recaptat, anar a comprar, comprovar el canvi...\nPublicado por Leticia Páez en 4:45 1 comentario:\nJA HEM COMENÇAT L'ESCOLA\nDurant les primeres setmanes, ens dediquem a planificar com volem l'aula, revisar quin material tenim ja i quin necessitam encarregar. També fem dinàmiques de grup i acordam les normes de la nostra aula i del centre.\nA la foto de dalt podeu veure els acords als quals hem arribat entre tots/es. A la nostra aula: estam tranquils, com pacients, ens respectam i cuidem el material.\nQuan va arribant el material, anem ordenant-ho a l'aula i preparant-ho per poder guardar en ell les nostres feinetes.\nA més, hem compartit amb tots/es un record especial de l'estiu. Cada un/a l'ha mostrat i ha explicat per què és tan important.\nAquest curs, a més, també prepararem els racons de llengües i mates entre tots/es. Tothom participa de la seva elaboració, tots haurem de tenir molta cura amb aquest material que tant ens ha costat fer.\nPer últim, també hem de preparar els nostres regals per als padrins i fillols. Aquest curs som fillols dels de sisè (els més grans de l'escola) i padrins dels de 3 anys (els més petitets).\nA les imatges de dalt, podeu veure que hem començat amb els regals dels més petitets.\nPublicado por Leticia Páez en 4:28 No hay comentarios:\nPresentació de la Reunió informativa del camp d'aprenentatge\nA continuació, us adjunt la presentació de la reunió informativa sobre el camp d'aprenentatge del proper dimecres 10 d'octubre.\nSi teniu qualsevol dubte, podeu preguntar-nos.\nPublicado por Leticia Páez en 23:43 No hay comentarios:\nConcurs literari del centre\nEl conte ha estat molt treballat durant aquest curs: llegim contes a l'aula, com a deures de cap de setmana, era un microambient a l'ambient lingüístic, ara és un racó de llengües a la nostra aula. Però, aquesta setmana, com dilluns que ve és Sant Jordi, també l'hem treballat a temps d'aula.\nHem repassat les parts del conte i hem iniciat un conte cadascun. Primer, hem pensat i dissenyat el/la protagonista i l'hem definit (tant aspecte físic, com personalitat). Després, hem pensat un lloc en el qual volem que es desenvolupi el nostre conte i l'hem definit també. Finalment, hem pensat què volem que els hi passi als nostres personatges i com acabarà la història.\nEl treball d'aula és un començament, un esborrany del conte que cadascun té al seu cap. Aquest esborrany, durant aquest cap de setmana, el podeu convertir en un conte per presentar al concurs. Hi ha primer i segon premi per a cada cicle!!!\nEl jurat del concurs valorarà positivament la inclusió de paraules eivissenques al conte. Per això, us adjunto aquesta presentació.\nPublicado por Leticia Páez en 8:51 No hay comentarios:


Biblioteca Pública Pompeu Fabra: L'hora del conte a l'estiu. Una mà de gínjols amb Cesca Mestres\nL'hora del conte a l'estiu. Una mà de gínjols amb Cesca Mestres\nEn aquesta ocasió us volem presentar Ginjoler, un projecte que pretén acostar la Llengua de Signes Catalana (LSC) al màxim de nens i nenes possibles, oients o sords, a través d'activitats per infants i adults amb ganes de conèixer aquesta llengua, ja oficial al nostre país.\nAquest dimarts dia 24 d'agost la Cesca Mestres ens farà gaudir amb Una mà de gínjols, on podrem escoltar la narració dels contes Ginjoler (amb llengua oral i LSC) acompanyats d’un taller d’aproximació i aprenentatge de la Llengua de Signes Catalana.\nPublicat per Biblioteques de Mataró a 19:01


