Instalectric-Servei 2006 S.L. ha adequat aquesta web a les exigències de la Llei Orgànica 3/2018 LOPD-GDD i al Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell de 27 d'abril de 2016 relatiu a la protecció de les persones físiques (RGPD), així com amb la Llei 34/2002 , de 11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i Comerç Electrònic (LSSICE).\nIdentitat del Responsable: Instalectric-Servei 2006 S.L.\nCorreu electrònic: info@instalectric-servei.com\nDirecció: Pallars, 343-347 08019 Barcelona\nEls interessats podran accedir a les seves dades personals, així com a sol·licitar la rectificació de les dades inexactes o, si escau, sol·licitar la seva eliminació quan, entre d'altres motius, les dades ja no siguin necessaris per als fins que van ser recollides. En determinades circumstàncies, els interessats podran sol·licitar la limitació del tractament de les seves dades, en aquest cas únicament els conservarem per a l'exercici o la defensa de reclamacions. En determinades circumstàncies i per motius relacionats amb la seva situació particular, els interessats podran oposar-se al tractament de les seves dades. Instalectric-Servei 2006 S.L. deixarà de tractar les dades, excepte per motius legítims imperiosos, o l'exercici o la defensa de possibles reclamacions. Com interessat, tens dret a rebre les dades personals que et incumbeixin, que ens hagis facilitat i en un format estructurat, d'ús comú i lectura mecànica, i a transmetre'ls a un altre responsable del tractament quan:\nQuan un usuari es connecta amb aquesta web per enviar un correu al titular, omplir un formulari de contacte o d'esdeveniments, està facilitant informació de caràcter personal de la qual és responsable Instalectric-Servei 2006 S.L. Aquesta informació pot incloure dades de caràcter personal com poden ser el teu adreça IP, nom, adreça física, adreça de correu electrònic, número de telèfon, i una altra informació. En facilitar aquesta informació, l'usuari dona el seu consentiment perquè la seva informació sigui recopilada, utilitzada, gestionada i emmagatzemada per www.instalectric-servei.com, només com es descriu en l'Avís Legal i en la present Política de Privacitat. En Instalectric-Servei 2006 S.L. hi ha diferents sistemes de captura d'informació personal i tractem la informació que ens faciliten les persones interessades amb el següent cap per cada sistema de captura (formularis):\nD'acord amb el que estableix la Llei Orgànica 3/2018 (LOPD-GDD) i el Reglament General de protecció de dades europeu (RGPD) 2016/679, Instalectric-Servei 2006 S.L. serà responsable del tractament de les dades corresponents a Usuaris de la web i subscriptors. Instalectric-Servei 2006 S.L. no ven, lloga ni cedeix dades de caràcter personal que puguin identificar a l'usuari, ni ho farà en el futur, a tercers sense el consentiment previ. Sempre es realitzarà amb els més estrictes estàndards de seguretat.\nUn cas especial de tractament de dades en Instalectric-Servei 2006 S.L., es refereix als missatges de correu electrònic que els usuaris envien per tal de contactar amb la nostra empresa per realitzar preguntes sobre els nostres productes. Encara que existeix un formulari de captació de dades, a efectes de contacte, els usuaris poden també enviar missatges de correu electrònic. Amb aquesta finalitat, Instalectric-Servei 2006 S.L. empra el sistema de correu electrònic Gmail (Google). Els missatges dels usuaris amb aquest propòsit queden emmagatzemats en el compte de Gmail de Instalectric-Servei 2006 S.L. i les dades corresponents (email i nom) sota la política de privacitat de Google. Les dades emmagatzemades en el compte de Gmail ni se cedeixen ni es comparteixen amb ningú; i pots exercir els teus drets legals, segons s'especifica en aquesta política de privacitat.\nMoltes eines que fem servir per gestionar les teves dades són contractats per tercers. Per prestar serveis estrictament necessaris per al desenvolupament de l'activitat, www.instalectric-servei.com, comparteix dades amb els següents prestadors sota les seves corresponents condicions de privacitat:\nGoogle Analytics: un servei analític de web prestat per Google, Inc., una companyia de Delaware l'oficina principal a 1600 Amphitheatre Parkway, Mountain View (Califòrnia), CA 94043, Estats Units ( "Google"). Google Analytics utilitza "cookies", que són arxius de text ubicats al teu ordinador, per ajudar a www.instalectric-servei.com a analitzar l'ús que fan els usuaris del lloc web. La informació que genera la cookie sobre el seu ús de www.instalectric-servei.com serà directament transmesa i arxivada per Google en els servidors d'Estats Units. L'adreça IP és anonimitzada, pel que no serà recopilada per Google.\nEn navegar per www.instalectric-servei.com es poden recollir dades no identificables, que poden incloure, adreces IP, ubicació geogràfica (aproximadament), un registre de com s'utilitzen els serveis i llocs, i altres dades que no poden ser utilitzats per identificar el usuari. Entre les dades no identificatives estan també els relacionats als teus hàbits de navegació a través de serveis de tercers.\nwww.instalectric-servei.com es compromet a l'ús i tractament de les dades incloses personals dels usuaris, respectant la seva confidencialitat i a utilitzar-los d'acord amb la finalitat del mateix, així com a donar compliment a la seva obligació de guardar i adaptar totes les mesures per evitar l'alteració, pèrdua, tractament o accés no autoritzat, de conformitat amb el que estableix la normativa vigent de protecció de dades.\nwww.instalectric-servei.com no pot garantir l'absoluta inexpugnabilitat de la xarxa Internet i per tant la violació de les dades mitjançant accessos fraudulents a ells per part de tercers.\nPel que fa a la confidencialitat del processament, Instalectric-Servei 2006 S.L. s'ha d'assegurar que qualsevol persona que estigui autoritzada per nosaltres per processar les dades del client (inclòs el seu personal, col·laboradors i prestadors), estarà sota l'obligació apropiada de confidencialitat (ja sigui un deure contractual o legal).\nQuan es presenti algun incident de seguretat, en adonar Instalectric-Servei 2006 S.L., ha de notificar al Client sense demores indegudes i ha de proporcionar informació oportuna relacionada amb l'Incident de Seguretat tal com es conegui o quan el Client ho sol·liciti raonablement.\nCom a usuari, ets l'únic responsable de la veracitat i correcció de les dades que facis arribar a www.instalectric-servei.com exonerant a Instalectric-Servei 2006 S.L., de qualsevol responsabilitat referent a això.\nL'usuari declara haver estat informat de les condicions sobre protecció de dades de caràcter personal, acceptant i consentint el tractament dels mateixos per part de Instalectric-Servei 2006 S.L. en la forma i per a les finalitats indicades en aquesta política de privacitat.\nEl consentiment prestat, tant pel tractament com per a la cessió de les dades dels interessats, és revocable en qualsevol moment comunicant-ho a Instalectric-Servei 2006 S.L. en els termes que estableix aquesta Política per a l'exercici dels drets ARCO. Aquesta revocació en cap cas tindrà caràcter retroactiu.\nInstalectric-Servei 2006 S.L. es reserva el dret a modificar la present política per adaptar-la a novetats legislatives o jurisprudencials, així com a pràctiques de la indústria. En aquests supòsits, Instalectric-Servei 2006 S.L. anunciarà en aquesta pàgina els canvis introduïts amb raonable antelació a la seva posada en pràctica.\nD'acord amb la LSSICE, www.instalectric-servei.com no realitza pràctiques de SPAM, pel que no envia correus comercials per via electrònica que no hagin estat prèviament sol·licitats o autoritzats per l'usuari.\nD'acord amb el que disposa la Llei 34/2002 de Serveis de la Societat de la Informació i de comerç electrònic, www.instalectric-servei.com es compromet a no enviar comunicacions de caràcter comercial sense identificar-les degudament.


Comunitat ruderal d'una sola espècie: olivardes (Dittrichia viscosa) creixent entre la grava al costat de la via de tren a Pétah Tiqvà-Segula, Israel.\nRuderal o flora ruderal és el terme que s'aplica en el marc de l'ecologia a les espècies de plantes que són les primeres a colonitzar terrenys alterats o degradats. L'alteració pot ser natural, com la causada per incendis o riades, o deguda a l'acció humana, com la construcció d'autopistes, la mineria i l'abocament de materials de construcció, i abocadors de deixalles i escombraries. Altres alteracions es poden deure a la creació d'erms industrials i urbans, com l'abandonament d'estacions de tren o canals d'irrigació, o la demolició i abandonament de construccions o estructures d'ús previ.\nLa paraula «ruderal» prové del llatí rudus ('tros', 'grumoll', 'fragment'), i es va originar en referència al terreny, concretament a les concentracions de trossos de pedra, guix, runes, maons i sorra amb ciment de les ruïnes. Les espècies de plantes classificades ecològicament com a flora ruderal comprenen les que creixen en zones qualificades com a «terreny ruderal».\nAquestes es diferencien de les espècies arvenses que es troben o viuen en els camps de conreu, i també de les espècies segetals, que es troben més específicament en els camps de cereals, entre les messes. Els tipus de plantes arvenses i segetals que envaeix les zones agrícoles abandonades, és a dir les plantes no conreades que es troben després de l'abandonament d'horts, camps i jardins, han estat classificades en el camp de l'ecologia de manera general com a «flora segetal».\nLes plantes ruderals produeixen llavors de forma massiva: papus de Conyza bonariensis.\nConyza canadensis creixent al bell mig d'una capa d'asfalt; les plantes ruderals són d'una tenacitat extraordinària.\nLes espècies ruderals s'estableixen en comunitats de molts individus. Generalment dominen la zona alterada o contaminada durant períodes llargs, potser uns quants anys. A continuació van deixant pas a altres espècies gradualment, perdent la competició quan la qualitat ecològica del sòl augmenta.\nEl tòxic estramoni Datura stramonium envaeix l'entorn de l'abandonada masia Torre de la Corriu (Guixers - Solsonès).\nGeneralment les plantes ruderals són resistents, robustes i poc exigents. Les característiques que contribueixen a l'èxit d'una espècie com a planta ruderal són normalment les següents:\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ruderal&oldid=29833993»


Arxius de Biologia - Pàgina 11 de 11 - Centpeus\nL’activitat dels gens, de cada cèl·lula, en cada moment.\n17/12/2019 17/12/2019 by Daniel\nHi ha estudis que resulten interessants per la seva novetat, altres per les implicacions que tenen en els seus camps, altres per ser controvertits en un o altre aspecte, però també n’hi ha que quan t’expliquen el que han fet penses... “ostres! Això ja es pot fer?”. Un sentiment així…\n16/12/2019 16/12/2019 by Daniel\nEl món vegetal s’acostuma a considerar menys interessant que l’animal, ja que les plantes fan poca cosa més a part de créixer i multiplicar-se. Resulten útils per menjar, sabem que generen l’oxigen que necessitem per viure i estèticament és agradable tenir-ne a prop. Però són organismes més aviat avorrits. El…\nLa medicina moderna aconsegueix fites extraordinàries, però en algunes ocasions els efectes secundaris poden resultar una mica sorprenents. Aquesta vegada valia la pena aprofundir una mica en el tema, ja que la notícia resultava, com a mínim, inquietant: El semen d’un home a qui li havien fet un trasplantament de…\n11/12/2019 11/12/2019 by Daniel\nAmb el fred apareix un efecte curiós; aparentment tenim més ganes d’orinar que durant les èpoques de calor. I si vas a la neu o a un indret on faci fred de veritat, l’efecte és encara més marcat. Una conseqüència inevitable d’un parell de mecanismes fisiològics del nostre cos. Quan…


Secció XIII Montgròs - TOT MONTSERRAT\nAquesta secció formació part de la Regió 3 – Ecos. Les coordenades emfatitzades en color blau són interactives. Situant el cursor damunt d’elles i marcant-les s’obre el Google Maps i mostra la posició de l’agulla dins del massís de Montserrat. En alguns casos la posició de la marca en el mapa no coincideix amb el cim de l’agulla, fins i tot pot aparèixer en una posició lleugerament tangencial. Aquest fenomen pot reproduir-se segons quins siguin els mapes fets servir de referència. El text descriptiu de cada agulla s’ha redactat a partir de les notes de Josep Barberà en el seu llibre Montserrat pam a pam.\n<width=”64″>248d<width=”64″>1084<width=”64″>4003374606305Roca del collet de la Creu248a11224003714606213\nNOM AGULLA Nº SEMIR ALITUTD X Y\nAgulla de la Font de la Cadireta 237 1064 400610 4606281\nAgulla de l’Oblit 248b 1075 400313 4606192\nBoleta dels Plecs 299c 886 400547 4605730\nEl Globus 216a 1125 400423 4606272\nEl Patufet 215 1.168 400452 4606329\nLa Cajoleta 299 906 400496 4605633\nLa Rampa de l’Esfinx 252 1.101 400323 4606058\nLa Salamandra 214 1.158 400552 4606290\nL’Esfinx del Montgròs 248 1.111 400352 4606084\nPedestal de la Roca Plana dels Llamps 247 1125 400396 4606121\nPlec de Llibre – Miniplec 223b 931 400535 4605883\nPlec de Llibre – Plec de l’Ignasi 221 1.037 400483 4605857\nPlec de Llibre – Plec d’en Ballart 220 1042 400471 4605861\nPlec de Llibre – Plec d’en Manolo 219 1.054 400461 4605877\nPlec de Llibre – Plec d’en Martina 218 1.050 400441 4605897\nPlec de Llibre – Plec estret 222 1.035 400489 4605857\nPlec de Llibre Inferior 223a 995 400519 4605869\nPlec de Llibre Superior 223 1.041 400497 4605854\nPlec del Montgròs – Plec del Mig 217b 1006 400598 4606119\nPlec del Montgròs – Plec del Pi o Est 217c 988 400617 4606110\nPlec del Montgròs – Plec Oest 217a 1025 400583 4606161\nRoca de l’Amistat 248d 1084 400337 4606305\nRoca del Grau 238 970 400630 4606273\nRoca d’en Farrey s/n 916 400476 4605661\nRoca Plana dels Llamps 247-216 1.164 400401 4606208\nRoca Veïna a la dreta de la Salamandra 236 1.085 400595 4606270\nRoca Veina de l’esquerra de la Salamandra 213 1.141 400540 4606304\nSerradet dels Amics del Sol 248c 1096 400355 4606314\nTuró del Montgròs 217 1.133 400424 4606053\nNom agulla Descripció\nAgulla de la Font de la Cadireta Al costat mateix de la font de la Cadireta s’enlaira una gran agulla. La primera ascensió la feren Josep barberà i Vicenç Soto el 26 de juny de 1970.\nAgulla de l’Oblit Agulla situada a sota de la roca del collet de la Creu. S’identifica per un gran pi a l’inici d’una via d’escalada. David Hita destaca que aquesta agulla no sigui esmentada en el Montserrat Pam a Pam ni en el mapa d’en Semir\nBoleta dels Plecs Seguint avall el torrent del Migdia, més enllà de l’indret dels Plecs, veiem a la dreta i damunt el torrent aquesta torca d’asoecte arrodonit.\nEl Globus Roca d’aspecte arrodonit situada entre la roca Plana dels Llamps i el Patufet.\nEl Patufet A la part sud d’una carena descendent dels Ecos, es troba aquesta roca.\nLa Cajoleta Es troba a la part oest de la Boleta dels Plecs i per damunt d’aquesta roca. Des del torrent del Migdia aquesta roca presenta una grandiosa paret sud i un gran balma.\nLa Rampa de l’Esfinx Curiosíssima roca que té l’aresta Bruc llarguíssima i es troba a l’esquerra i a sota del turó del Montgròs, fent coll amb l’agulla de l’Esfinx del Montgròs\nLa Salamandra És una roca de les més esveltes de la secció del Montgròs té una impressionant aresta Brucs que recorda la cua d’una salamandra. S’escalà per primera vegada l’any 1936 per Puig i Galofré.\nL’Esfinx del Montgròs És una roca situada a l’Oest del turó del Montgròs i que es destaca per la seva semblança a una esfinx.\nMirador del coll de Mosset Petit turó situat damunt del torrent del Migdia a l’entrada superior del Joc de l’Oca. David Hita indica que el camí que discorre entre el torrent del Migdia i el coll de la Palomera passa pel seu coll.\nPedestal de la Roca Plana dels Llamps És un turo rocallós força arrodonit situat entre el Montgròs i la roca Plana dels Llamps\nPlec de Llibre – Miniplec Petit plec situat a la base del Plec de llibre inferior al damunt del torrent del Migdia.\nPlec de Llibre – Plec de l’Ignasi Continuant per la carena dels Plecs en direcció est i després del plec 220 s’arriba a la roca 221 identificada per David Hita com a Plec de l’Ignasi.\nPlec de Llibre – Plec d’en Ballart Descendit una mica més per la carena dels Plecs després del Plec 219 s’arriba al plec 220 nomenat per David Hita com a Plec d’en Ballart.\nPlec de Llibre – Plec d’en Manolo Aquest plec forma part de les curioses formacions rocoses adossades a la cara sud-oest del turó del Montgròs per damunt del torrent del Migdia. Són una sèrie d’esperons rocosos que segueixen un rigorós ordre que donen la impressió de ser els plecs d’un llibre gegantí. La primera roca, la més veïna del turó del Montgròs és la cota 218. David Hita l’ha anomenat Plec de la Martina.\nPlec de Llibre – Plec d’en Martina Seguint la carena dels Plecs en direcció est es va a parar a un coll i tot seguir a la cota 219. David Hita denomina aquesta roca com Plec d’en Manolo.\nPlec de Llibre – Plec estret Dins del conjunt de les roques del Plec del Llibre a continuació de cota 221 i en direcció est hi ha la roca 222 nomenada per David Hita com a Plec estret.\nPlec de Llibre Inferior És l’agulla més extrema i baixa del conjunt que formen el Plec del Llibre. Està tocant a la canal del Migdia. La primera ascensió la feren J.Vendrell i J. Trullols el 18 de maig de 1952.\nPlec de Llibre Superior Al final de la carena de roques que formen el Plec del Llibre es troba l’altiva torre del Plec Superior que domina el torrent del Migdia. La primera ascensió es feu el 13 juliol de 1942 per Carles Balaguer, Pere Bosquets, L. Balaguer i J.Tarragó.\nPlec del Montgròs – Plec del Mig Aquest plec forma part d’un conjunt rocósa la part inferior de l’entorn del Montgròs i cauen esglaonadament sobre el torrent del Migdia.\nPlec del Montgròs – Plec del Pi o Est Aquest plec forma part d’un conjunt rocós a la part inferior de l’entorn del Montgròs i cauen esglaonadament sobre el torrent del Migdia.\nPlec del Montgròs – Plec Oest Aquest plec forma part d’un conjunt rocós a la part inferior de l’entorn del Montgròs i cauen esglaonadament sobre el torrent del Migdia. El Plec del Pi és el que presenta un caràcter més individualitzat\nRoca de l’Amistat Roca solitària situada immediantament després del serradet dels Amics del Sol en direcció oest.\nRoca del collet de la Creu Roca situada molt a prop del camí que va del Montgròs al coll de les Comes. Està a prop de la creu de ferro que es troba a la cara oest de la roca Plana dels Llamps.\nRoca del Grau És la primera punta d’una cadena rocosa que neix al torrent del Migdia i acaba en la Salamandra. Quan al camí que va de la Font de la Cadireta al Montgròs passa per una bretxa, juts en aquest indret, la roca del Grau queda damunt a l’esquerra\nRoca d’en Farrey Agulla al costat nord de la Roca de la Cajoleta\nRoca Plana dels Llamps És tracta d’una roca d’una gran esveltesa per tots els costats. Té una paret sud-est realment impressionant per raó de la gran quantitat de balmes que presenta. Anys enrere fou anomenada Gran Fatxa i avui se la coneix també pel Cap del Montgròs. Josep Barberà considera que ha de prevaldre el nom de roca Plana dels Llamps perquè és més antic. És uns dels monòlits de referència i un dels més antics escalats a Montserrat. La seva primera ascensió data de 1924. Rep el seu nom perquè la seva important cara est, tota vertical, està plena d’enormes fissures com si haguessin estat fetes pels impactes dels llamps.\nRoca Veïna a la dreta de la Salamandra Aquesta roca es troba a la dreta de la roca de la Salamandra i a la carena crestejada que va del torrent del Migdia a l’esmentada roca de la Salamandra. Josep Barberà i Vicenç Soto la pujaren per primera vegada el 26 de juny de 1970.\nRoca Veina de l’esquerra de la Salamandra Està per sota de la Salamandra en la cara oest d’aquesta. La primera ascensió la feren el 24 de juny Vicenç Soto i Josep barberà el 24 de juny de 1970.\nSerradet dels Amics del Sol És un petit serrat que neix a prop de l’extrem sud del serrat del Patufet i progressa vers l’Oest amb quatre puntes rocoses ben identificades.\nTuró del Montgròs Enorme turó, d’aparença semblant a un gran massís, situat al bell mig de la muntanya de Montserrat. El cim del turó és molt planer i de grans dimensions. Com diu David Hita aquest cim convida al descans i la contemplació. El Montgròs, per la seva situació i alçària domina pràcticament tota la muntanya. Des del cim el panorama és realment majestuós. L’ascensió normal al cim la feu un grup de persones l’any 1880 sota la direcció de Cèsar August Torras.\nSecció 13 Montgròs