Vent d Cabylia: Més d'"El Motle"\nPortada d'El Motle en 1837, extreta del blog de Masclet,\non se'n parla a tall del banc del passeig de la Petxina de València\nNo havia caigut que El Mole del qual parlava l'altre dia és en realitat El Motle. Conserve subratllats per totes bandes els facsímils dels números corresponents a 1837 i 1841 publicats per París-Valencia -de quan tenia una pila de llibres per llegir-, però mai no m'havia para a pensar en la qüestió del títol. Ara ho sé perquè al costat d'un dels fragments que vaig copiar l'altre dia hi havia el següent "testament" de la revista, fet quan s'establí l'ordenança que establia el pagament d'una suma important de diners per tal de mantindre legalment una publicació i Bonilla no en tenia suficients per a pagar-la [normalitze novament el text de forma parcial]:\nJo el Mo[t]le, amo[t]lador públic, divertiment dels bovos i assot dels guilopos, despreciat d'alguns, avorrit d'altres, volgut de ningú, rist de casi tots, trobant-me en ple ús de mes facultats. etcètera, etcètera, etcètera, etcètera, encomence... alto ahí, sinyor notari, no pose lo de rutina, allò de l'ànima a Déu i el cos a la terra, pues molts donen l'ànima a Satanàs i el cos a l'aigua... escriga lo que li vaig a dir. Per quant jo el Mo[t]le no tinc ànima, o la tinc amprada, pues el ànima de un Mo[t]le és lo que li posen dins i segons això en un hora pot tindre moltes ànimes i de molts colors, i en açò se pareix a molts que jo conec, declare que les meues ànimes les deixe a qui vullga o puga carregar en elles [...] Una partida de Mo[t]les fets la deixe als propietaris, és dir, als sujectes d'aon s'han tret els bustos, si és que·ls volen resibir, lo que ho pose en dubte perquè la cara del més bonico és cosina germana dels jagants de pedra que hi ha en unes porres en lo carrer de les Avellanes, i són retratos massa pareguts per a qu·els originals vullguen tindre prop el punt de comparació.\nAixí que, potser, caldria dir El Motle en compte d'El Mole. D'altra banda, recomanant la lectura directa de la digitalització de la Biblioteca Valenciana o la compra dels facsímils esmentats, no em resistisc a copiar un parell de fragments més, escrits pel mateix Bonilla. Un primer en què Cento Formal, home sabut en lleis, explica al llaurador Lluc què són els partits polítics i per què funcionen com funcionen i fan el que fan:\nIl·lustració popular. [Els partits polítics]\nSento Formal: De ací prové lo que diem partits. Digues-me, com se diu eixa post que hi ha dins del sequiol?\nLluc: Em fa riure en eixes preguntes. Se diu talladora.\nSento Formal: I per què se diu talladora?\nLluc: Oi! Perquè talla l'aigua de la regaora, i aixina la d'esta séquia se'n va pac'allà i la d'eixa pac'ací.\nSento Formal: És dir, que les partix i cadascuna se'n va per sa banda. Pues d'ahí trauen el nom els partits, perquè es partixen les voluntats i cadascú gira per son costat. Al principi tots els espanyols anaven per la séquia gran, com si diguérem la de Moncada. Anaven per la séquia de la llibertat, de la Constitució, i què va susuir? Apleguen a un punt a on venien dos regadores, una a la dreta i atra a la esquerra; pam, tiren la talladora i el aigua al instant se partí en dos sequietes i se'n anà per allí; i la séquia gran quedà casi seca, pues solament seguiren per ella pocs escurrims dels que se'n eixien per els badalls de la post o per damunt de ella.\nLluc: Però i per què feren eixos partits?\nSento Formal: En açò hi ha molt que parlar. Com te dia abans, ningú està content en lo que té, i com lo que no tenim és que nos fa goig, tots volen empleos i dinés. Però com hi ha més hòmens que vullguen empleos que no empleos que donar, com hi ha, suposem, tres-centes places de jutges i són tres mil els que les pretenen, tots els que falten de tres-cents hasta [tres] mil per força han de quedar descontents. Ningú d'ells se pensa ser manco que els atres, i com veuen que els deixen a la banda de fora, ja tens ahí atres tants enemics del govern, que és qui dóna els empleos.\nPerò u que vol una cosa no s'acontenta en plorar si no li la donen, sinó que va a vore si pot llevar-li-la al que la té. Per a això s'ajunten tots els que busquen empleo i no'n tenen, se diuen uns a atres: "anem a vore si podem tirar a eixos menistres, fulano i fulano, perquè mentres estiguen ells no pujarem. Farem açò i açò, publicarem un diari i als que el facen els direm que escriguen açò i açò, i que el govern va mal, i que els pobres pobles ho paguen, i que si este i aquell estigueren en lo govern les coses anirien d'atra manera, etc."\nTot en la intenció de fer-li mal al govern i lograr que entren atres per a tindre els empleos i diners que tenen els atres. Estos, per sa part, no se descuiden perquè també fan ses juntes, i s'arreglen, i publiquen diaris, i criden que el govern va tan bé, i que fa tant i quant, i que els guilopos són els atres, que volen desacreditar-lo per a agafar els empleos. En fi, una confusió de les confusions. I lo millor del cas és que els empleos no sonen per a maldita la cosa, perquè com és cosa tan vergonyosa el dir que ú és lliberal per a lograr empleos, lo mateix que seria carliste si Carlos li donara algo, se posen una careta i diuen unes coses que qualsevol que no·ls conega no dirà sinó que són els hòmens més honrats del món i que sols falta que·ls posen en els altars.\nI, finalment, un abrandat i divertit speech sobre la llengua emprada en la revista, el valencià, comparant Espanya amb una torre de Babel, on la retòrica de la "lengua común" es desfeia per la "tossuderia" de la pròpia realitat social:\nTot lo món estarà ja parlant del Mole: uns bé, atres mal, i molts ni bé ni mal. En tot susuïx lo mateix. Açò és el món. Mes, per què estranyaran vore un periòdic en valencià? Perquè no nos entendrem? De qualsevol manera Espanya és una torre de Babel. En França, tots parlen en francés; en Inglaterra, tots en inglés; ahí en Rússia, tots en russo; i així en los demés puestos. En Espanya, pegues cap a Catalunya, parlen de un modo que allò és un llaberinto; tires cap a Biscaia, fes-los un nuc al rabo, ni guipes paraula; t'amorres cap a Galícia, bona nit; te emboques en Sevilla i te parlen en caló; i si demanes menjar, i no saps parlar en senyes o te busques un intrèprete, ja pots penjar les barres al escudeller [...] Per això dic i diré que Espanya és una torre de Babel.\nEntenga-nos, pues, el que nos entenga, i el que no, que vaja i llixca una orde del ministeri i encara la entendrà manco. Lo que han de fer els castejanos que no entenguen el Mole és no tocar-lo tan sols en les seues mans ni llegir-lo en los seus ulls sense que en busquen uns atres d'un intrèprete, perquè si no, tot ho trabucaran i llançaran a pedre sense traure cap ni centener. Nosatros escrivim per a els valencians i res més. Ara ja ho saben: después no vinguen en matafulleries i parladories, i en ascos i en paraulães, criticant lo que no entenguen, com fan més de quatre i més de huit, de lo que nosatros no tenim culpa. El que tinga la cabota dura, que se la casque hasta que l'ixca el suc com les taronges, i no diga si fueron cuitas o si fueron asãas.\nJuas, juas. No hem canviat gens ni miqueta.