Demanen 3 anys de presó per al carter acusat de retenir 3.200 documents entre 2004 i 2014 | VilaWeb\nDemanen 3 anys de presó per al carter acusat de retenir 3.200 documents entre 2004 i 2014\nLa Fiscalia demana tres anys de presó per a un carter detingut en 2015 acusat d’infidelitat en la custòdia de documents per haver-s apropiat de correspondència que havia de distribuir. A més, reclama una multa de 2.700 euros i quatre anys i mig d’inhabilitació per a qualsevol ocupació pública.\nLa policia espanyola va detenir a Alcoi un ex-treballador de Correos que acumulava 3.200 cartes que hauria d’haver lliurat als destinataris i que s’havia guardat durant l’última dècada. L’home l’havien acomiadat a finals de 2014 en detectar irregularitats en els lliuraments.\nSegons informà la policia, la detenció es va produir després que l’home, de 42 anys, deixara el lloc de faena de carter a l’oficina de Correos a Ontinyent. Al detingut se li atribuïren els delictes d’infidelitat en la custòdia de documents i violació de secrets. La investigació va començar quan els agents van saber que una persona tenia acumulada una gran quantitat de correspondència en un traster de la seua propietat a Alcoi i van identificar-ne el titular, un ex-treballador de Correos.


El que queda d'ETA - Diari de Girona\nEl que queda d'ETA\nUn centenar de membres fugits, entre 15 i 20 activistes i amb una capacitat de material que encara es xifra en 500 quilos de components per a explosius i 250 armes curtes són el balanç de l'actual estructura armada d'ETA\nLa Guardia Cilvil va explicar ahir la lluita contra el terrorisme. EFE/Ballesteros\na banda terrorista ETA compta amb un centenar de membres fugits, entre 15 i 20 activistes enquadrats en diferents estructures i amb una capacitat de material que la Guàrdia Civil xifra en 500 quilos de components per a explosius i 250 armes curtes de les que va robar a França.\nSón dades del general en cap del Servei d'Informació de l'Institut Armat, Pablo Salas, en un seminari organitzat pel seu departament sobre l'amenaça terrorista, en col·laboració amb la Universitat Nacional a Distància (UNED) i l'Institut Universitari de Recerca sobre Seguretat Interior.\nEl general va assenyalar que ETA també compta amb material per a la falsificació de documents i amb la infraestructura necessària per ocultar-se a França i altres països.\nBasada en tres pilars bàsics -l'eficàcia policial i judicial, el consens entre els partits i la col·laboració internacional, sobretot amb França, la lluita contra ETA ha aconseguit afeblir-la, encara que la Guàrdia Civil seguirà lluitant contra l'organització fins a la seva dissolució, va subratllar Salas.\nEn aquest sentit, el màxim responsable del Servei d'informació de l'Institut Armat va precisar que una de les línies que els agents mantenen actives és la vigilància de la dissidència dins de l'organització, especialment d'aquells que volen tornar a l'activitat armada.\nA més, la Guàrdia Civil no s'aturarà en la seva obstinació per resoldre els atemptats (els experts els xifren en més de 300) encara sense resoldre la seva autoria, encara que Salas ha reconegut que el pas del temps dificulta la recerca.\nDes que ETA va començar a actuar han estat 9.000 les persones detingudes per la seva relació amb la banda, amb un alt índex de condemnes. Segons Salas, entre 2012 i 2014 el 95 per cent dels detinguts per la Guàrdia Civil ha acabat a la presó.\nSalas va ressaltar les últimes operacions d'aquest cos contra ETA, que han permès la desarticulació del seu aparell logístic, del conegut com a «front de presons», de l'entramat d'advocats de suport o de la seva cúpula directiva, amb la detenció recent de David Pla i Iratxe Sorzabal.


A Caso Avellino Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Tuoro Cappuccini 52, Avellino, Avellino, Itàlia, 83100 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Avellino, no busqui més enllà de A Caso. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA A Caso, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha transport hotel/aeroport, instal·lacions per a reunions i banquets , servei de bugaderia, servei de llançadora, àrea de TV/saló compartit.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, articles de tocador per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, A Caso és una selecció idònia per a la vostra estada a Avellino.


Campanars: de febrer 2013\nEscorca-Lluc, per Juan Reus.\nCampanar de l'església de Sant Josep, a Escorca-Lluc, Mallorca.\nMoltes gràcies, com sempre, Juan reus.\nPublicat per Màrius Domingo a 10:15 Cap comentari:\nSóller, per Juan Reus.\nLes dues de dalt són de l'església de Sant Bertomeu, i la de sota de l'ermita de Nostra Senyora de l'Olivar, totes de Sóller i gràcies al Juan Reus.\nPublicat per Màrius Domingo a 19:41 Cap comentari:\nTerol, per Jobo.\nEl campanar de la catedral de Terol -existeix!- ens l'envia en Jobo.\nPublicat per Màrius Domingo a 17:59 Cap comentari:\nEl Caire, per Jobo.\nEn Jobo ens envia aquesta foto d'un rellotge que sembla ser que va bescanviar Lluís Felipe el 1846, és a la Mesquita d'alabastre, a Al Qahirah, Egipte. Ell se'n va endur l'obelisc que avui encara és a la plaça de la Concòrdia, a París.\nVa fer un bon negoci, perquè l'obelisc fa patxoca, en canvi, el rellotge no ha funcionat mai.\nPublicat per Màrius Domingo a 20:04 Cap comentari:\nHuelva, per Josep Sampedro.\nEn Jobo ens envia avui una foto que, al seu torn, li ha enviat el Josep Sampedro. És un campanar de Huelva, de la mateixa capital de la província.\nPublicat per Màrius Domingo a 12:17 Cap comentari:\nCapella del Roser, a Valls.\nNo, no és un creuament amb les Cares del Món del Jesús M. Tibau, és la Capella del Roser, a Valls, on hi ha les famoses rajoles de la batalla de Lepanto.\nPetit, però també hi ha un campanar. És a carrer de la Cort, el que va del Pati a la plaça del Blat.\nPublicat per Màrius Domingo a 11:57 Cap comentari:\nCapafonts, per Jobo.\nDos campanars de Capafonts, al Baix Camp, que ens envia en Jobo, el de l'església del poble i el de l'ermita de Barrulles.\nPublicat per Màrius Domingo a 18:52 Cap comentari:\nAriany, pel Juan Reus.\nJuan Reus ens retrata avui el campanar de l'església parroquial de Nostra Senyora d'Atotxa, a Ariany, Mallorca.\nMoltes gràcies, Juan!\nPublicat per Màrius Domingo a 9:17 Cap comentari:\nBarcelona, per Jobo.\nCampanar d'una de les esglésies més emblemàtiques de la capital de Catalunya, la de Santa Maria del Mar, a Barcelona, que ha inspirat novel·les d'èxit.\nEns l'envia l'amic Jobo. Moltes gràcies.\nPublicat per Màrius Domingo a 9:10 Cap comentari:\nHolanda, per Jobo.\nTornem a tenir col·laboracions dels molts coautors d'aquest bloc. Ara és en Jobo que ens envia el campanar de la torre de l'església protestant Zuiderkerk, a Amsterdam, que ha recuperat de l'arxiu.\nPublicat per Màrius Domingo a 10:21 Cap comentari:\nSant Joan, per Juan Reus.\nCamopanar de l'oratiri de Consolació, al poble de Sant Joan, a Mallorca.\nLa foto la devem al Juan Reus, moltes gràcies.\nPublicat per Màrius Domingo a 11:53 Cap comentari:\nBerlin, per Pere Palau.\nEn Jobo ens envia aquesta preciosa foto que li ha tramès en Pere Palau, és, literalment, turm der Sophienkirche, que m'imagino -no sé alemany- que vol dir el campanar de l'església de Sofia, a Berlin.\nPublicat per Màrius Domingo a 21:02 Cap comentari:


Club de divises - comerç algorítmicLlegir Més\nPrincipal » comerç algorítmic » Club de divises\nClub de divises\nQuè és un club de divises?\nUn club de divises és una associació nacional de professionals de comerç majorista, distribuïdors, corredors i gestors de tresoreria que tenen com a objectius principals l'educació i el treball en xarxa per als seus membres.\nUn club de divises nacional està generalment afiliat a l'Associació de Mercats Financers ACI amb seu a París, una organització paraguera per a professionals del mercat financer majorista que va ser fundada el 1955.\nTots els membres de l’ACI i, per tant, tots els membres d’un club de divises, han de complir els principis continguts al recentment format Codi Global FX.\nComprensió dels clubs de divises\nUn club de divises nacional està generalment afiliat a l'Associació de Mercats Financers ACI amb seu a París, una organització paraguera per a professionals del mercat financer majorista. ACI va ser fundada el 1955. Avui en dia, l’ACI té més de 9.000 membres en 63 associacions nacionals dels sis continents, amb la missió de donar suport a les millors pràctiques de mercat i la conducta ètica.\nEls clubs de divises són un terme genèric i no relacionat amb Forex Club, una empresa amb ànim de lucre de propietat privada que proporciona plataformes de negociació de divises, accions, productes bàsics, energia i instruments relacionats. Els clubs de divises, però, poden incloure reunions de comerç de divises, reunions organitzades informalment de persones interessades a negociar els mercats de divises com a carrera professional. Segons el lloc d'agregació social Meetup, més de 200.000 persones són membres de reunions de divises de divises, amb més de 700 reunions en funcionament actualment en funcionament a juliol de 2018.\nEl gran nombre de clubs de divises formals i informals reflecteixen la dimensió del mercat mundial de divises. El mercat de divises és el més gran i líquid del món, amb un 90% de totes les operacions amb dòlar americà (USD). El mercat és molts més gran que el mercat de futurs i el mercat global de renda variable, segons les dades del Bank for Settlements International (BIS).\nNormes del Club de Forex i de la indústria comercial\nTots els membres de l’ACI i, per tant, tots els membres d’un club de divises, han de complir els principis continguts al recentment format Codi Global FX. El codi va substituir els codis de conducta nacionals el desembre de 2017 i cobreix els divises de divises (OTC) i els mercats financers relacionats. És mantinguda pel Comitè de Borsa Estrangera Global, una organització constituïda el 2017 per donar suport a un mercat global de divises transparent. El codi inclou principis mundials de bones pràctiques en el mercat de divises i va ser formulat per donar suport a la integritat i el funcionament efectiu del mercat de divises a l'engròs. El codi ha resultat de contribucions de bancs centrals i participants del mercat de tot el món.\nLa pertinença a clubs ACI, i per tant, a divises no està limitada a la divisió de divises i altres participants del mercat. Normalment inclouen representants de bancs centrals, consultors, bancs d’inversions, gestors d’actius, fons de cobertura, bancs comercials, reguladors i acadèmics. En incloure un grup tan variat de professionals relacionats amb els mercats de divises, un dels principals objectius dels clubs de divises és proporcionar un fòrum per compartir bones pràctiques per assegurar el funcionament òptim dels mercats.\nA més del treball en xarxa, els clubs de divises afiliats a ACI tenen accés a programes educatius i certificacions especialitzades per a divises de divises, ingressos fixos, mercat monetari, derivats i mercats de distribució.\nRegla de compliment de la NFA 2-43b Definició La regla de compliment de la NFA 2-43b, implementada el 2009 per NFA, estableix que els RFED no poden permetre als clients cobrir i han de compensar les posicions de FIFO. més Distribuïdor de divises minoristes (RFED) Definició Un distribuïdor de divises minoristes (RFED) actua com a contrapartida d'una transacció de divises fora de canvi i de venda lliure. més Com funcionen els codis ètics Un codi ètic és una guia de principis dissenyada per ajudar els professionals a desenvolupar negocis amb honestedat i integritat. més Definició i mètodes de l'anàlisi de divises L'anàlisi de Forex descriu les eines que utilitzen els comerciants per determinar si es pot comprar o vendre una parella de monedes o esperar abans de negociar. més Definició del mercat de divises El mercat de divises és un mercat de venda lliure (OTC) que determina el tipus de canvi de monedes mundials. més Definició de mercats financers Els mercats financers es refereixen generalment a qualsevol mercat on es produeixi la negociació de valors, inclosos els mercats borsaris i borsaris, entre d'altres. més Enllaços de socis\n© 2020 Què és un club de divises? Un club de divises és una associació nacional de professionals de comerç majorista, distribuïdors, corredors i gestors de tresoreria que tenen com a objectius principals l'educació i el treball en xarxa per als seus membres. Compres per emportar Un club de divises és una associació nacional de professionals de comerç majorista, distribuïdors, corredors i gestors de tresoreria que tenen com a objectius principals l'educació i el treball en xarxa per als seus membres. Un club de Club de divises - comerç algorítmicLlegir Més


El cicle electoral dels EUA comença a Iowa - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl cicle electoral dels EUA comença a Iowa\n?El guanyador als caucus d'aquest estat sol convertir-se en el nominat demòcrata per optar a la Casa Blanca\nefe 02.02.2020 | 23:54\nJoe Biden és el favorit entre els demòcrates europa press\nJoe Biden és el favorit entre els demòcrates\nEls caucus d'Iowa inauguren avui el procés de primàries dels EUA, en el qual els votants demòcrates hauran de decidir qui proposen com a candidat per enfrontar-se al president Donald Trump a les eleccions generals de novembre. Iowa, un oceà de blatdemorars al mig oest dels EUA, és decisiu per ser la primera elecció al calendari, el que li atorga un poder descomunal per fer pujar o enfonsar candidats.\nEs tracta d'un «joc d'expectatives» en què periodistes, polítics i assessors fan les seves apostes, explica John J. Zogby, un reconegut expert en opinió pública. «Iowa és l'Estat que té la clau. Iowa posa les coses sobre la taula. Històricament ha estat una part extremadament important del procés presidencial», afirma.\nLes expectatives estan tan altes perquè a Iowa se li atribueix el poder de predir qui pot arribar a la Casa Blanca. En les últimes dues dècades, l'elegit en aquest estat s'ha convertit en el nominat demòcrata: Al Gore, que va acabar perdent davant de George W. Bush el 2000; John Kerry, que també va ser derrotat per Bush el 2004; Barack Obama, que va guanyar la presidència el 2008, i Hillary Clinton, que va tenir una dolorosa derrota davant Trump el 2016. La prova més recent del poder d'Iowa va ser la victòria el 2008 d'Obama, qui després de derrotar Clinton va deixar de ser un senador desconegut i es va convertir en un candidat viable.\nEl dia 11, a Nova Hampshire\nDesprés d'Iowa, l'11 de febrer serà el torn de Nova Hampshire, un estat al nord-est dels EUA que s'enorgulleix de ser el primer de celebrar autèntiques primàries, és a dir, eleccions com a tals en les quals els ciutadans utilitzen urnes i ordinadors per votar. El que hi ha a Iowa són assemblees en què els veïns, reunits a gimnasos, escoles, restaurants i fins i tot domicilis particulars, debaten i decideixen quin candidat és el seu favorit.\nDesprés de Nova Hampshire, hi haurà un moment de reflexió i és possible que molts candidats abandonin la carrera presidencial. Actualment hi ha dotze aspirants amb l'exvicepresident Joe Biden al capdavant, amb el 26,5% d'intenció de vot en l'àmbit nacional, seguit dels senadors Bernie Sanders (21,4%) i Elizabeth Warren (15%), segons una mitjana d'enquestes del web FiveThir-tyEight.\nSanders i Biden encapçalen, en aquest ordre, la intenció de vot a Iowa, amb l'exalcalde Pete Buttigieg i Warren com a tercera i quarta opció, respectivament, segons la mitjana del web RealClearPolitics. Però els últims sondejos han estat igualats i el panorama ha esdevingut encara més incert amb la decisió del diari Des Moines Register i la cadena CNN de cancel·lar a causa d'un error de metodologia la publicació d'una enquesta que en els últims anys s'ha considerat un referent.\nEn el bàndol republicà, Trump, que opta a la reelecció, no s'enfronta a cap desafiament seriós, de manera que totes les mirades estaran centrades en els demòcrates.\nEspecialment, els experts estan atents per veure si els guanyadors d'Iowa i Nova Hampshire són capaços de captivar els votants llatins de Nevada i negres de Carolina del Sud, ja que es considera que el suport d'aquestes minories serà essencial per derrotar Trump el novembre. Demogràficament, Iowa i Nova Hampshire són estats gairebé completament blancs, però a Nevada el 27% de la població és llatina i, a Carolina de Sud, el 30% són afroamericans, segons les dades de l'últim cens de l'any 2010.\nLa pugna demòcrata es trasllada a Nou Hampshire després del caos a Iowa.\nEl retard en els resultats dels caucus d'Iowa avergonyeix els demòcrates.