\n15 d’abril, 2010 17:09\n16 d’abril, 2010 01:37\nGràcies per la informació. Havia llegit referències a esta revista en alguns articles i manuals feien un balanç de la literatura (i publicacions en general) fetes en valencià en l’època de l’anomenada decadència, però al recordar-m’ho en el teu blog i posar-m’ho tan fàcil, m’has tornat a despertar la curiositat. Ahir passí per París-València i comprí 3 volums que hi havia a la prestatgeria (crec que no tots els que hi ha, però de moment ja va bé). A la nit vaig fullejar-los un poc, i és curiós com analitza, d’una manera tan socarrona i amb un tarannà tan de l’Horta de València, les situacions polítiques del moment (lliberals i conservadors, les guerres carlistes…) i com mamprén als que critiquen la seua revista. Més enllà d’això, a mi sobretot m’interessa com reflecteix el valencià de l’època al Cap i casal.\n16 d’abril, 2010 11:32\nGenial! Ens falten revistes com estes. Això és cultura! Estic amb Àlex, no hem canviat gens.\n16 d’abril, 2010 17:29\nYo soc un apassionat d'El Mole des de fa molts anys, tant del continent (la llengua valenciana del sigle XIX, rica i autèntica, pero ya plenament contemporànea i sense arcaïsmes artificiosos) com, evidentment, del seu contingut i el seu estil.\nCom tu dius, era lo més paregut a un blog que podia existir en aquella época. Per molt que tots se desplaçaren en carro o en haca, i els teléfons i computadores foren inimaginables per ad ells, llegint El Mole es verifica que els humans som, per damunt de tot, humans. I que per molts ornaments i necessitats que vullgam afegir a la nostra vida "moderna", no pareix que hajam canviat massa...\nDe fet, lo de Masclet ve com a inspiració d'aquells bloguers decimonònics del Mole que, a l'estil de Sento Formal, Nap-i-col, Garrofa o el Dotor Pallorfa, firmaven sempre els seus escrits en un malnom.\nTu, naturalment, en la "Junta del Mole" no podries haver segut atre que Sento Formal: per nom i per llinage. :D\n16 d’abril, 2010 18:35\nUna llengua encara molt rica i un humor ben nostre el d'esta revista i tantes altres del XIX. Casualment en la pròxima fira del llibre tindrem oportunitat de fer-nos amb el nou llibre d'un filòleg "com cal" que tracta d'este tema: "El valencià de Bernat i Baldoví: del passat al futur. Ideologia i tast lèxic." El llibre està publicat per Bromera i el signa Abelard Saragossà. I jo no cobre res, eh? Vos ho assegure.\n16 d’abril, 2010 19:15\nA mi aquestes declaracions de "valencià contemporani" "sense arcaismes" sense tenir en compte la premsa dialectal i la literatura del XVIII i XIX de tot el País Valencià m'entendreix.\nAixí i tot, veure que el valencià Lluc de 1840 diu "Oi!" i no "Xè" com faria qualsevol català oriental actual. O trobar-se un Sento Formal que diu "abans" i "agafar" en compte de "antes" o "agarrar", i això sense eixir de l'Horta de València hauria de moure a alguna petita reflexió en un País Valencià on "petit" és encara viu d'Alcoi a Elx. De la mateixa manera que es diu "abans" a Guardamar i la Marina d'Elx i ma sogra i les dones de la seua edat encara diuen "Ò" que deu ser una variació de "Òi".\nEn definitiva, no cal recular-se tan arrere i tan enfora per trobar que l'artificialitat està només en la ment de qui no coneix a fons tot el català i les parles valencianes.\nCom sempre magnífic i aquesta premsa i teatre en parles valencianes es pot reseguir també a l'Extrem Sud "de mitjan segle XV ençà" i l'artificiositat d'aquesta manera meua de parlar és heretada de mon pare nascut al Raval d'Elx el 1928.\n16 d’abril, 2010 23:44\nAixò de l'actualitat de les qüestions és ben evident. No debades els historiadors posem el començament de l'edat contemporània en el XIX! Llavors s'entre en el món actual, que posteriorment ha evolucionat sobretot influenciat per la societat de masses del segle XX i els valors postmoderns posteriors a 1968, però que bàsicament correspon a unes mateixes formes de pensar (i per això també alguns insistim tant en què el fenomen de les identitats col·lectives enteses en clau nacionalista és plenament contemporani i no té res a veure el que significava abans i després del segle XIX).\nJosep Lluís, m'alegre moltíssim d'haver-te "incitat" a la compra cultural... M'ho podries "pagar" fent un post d'eixos tan bonics que fas sobre la paraula "revetxí", que no sé si la coneixes però la trobe un bon complement cabellut a la "frangeta" que ens vas ensenyar ("revetxí" va ser un altre dels descobriments de la nit de pèrsec). Sense compromisos, clar! :D\nD'altra banda, i enllaçant amb el que diu Joan-Carles, no sé si l'humor és riberenc, valencià, rural o què exactament, perquè hi ha altres publicacions de més al sud que empren un estil similar, tot i que, evidentment, no és igual igual. Per internet es pot trobar poca cosa, i no és l'exemple més adequat, però a la "Biblioteca Virtual de Premsa Històrica" es poden trobar "El Cullerot" i "El amic del poble" fets a Alacant entre 1898 i 1899 (escriuen fins i tot "Naal" per "Nadal"). I, parlant del tema ortogràfic, una de les coses que no acabe d'entendre és que sembla que gasten la "ch" per a fer el so "j", per exemple "San Chuan"... Seria per imitació dels escrits de València? O perquè trobarien realment estrany que la "j" -entenent-la com a castellana- poguera representar eixe so?\n17 d’abril, 2010 00:35\nEl motiu pel qual escrivien "San Chuan" és perquè escrivien amb ortografia castellana i com que no eren fonetistes s¡aproximaven tot el que podien amb l'inventari fonètic escrit que els oferia el castellà. Això passa encara amb l'ortografia felibre provençal que es fonamenta en l'ortografia francés. Aixi "colador" s'escriuria "couladou" per fonetisme. També el rossellonès es va escriure amb ortografia francesa al segle XIX.\nAixò també s'aplica al fonetisme comarcà. Tant a la premsa alacantina, com elxana com noveldera o monovera de la segona meitat del segle XIX escriuen sovint "axò" sense la /i/ perquè a l'igual que el català oriental i el valencià de les Marines i la Safor aquesta /i/ no es pronuncia.\nEn la premsa noveldera arriben a escriure "coso" per "cosa". Com que no sabien distingir les obertes i tancades a l'escrit -cosa que feien a l'oral sempre com fem encara- no se'l va acudir que podien escriure "còsò" i menys "cosa".\nA la premsa del Vinalopó Mitjà i de Crevillent escriure "senyó" i "retó" i "carré" com passa t\ntambé a la premsa dialectal catalana abans de Fabra abans de Fabra on escriuen "las donas" per molt que els catalans facen una /e/ neutra i no una /a/ com determinats ignorants interessats valencians secessionistes voldrien donar a entendre. Per això, de Fabra ençà escriuen "les dones" no tan sols és la pronúncia de tot el català occidental sinó que reflecteix la millor grafia per a la schwa o /e/ neutra semblant a la del francès actual...\nHo deixarém córrer i perdona'm el rotllo.\nAra, és sabut entre els especialistes que Oi! és tan valencià tradicional com català per molt que haja reculat.\nAl Bou d'Elx (1885-86) d'un humor molt valencià amb caracerístiques també locals l'editor comença dient -i cite de memòria- "escriurem astò en valencià de la terra des palmeres i no en valencià de València perquè necessitariem dos o tres-cents deccionarios." L'home exagerava tant com exageren alguns les diferències entre valencià i català.\n17 d’abril, 2010 09:39\nJoan-Carles, moltes gràcies per l'explicació! M'apunte "El Bou" d'Elx, que no la coneixia. He vist que Brauli Montoya ha fet estudis lingüístics sobre eixes publicacions meridionals de finals del XIX.\n19 d’abril, 2010 08:59