Fecha: Miercoles, 20 de Noviembre, 2019 10:40:53 (+0100)\nAligots veiem correcte com estÃ actualment el tema del retorn dels diners i creiem que si apliquem el que estÃ especificat a les inscripcions ja ens estalviarÃem la majoria dels retorns.\nÃ‰s veritat que la majoria de nosaltres cliquem les creuetes i no havÃem llegit tot el text i per aixÃ² gent que portem molts anys hem pogut caure en l'error de dubtar en tornar o no les inscripcions.Â\nUn cop tancat aquest debat crec que tots tindrem mÃ©s clar com actuar a partir d'ara.\nMissatge de Assumpcio Termens <atermens@gmail.com> del dia dt., 19 de nov. 2019 a les 12:05:\nPerdoneu si algÃº s'ha pogut sentir ofÃ¨s per la meva frase final en el correu que vaig enviar. Per a que no hi hagin malentesos i interpretacions equivocades, indicar que aquesta acaba amb un emoticÃ³Â ;-)Â que indica un gest de complicitat vers a l'equip organitzatiu del COB, amb qui sempre he tingut molt bon rotllo i afecte.\nAixÃ que "tradueixo" el que volia dir:Â\nAl meu parer, a tÃtol personal, Ã©s que com a organitzador no haguÃ©s tornat els diners, excepte els casos contemplats en els termes legals.\nDe: Assumpcio Termens <atermens@gmail.com>\nDate: dl., 18 de nov. 2019 a les 20:00\nSubject: Re: [fcoc_elistas] Retorn diners a les curses\nTo: FCOC <fcoc@elistas.net>\nEstÃ s subscrit a aquesta llista amb l'adreÃ§a aligots@gmail.com


Juego de tronos – Racó per llegir\nTítol: Juego de tronos: Canción de hielo y fuego 1\nEnganxa. L’estil narratiu és simple, els personatges no són extremadament profunds i tendeix a fer ús del diàleg per agilitzar la lectura. D’acord, però enganxa. Juego de tronos té reminiscències d’El Senyor dels Anells i en part recorda a El nombre del viento, tot i que no assoleix el mateix nivell d’excel·lència de les dues obres. Tanmateix, el primer llibre de George R. R. Martin és capaç d’arrencar amb força un ventall d’històries paral·leles que atrapen el lector més actiu i dinàmic. Entre la literatura fantàstica i la novel·la històrica, Juego de tronos ens transporta en un escenari semblant al de l’Edat Mitjana però amb tocs de màgia que donen color a una novel·la èpica.\nEn la primera obra de la saga, l’autor desplega les vides d’uns personatges que ràpidament atrauen al lector. Malgrat les més que probables dificultats inicials per aclarir-se amb els vincles entre els protagonistes, no és complicat endinsar-se en la novel·la. Juego de tronos s’inspira en les històries de reis i cavallers per traçar un garbuix de conflictes, lluites i enfrontaments entre uns protagonistes que comparteixen objectiu: aconseguir el poder.\nCom resulta evident, l’obra de R. R. Martin no se surt del cànon que caracteritza aquest tipus de novel·les; les escenes de sexe, guerra, traïcions i confabulacions són la disfressa de Juego de tronos, que amaga les enveges, la ràbia i l’ambició d’uns personatges en part molt innocents. La gràcia de la novel·la, però, rau en les incipients connexions entre els protagonistes, que aparentment es troben allunyats però que, en realitat, són més propers del que sembla.\n2 Octubre 2011 by Núria Juanico\tGeorge R. R. Martin\n3 thoughts on “Juego de tronos”\nTothom en parla, i jo de moment em resisteixo perquè em fa mandra i perquè té moltes parts, i si m’agrada no llegiré altra cosa. He vist l’efecte que ha fet en la gent del meu voltant…\nPer altra part, dir-te una cosa que segur que saps. D’aquí a un mes, si fa no fa, arriba a les llibreries la segona part de ‘El nombre del viento’ en castellà i en català!!! Jo l’espero amb candeletes de fa temps. De seguida que hi sigui, aniré a per ell. Però m’han dit que és més llarg i a estones força pesat. Veurem el què. Però no deixarem en Kvothe a l’estacada, oi?\n2 Octubre 2011 a les 21:07\nEm fa una mica de mandra, però s’haurà de llegir perquè tothom en parla, això sí, he llegit crítiques de tot tipus… no sé, no sé\n3 Octubre 2011 a les 11:37\nHola, jo m’he llegit tots els llibres de la saga, menys l’últim que encara no l’han traduït. M’han atrapat moltíssim. Els he trobat molt entretinguts i escrit amb prou habilitat per no perdre’t dins aquest món de personatges i personatges. També he trobat encertada la fragmentació en capítols, on veus la història des de diferents punts de vista i, on els dolents molt dolents demà poden no ser-ho tant, i els bons poden arribar a ser no tan bons. Més igual si és o no és un llibre brillant, es deixa llegir molt bé i crea addicció (que ja és molt).


5 idees per preparar carmanyoles saludables | ets el que menges\nCom ha de ser una carmanyola saludable?\nPreparar la carmanyola per dinar a la feina és una rutina que molts de nosaltres practiquem cada vespre. Però sabem com fer-ho correctament perquè sigui una carmanyola sana i equilibrada?\n24 d'octubre 2019 | Actualitzat el 2 de gener 2020 per Redacció\nSom molta gent la que dinem a la feina cada dia i la tendència de les carmanyoles no para de créixer perquè ens permet estalviar diners i menjar més sa, ja que evitem caure en la temptació de comprar menjar precuinat de qualsevol supermercat.\nAixò sí, quan preparem la carmanyola a casa, no val posar-hi qualsevol cosa! Perquè sigui saludable hem de seguir una sèrie de directrius.\nQuè ha de contenir una carmanyola saludable?\nLa carmanyola, al cap i a la fi, no deixa de ser un plat i, per tant, l’ideal és imaginar-nos-el amb les mateixes proporcions que el plat saludable de Harvard.\nLa base de l’alimentació han de ser les verdures i, per això, el 50% del plat ha d’estar compost per verdures i/o hortalisses: en forma d’amanida, a la planxa, al forn, al vapor… com més us agradi! L’important és que hi siguin. Una idea pràctica és aprofitar verdures que hagin sobrat del sopar anterior. De fet, quan cuineu al vespre, podeu fer-ne més quantitat per poder-ne reservar per a la carmanyola de l’endemà.\nSi algun dia no us en sobren o no teniu temps de cuinar verdures, sempre podeu optar per preparacions ràpides i saludables:\nAmanides, on només cal barrejar brots verds o enciam amb altres hortalisses que tingueu a la nevera.\nCremes de verdures a punt per consumir. Avui en dia, als supermercats ecològics o herbolaris hi ha pots de vidre amb cremes de verdures naturals que ens poden salvar un àpat quan no tenim temps de cuinar.\nVerdures cuites de El Huerto de La Piara. Receptes a punt per consumir que ens permeten incloure més vegetals a l’alimentació de forma fàcil, ràpida i saludable, ja que no contenen conservants, colorants ni altres additius. N’hi ha de carbassó, carxofa, espàrrecs verds, albergínia i alls tendres i pebrot vermell, pebrot groc i ceba. Quan no tenim temps per cuinar, podem barrejar aquestes receptes de verdures amb altres aliments i crear plats deliciosos.\nPer completar el 50% de verdures de la carmanyola, podem combinar el plat amb proteïna de qualitat, ja sigui vegetal o animal, i/o hidrats de carboni complexos, provinents de cereals integrals o tubercles. A més, sempre és interessant afegir-hi alguna font de greixos saludables, ja sigui amanint amb oli d’oliva verge extra, amb una mica d’alvocat o un grapat de llavors o fruits secs.\n5 exemples de carmanyoles saludables\nUs proposem algunes idees que us poden servir per preparar carmanyoles sanes i delicioses:\nAmanida verda amb truita farcida de verdures (podeu aprofitar la recepta de carbassó, carxofa, espàrrecs, albergínia i alls tendres de El Huerto de La Piara).\nAmanida d’hortalisses amb quinoa i llenties.\nCigrons amb fulles d’espinacs, alvocat, moniato al forn i la recepta de pebrot vermell, pebrot groc i ceba d’El Huerto de La Piara.\nArròs integral amb la recepta de carbassó, carxofa, espàrrecs, albergínia i alls tendres d’El Huerto de La Piara, ruca, ou dur i pesto.\nCrema de verdures i lluç al forn amb patata refredada i pebrot vermell escalivat.


Beques d'Estudi Màster en Negocis Internacionals\nBeques EENI- Màster en Comerç Exterior\nBeques d'estudi per al Màster Professional en Comerç Exterior\nCompromís de l'EENI Global Business School (Escola de Negocis) amb la societat - Beques Màster Professional en Comerç Exterior\nUn dels principals valors de l'EENI Global Business School (Escola de Negocis) és la solidaritat; creiem que cal que persones de països en vies de desenvolupament puguin accedir a una formació de qualitat i que puguin establir contactes i negocis amb persones d’altres països. Per això, es destinen part dels recursos a finançar programes d’ajudes a estudiants de països en vies de desenvolupament.\nDes de l'any 2001, a l'EENI hem ofert beques d'estudi per a alumnes de tot el món amb baix poder adquisitiu: l'Àfrica, l'Àsia, l'Amèrica Llatina, l'Orient Mitjà i Est d'Europa. La regió on més beques s'han atorgat, ha estat l'Àfrica. Avui dia, en gairebé tots els països africans hem becat a algun alumne o alumna, sense importar-nos la seva raça, sexe, religió o creences polítiques. Hem becat a alumnes Cristians, Musulmans, Budistes, Jueus, Hinduistes, Confucionistes... En zones en guerra o en conflicte com a l'Iraq o Palestina també hem donats beques. Atorgar beques a les dones, especialment a les africanes i les de l'Orient Mitjà, és una prioritat per a nosaltres.\nEn aquests anys hem vist com persones que estaven gairebé marginades en la societat, gràcies a la nostra beca estan avui dia treballen en llocs rellevants a tot el món. Molts d'ells, en importants multinacionals o en Institucions Multilaterals en temes relacionats amb els negocis internacionals.\nÉs molt important assenyalar que totes aquestes beques s'han lliurat amb recursos propis de l'EENI, mai hem rebut cap tipus de subvenció o ajuda pública, ni tampoc cap donació d'una empresa o organització privada.\nEns agradaria compartir amb Vostès alguns alumnes EENI que han rebut beques:\nExemples Beques del màster Professional en Comerç exterior a l'Àfrica.\nBeques EENI Àfrica\nEstudiants africans. Àfrica s’està quedat fora dels circuits internacionals, cal crear iniciatives i diàlegs perquè puguin accedir als pocs avantatges que la globalització els brinda a aquests països africans. Cal crear professionals africans que coneguin els models de gestió occidental i la forma de fer negocis a occident, però que sàpiguen adaptar aquests models a la seva pròpia cultura. a l'EENI creiem fermament a l'Àfrica i pensem que cal que ells trobin el seu lloc en els negocis globalitzats. En la mesura del possible l'EENI pot aportar el seu petit gra de sorra.\nMaimouna SAKO (Costa d'Ivori). Maimouna va participar en el nostre programa de beques del Màster Professional en Comerç Exterior. Va aprofitar al màxim el màster i en l'actualitat treballa com Procurement Officer" al Banc Africà de Desenvolupament.\nPaterson Ngatchou. Va arribar a Espanya deCamerun amb una carrera en Administració d'empreses. Li atorguem una beca per al Màster Professional en Comerç exterior; ha estat un dels nostres millors alumnes. Avui dia és professor de comerç exterior de l'EENI. A més, treballa de director d'exportació en una important empresa espanyola viatjant per tot el món.\n"Fa ja diversos anys que treballem amb Paterson, si hagués de destacar alguna cosa és la seva rectitud, ha treballat en diverses empreses com a director de comerç exterior, i en totes elles ha acabat sent amic dels seus directius. Poques persones hauran viatjat a tants països com ell. Pat sempre em recorda la importància dels valors africans, aquesta humanitat latent africana, que a l'Europa de vegades hem perdut. És a més un gran amic meu." Pere Nonell - Director de l'EENI\nMaresha Yimer (Etiòpia). Va ser un alumne excel·lent. Li atorguem una beca per al Màster Professional en Comerç Exterior; la resta de la matrícula ho va aconseguir a través d'un sistema de finançament familiar que funciona a tota l'Àfrica: la "Tontine". Quan va finalitzar el Màster, va fer una festa amb més de cent familiars. En el seu discurs familiar va fer un emotiu agraïment a l'EENI. Avui dia té un important lloc de treball en un Ministeri Etíop.\nThierry Noël ZAFIMAHITA (Madagascar). Va ser sens dubte un dels nostres millors alumnes. Després d'estudiar el nostre Màster Professional en Comerç exterior es va especialitzar en mediació, prevenció de conflictes, els drets humans, operacions de pau, etc. Actualment treballa com a conseller en l'Oficina del Primer Ministre de Madagascar.\n"El músic austríac Arnold Shoenberg deia que un professor sempre ha d'aprendre una mica dels seus alumnes. És el cas de Thierry, tots els que vam anar professors seus vam aprendre, no només de comerç exterior sinó de la seva humanitat." Pere Nonell - Director de l'EENI\nProjecte amb la Universitat d'Ouagadogodou II (Burkina Faso)\nDes de fa cinc anys impartim un Màster Professional en Comerç exterior conjunt amb aquesta Universitat en un dels països més pobres de l'Àfrica: Burkina Faso.\nL'acte de lliurament de diplomes va ser presidit per la seva Excel·lència el President del Consell Econòmic i Social de Burkina Faso, Sr. Paramanga Ernest Yonli, el Ministre de la Funció Pública de Treball i de Seguretat Social, Sr. Soungalo A. Ouattara, el Ministre d'Ensenyament Secundari i Superior, Sr. Moussa Ouattara i el director de la Universitat Ouaga II així com per Pere Nonell (Director de l'EENI)\n"Recentment vaig tenir l'ocasió de lliurar personalment els diplomes a diverses alumnes del Màster en Burkina i em va emocionar veure l'agraïts que estaven, sobretot perquè tots ells havien aconseguit un treball amb sous molt dignes. Esdeveniments com aquest són els que realment donin sentit a l'EENI." Pere Nonell, Fundador de l'EENI\nAlgunes alumnes becats a Orient Mitjà i el Magrib del Màster Professional en Comerç Exterior.\nHem dedicat especials esforços a atorgar les nostres beques a dones musulmanes.\n"Estem convençuts que tant a l'Àfrica com a l'Orient Mitjà, la dona musulmana ha d'exercir un paper fonamental. Les paraules del Premi Nobel Muhammad Yunus són inspiradors per a nosaltres: "El creixement econòmic i la democràcia política no poden aconseguir tot el seu potencial tret que la meitat femenina de la humanitat participi en igualtat amb l'home" Pere Nonell - Director de l'EENI\nHanan Abubaker (Jordània)\nAquesta alumna jordana va demostrar una alta responsabilitat i va aprofitar la beca al màxim. En l'actualitat treballa en la Procurement Division de Nacions Unides.\nD'origen palestí resident a l'Aràbia Saudita. Llicenciada en anglès li vam donar l'oportunitat d'especialitzar-se en els negocis internacionals. Va ser una alumna molt brillant.\nNoura OUSSAIFI (Tunísia). Noura va estudiar el Màster Professional en Comerç Exterior amb nosaltres i va realitzar una excel·lent tesina del Màster. Vam tenir l'ocasió de lliurar-li personalment el diploma d'estudis a Tunísia.\nIsmahan Istiklal Mohamed (Djibouti). Va ser també una excel·lent alumna de Djibouti becada per al Màster Professional en Negocis Internacionals. Durant diversos anys va ser també professora de l'EENI i esperem que algun dia quan els seus negocis l'hi permetin pugui a tornar a col·laborar amb nosaltres. És una important directiva en una empresa logística del Port de Djibouti.\nHazem El Sheik (Palestina). Hazem va rebre una beca EENI per a estudiants musulmans fa més de deu anys. Quan va finalitzar el Màster va començar una fructífera col·laboració amb l'EENI. Hazem El Sheik ens ha ajudat enormement amb la traducció a l'àrab de part dels cursos així com de la web.\n"Hazem m'ha ajudat a entendre millor als musulmans, a conèixer i respectar a l'Islam. Personalment vaig col·laborar amb ell en la creació de l'Institut Ibn Kaldhoun de Palestina. Normalment solem veure'ns una vegada a l'any. Durant aquests anys, ens ha explicat la duresa de la vida a la franja de Gaza, com morien amics seus, com els antibiòtics no arribaven als hospitals palestins, com el seu pare no podia treure un Contenidor de taulells d'un port Israelià durant diversos anys." Pere Nonell\nNageeb Yahia (Iemen)\nAquest alumne tenia un somni i era arribar a convertir-se en un home de negocis. Atès que no tenia formació alguna sobre el tema, va sol·licitar una beca parcial i va demostrar que la hi mereixia. La seva tesina final, basada en el Príncep Al Walid Bin Talal va ser Cum Laude i ens va permetre descobrir l'activitat filantròpica del Príncep, qui utilitza part de la seva riquesa a obres de caritat. El príncep va valorar al màxim la tesina basada en l'èxit en els seus negocis i la filantropia. L'EENI va atorgar el títol de Màster Honoris causa al príncep Saudita. Nageeb és avui dia un "Business Man" com va somiar i s'ha convertit en un exemple a seguir per part dels nostres alumnes.\nmàster honoris causa atorgat al Príncep Al Walid Bin Talal per l'EENI.\nAnnie és una alumna Iraquiana cristiana resident a Jordània que va ser becada per al màster. Actualment treballa per UNICEF.\nAlgunes alumnes becats a Amèrica Llatina del màster en Comerç Exterior.\nRicardo Rojas Hernández (Colòmbia). Ricardo es va inscriure en el Màster en Negocis Internacionals amb l'objectiu de "desenvolupar sòlids coneixements teòric-pràctics" que em permetin liderar processos dins d'un context econòmic, polític i social específic per poder exercir-me com un professional integral. Avui treballa en la Gerència Financera i Internacional d'una important empresa colombiana.\nMabel Turk (Argentina). Mabel va aprofitar la beca per estudiar el màster al màxim. En l'actualitat és professora de Màrqueting internacional de l'EENI, Secretaria de la Cámara de comerç exterior de Jujuy, Secretaria de la Cámara Argentino-Hindú en Buenos Aires i és sòcia d'una consultora de comerç exterior.\n"Mabel va aprofitar la beca per estudiar el màster al màxim. En l'actualitat és professora de màrqueting internacional de l'EENI, Secretària de la Cambra de Comerç exterior de Jujuy, Secretària de la Cambra Argentina - Hindú a Buenos Aires i és sòcia d'una consultora de comerç exterior." Pere Nonell - Director de l'EENI\nNoemí Elizabeth Soto (Equador). Gràcies a la seva brillant tesina va ajudar a crear una empresa de productes artesanals rendible i que va fomentar el desenvolupament d'una comunitat deprimida de l'Equador. Noemí és en l'actualitat, a més de mànager al davant Social de Dones, Docent Investigadora a la Universitat de Loja.\nMònica Molina Barzola (Equador). Mònica va ser becada per al màster i el seu avanç va ser molt satisfactori. Ara és tècnica especialista en consorcis d'exportació en el Ministeri d'indústries i Productivitat de l'Equador.\nHenry Encunya Barrantes (Colòmbia). Henry ha estat dels alumnes més aplicats a l'EENI. Va ha estudiat dos màster gràcies a la beca. Ha estat professor de l'EENI. Ha estat professor a la Universitat dels Andes i a la Universitat Militar Nova Magrana (Coordinador de Projectes, Cap de la Divisió d'Investigacions, Vicerector d'Investigacions), Director del Mestratge en Gestió d'Organitzacions i actualment Editor de la Revista d'Investigació Acadèmia i Virtualitat de la UMNG.\n"Amb Henry tenim l'ocasió de veure'ns cada dos anys, platicamos sobre Colòmbia, sobre Amèrica Llatina, sobre ètica i negocis... Una gran persona i amic." Pere Nonell - Director de l'EENI\nAlgunes alumnes becats a l'Àsia del Màster Professional en Comerç Exterior.\nXiaojiao Sun 孙晓娇 (Xina). Xiaojiao està acabant la seva tesina per finalitzar el seu màster i a més de gaudir de la beca hem aconseguit trobar-li treball en el departament importació - exportació d'una empresa. Ha col·laborat també amb l'EENI en la traducció al xinès de part dels seus cursos i del seu web.\nTiao Darany MAILLARD (Tailàndia). Ha estat una de les millors alumnes amb una nota mitjana d'excel·lent. En l'actualitat és la Directora de departament d'exportació d'una empresa tailandesa.\nKairat Gataulin (Kazakhstan). Becat per al Màster Professional en Comerç Exterior està plenament integrat al món dels negocis internacionals a l'empresa privada amb forts interessos en l'Àsia Central.\nAlgunes alumnes becats a l'Europa del màster Professional en Comerç exterior\nIoana Maria Olaru (Romania). Ioana va ser una alumna excel·lent. Va aprofitar la seva beca per aconseguir el seu màster i treballar a l'empresa privada.\nL'EENI, no només ofereix beques a alumnes de països en desenvolupament, també hem ofert beques en països desenvolupats per a alumnes amb baixos recursos econòmics, i en particular en els últims anys a Espanya i Catalunya, degut ala terrible crisi que el nostre país està experimentant i a la falta d'oportunitats laborals.\nMichael Jouin (França). Michael és un exemple de perseverança i ha sabut reinventar-se en un període de crisi. Gràcies a la beca del màster ha passat de regentar un bar en una zona turística a tenir la seva pròpia empresa de serveis de comerç exterior.\nJosé Ángel Vallejo Mena (Espanya). És un altre cas d'esperit empresarial ja que després d'acabar el màster va fundar la seva pròpia empresa.\nMiren Larreategui (Espanya). A més de ser una excel·lent alumna i participar del nostre programa de beques, va realitzar un període de pràctiques a Itàlia obtenint molt bons resultats.\nPortal beques EENI\nLluita contra la corrupció en els negocis internacionals - Ètica global, religions i negocis internacionals\nbeques EENI EENI Business School EENI.


Pau Ignasi de Dalmases Comunica Que Segu...\nFelip Ferran i Çacirera Anuncia la Seva ...\n01/06/1714 - 01/06/1714\nInforma que amb les cartes que ha escrit des de Frankfurt, mitjançant la gestió de Miquel de Montserrat, els consellers queden assabentats dels motius que tenia per suspendre el seu viatge a Itàlia i el retorn a Holanda. I que amb altres cartes informava del seu viatge a Londres, obeint les ordres procedents de Viena (marquès de Rialp). En la darrera missiva informa de la seva arribada a Londres. Manifesta que l?any 1713 demanava la seva sortida de Londres, car pensava que no feia servei a la causa catalana. En canvi ara creu que la seva estada a la capital britànica pot ser de profit. A Londres, contacta amb el tresorer de la reina per comunicar-li, entre d?altres coses, que la monarca pagui als consellers unes partides atrassades. El tresorer respon que aquest assumpte es debat en el parlament anglès, i que han pres declaració a l'antic governador de Maó.\nÉs còpia de la unitat de catalogació número UC 214.


L’atzucac de la baixa densitat | La Trama Urbana\n← Postal #4: Aniversari feliç\nEl futur del Parc Güell (I). Cinc motius per rebutjar-ne el tancament →\nMés enllà de l’anàlisi del fenomen de la urbanització dispersa i la identificació dels seus impactes territorials, el llibre té com a principal objectiu recollir experiències i estratègies de gestió d’aquesta realitat urbana; un cop ha quedat demostrada la insuficiència d’utilitzar plantejaments i instruments que s’acostumen a utilitzar en la ciutat compacte. I és que el fenomen de la baixa densitat és (i sobretot serà) un dels reptes majúsculs de la gestió territorial del nostre país, les conseqüències i els costos del qual tant sols ara comencen a visualitzar-se.\nL’inici de la parcel·lació i l’edificació de les urbanitzacions a Catalunya es situa a l’època dels 60 i 70 en paral·lel al procés d’industrialització, al boom immobiliari, a la motorització d’una gran part de la població i a la millora de les comunicacions per carretera. Així, el 85% de les parcel·lacions d’aquest tipus d’assentament a la província de Barcelona són anteriors a 1975 (1). Durant els anys 80 majoritàriament s’aniran omplint les urbanitzacions parcel·lades existents sense crear-ne de noves. Aquest fenomen es produeix majoritàriament a l’àrea de Barcelona a mesura que s’avançava en el seu procés de metropolització i a la zona de la costa amb la construcció de residències per a estrangers i estiuejants de les principals zones urbanes del país. Aquests nous habitatges tenien un ús fonamentalment de cap de setmana o d’estiu i foren pensats i construïts per una ocupació de segona residència. Tanmateix, la manca de planificació, l’especulació i la permissivitat dels municipis cap a unes activitats que suposaven ingressos a curt termini va tenir com a conseqüència uns processos d’urbanització amb dèficits importants en el seu origen, tant pel que fa les infraestructures bàsiques (paviments, voreres, clavegueram, enllumenat, xarxes de subministrament, etc.) com pel que fa a la qualitat constructiva. Si la majoria ja van néixer amb mancances importants, aquestes s’han anat fent molt més evidents amb el pas del temps, ja sigui per la falta de manteniment o bé per la progressiva conversió de part de les cases en primeres residències. Preus més baixos que la ciutat compacte; atracció per la tranquil·litat i la proximitat amb la natura; arribada de jubilats estrangers; desconcentració de l’activitat productiva i construcció de nous centres comercials i d’oci que modifiquen les pautes d’assentament i mobilitat són alguns dels factors que expliquen aquest canvi.\nDurant els anys 90 les tipologies de baixa densitat van continuar creixent de forma important a la regió metropolitana: una tercera part de l’habitatge nou entre 1987 i 2001 corresponia a la tipologia de cases aïllades i adossades (2). És important diferenciar aquestes promocions d’habitatges, a partir de planejaments que ja n’asseguren una adequada dotació de serveis amb una millor accessibilitat respecte els nuclis de població, d’aquelles urbanitzacions dels 70 que continuen omplint-se però que arrosseguen dèficits importants en equipaments i serveis, problemes d’accessibilitat i mancances en el seu manteniment. Tot i la millora en la seva qualitat, queda clar que el planejament urbanístic ha impulsat aquest tipus de creixement urbà a través bàsicament dels plans parcials. A les comarques de Girona, per exemple, des del 1979 fins el 2006 el 61% de les noves hectàrees de sòl contemplades en els plans parcials es corresponen a aquest tipus d’assentaments (3), ampliant la problemàtica a nous territoris, com per exemple a la segona línia de costa. El diner fàcil per part de molts ajuntaments, les pressions especulatives i la manca de planificació supramunicipal expliquen bona part de la història.\nAixí doncs, arrosseguem encara herències del període franquista i durant aquests anys de democràcia, en comptes de redreçar-ho, la pilota s’ha anat fent cada vegada més grossa. Ni contenció ni gestió. A la província de Barcelona, en l’últim estudi disponible sobre urbanitzacions a (2006) es van identificar a la província de Barcelona 806 urbanitzacions que ocupaven 260 km2, amb aproximadament 93.500 habitatges construïts i una població potencial de 257.000 persones (5). És a dir, encara s’hi podien construir prop d’uns 100.000 habitatges nous i en totes les urbanitzacions de la província es poden arribar allotjar més de mig milió d’habitants.\nDins del fenomen de la baixa densitat hi ha realitat molt diferents: algunes són poblades per rendes altes i d’altres per rendes baixes; algunes tenen problemes d’accessibilitat i de servei bàsics mentre que d’altres tenen una qualitat més que acceptable; algunes són més disperses i/o denses que d’altres; algunes tenen més primera residència que d’altres, etc. Ara bé, totes pateixen problemes per la seva monofuncionalitat residencial, la dependència del vehicle privat i l’ús insostenible de recursos naturals i energètics. Després d’unes quantes tesis doctorals, seminaris acadèmics, tres llibres de referència i algunes novetats interessants com la llei d’urbanitzacions del 2009, tenim més clares les causes, les seves conseqüències i algunes possibles solucions.\nAra mateix, però, ens assalten un munt de qüestions: Quin creixement real han tingut les àrees durant el boom immobiliari? Quins instruments de contenció han funcionat? Quins criteris podem establir per conèixer la diversitat de situacions sota l’etiqueta de “ciutat de baixa densitat”? Més enllà de les problemàtiques territorials i mediambientals, quines són les problemàtiques socials en aquests espais? Podem parlar d’exclusió social suburbana? En quins casos? Quines politiques i experiències s’estan experimentant per millorar-ne la sostenibilitat (social, ambiental, econòmica)? La llei d’urbanitzacions tindrà continuïtat? Està tenint algun resultat? Seran les urbanitzacions amb pitjors serveis, aïllades i mal comunicades els nous guetos durant les properes dècades? Quants i quins d’aquests espais són urbanitzacions tancades? Què passa amb les construccions inacabades després de la darrera ressaca immobiliària, les urbanitzacions fantasmes?\nA la Trama Urbana en seguirem parlant, segur que el nou llibre ens dóna bones pistes.\nMarc Martí-Costa i Miquel Pybus Oliveras\n(1) (4) Dades extretes de Barba, J. i Mercadé, M. (2007) “Diagnosis de las urbanizaciones residneciales en la provincia de Barcelona” a Indovina, F. (coord.) (2007) La ciudad de baja densidad. Lógicas, gestión y contención. Barcelona: Diputació de Barcelona. pp. 85 -96. En aquest estudi es consideren com urbanitzacions aquells teixits fonamentalment residencials, que predomina la casa aïllada unifamiliar i que són àmbits aïllats morfològica i funcionalment respecte el nucli de problació de referència.\n(2) Muñoz, F. (2007) “La producción residencial de baja densidad en la provincia de Barcelona (1985-2001)” a Indovina, F. (coord.) (2007) La ciudad de baja densidad. Lógicas, gestión y contención. Barcelona: Diputació de Barcelona. pp. 51-84\n(3) Valcarcel, Juli (2011) Paisatge i models urbans contemporanis. Les comarques gironines (1979-2006). Tesi doctoral defensada a la Universitat de Girona.\nAquesta entrada s'ha publicat en Habitatge, Medi ambient, Paisatge, Polítiques Públiques, Uncategorized i etiquetada amb baixa densitat, ciutat baixa densitat, estratègies vers la baixa densitat. Diputació, Francesc Muñoz. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\nOne response to “L’atzucac de la baixa densitat”\nFerran | 29/01/2012 a les 5:28 pm | Respon\nPassejant per moltes urbanitzacions ja es veu que tenen molts números per acabar-se convertint en guetos. Des de l’administració cal desincentivar la construcció de més urbanitzacions i potser es podria plantejar erradicar-ne algunes per fer un procés de concentració.\nAviam si acabarem com a Nova Orleans, enderrocant cases abandonades! http://www.pbs.org/wnet/blueprintamerica/reports/shrinking-cities/video-detroit-will-encourage-its-residents-to-move/1195/


Helena Maestre ComasDissenyadora de joies Col·leccions pròpies i encàrrecs personalitzats. 2.\nAquest projecte és l’estudi per iniciar el meu taller de joieria d’autor.La motivació de crear aquesta empresa és la decrear un negoci propi, com a culminació d’una formació i una experiència professional. 3.\nTrajectòria de formació i professional Formació: els coneixements de disseny i de l’ofici de joieria els he adquirit a l’Escola d’Arts i Oficis de la Diputació de Barcelona, a l’Escola del Col·legi de joiers i Orfebres de Catalunya i a l’escola taller de la Paperera a Vilanova i la Geltrú. Experiència professional: paral·lelament, he treballat quinze anys en la joieria familiar que està ubicada a Vilanova i la Geltrú i que té 70 anys d’activitat; que m’ha aportat, entre altres coses, moltes nocions de les tendències de moda i de com captar els gustos del client final. 4.\nProducte Les meves col·leccions de joies estan realitzades amb plata i/o coure i esmalts al foc, amb un estil diferenciador. La intenció al crear el taller és la d’oferir al client:  dissenys propis i exclusius  dissenys propis amb la possibilitat de personalitza’ls mitjançant el color dels esmalts i  dissenys a mida. 5.\n• Canals de distribució• Primer canal: venda als comerços• Inicialment, posaré les meves col·leccions a la venda a l’empresa familiar que ja té una clientela fidelitzada; fet que facilita la meva promoció i alhora dóna valor a l’empresa que ara mateix té una funció més comercial.• Al mateix temps també faré una distribució comercial directe a través dels meus companys d’ofici que tenen botiga arreu del territori català. I més endavant, segons el volum de vendes, em plantejaré una distribució més estratègica i àmplia.• Segon canal de distribució: venda en fires d’artesania arreu Catalunya.• Tercer canal de distribució: venda directe al client final. Tant pel que fa a peces de les col·leccions com d’encàrrecs personalitzats. 6.\n•TARGETEl meu target és el públic femení de 12 a 50anys, que els agradi les joies artesanals ambun valor afegit, és a dir, que siguin més queun simple complement de moda. Que alportar-les les faci sentir còmodes, especials ireconfortades.El poder adquisitiu del meu target és d’unnivell mig i alt, ja que és un producte dequalitat i d’exclusivitat perquè està elaboratamb materials de valor i són gairebéexclusives pel fet d’estar a fetes a mà.Faré diferents línies de peces per a ques’adaptin millor a les diferents edats, ja quecada un busca sensacions diferents. 7.\n•El PREU El preu de les peces estarà determinat per:2. les despeses directes de fabricació,3. les despeses indirectes generades pel funcionament de l’empresa,4. un tant per cent fixa de benefici i5. un tant per cent variable que aplicaré a aquelles peces fetes per encàrrec i que són de disseny exclusiu. El preu de les peces de les col·leccions oscil·la entre els 30€ i els 200€, que és el que està disposat a pagar el meu públic objectiu, tenint en compte els preus de la competència. 8.\nComunicació del producteTipus de comunicació i missatge:El tipus de comunicació serà persuasiva perquè: Ofereixo col·leccions originals amb nom propi algunes d’elles amb un disseny únic, buscant una reacció del meu públic objectiu. Els clients tenen l’opció de triar el model i demanar un canvi en la combinació dels colors d’esmalt. D’aquesta manera el poden personalitzar. Així aconseguim una comunicació més propera amb el client i una compra més satisfactòria. També ofereixo dissenys personalitzats i únics, per una ocasió especial. 9.\nPúblic ObjectiuEl públic objectiu és la persona quevulgui comprar una joia artesanald’autor, original i amb la possibilitatde personalitzar-la:•La nena, noia o dona que vol unajoia que parli d’ella.•Els familiars o amics que busquenfer un regal original i personalitzatque faci sentir especial a la personaque estimen.•Empresa que busca regals originalsper fer, per exemple als seus clients.•Persones que volen una peça única. 10.\nActivitats de la comunicació La publicitat: Ser notícia com a creadora de la marca vinculada a la joieria existent des de fa 70 anys. El marqueting directe: Fer conèixer als meus contactes la meva empresa mitjançant el Facebook, correu electrònic i el blogspot. La comunicació en el punt de venda: Plafons amb imatges de les meves joies. També fotografies del procés d’el·laboració en el propi taller. 11.\nRecursos inicials i finançament Els recursos inicials seran propis:  El taller equipat amb eines i maquinària i material bàsic per començar.  Una inversió de capital de deu mil euros per fer front a les despeses d’inici de l’activitat i com a fons de reserva que em permetrà una certa flexibilitat a l’hora de negociar els cobraments, compra de materials, etc. El local estarà ubicat a la planta situada sobre de la botiga de Vilanova, del que no hauré de pagar lloguer, tan sols un tant per cent del consum de llum i aigua. 12.\nCompte de pèrdues i guanys i tresoreria L’empresa la iniciaré al juny de 2012. Durant aquests dos mesos que falten faré les compres de material necessàries per realitzar les primeres col·leccions que tindré a punt per distribuir en el moment d’iniciar el negoci. Les despeses que sorgeixin estaran finançades pel capital propi de deu mil euros. Un cop hagi fet la primera distribució aniré produint segons demanda. Les vendes seran al comptat o amb la possibilitat de negociar els terminis de pagament gràcies al fons de reserva. 13.\nEvolució del segon i del tercer any Durant el segon i el tercer any, la distribució serà més estratègica, mantenint o buscant distribuïdors que s’adaptin millor a les característiques de la meva empresa i que em permetin un marge de benefici més alt, ja que l’elaboració al ser artesanal i acurada fa que la producció sigui reduïda. Les despeses que es vagin produint, es finançarant amb els beneficis que l’empresa estigui generant. 14.\nHelena Maestre ComasDissenyadora de joies Col·leccions pròpies i encàrrecs personalitzats. Recommended


espeleobloc: Avenc dels Geòlegs. 2\nAvenc dels Geòlegs. 2\nNovament visitem l’avenc del Geòlegs a Vallirana. Inicialment conegut com a avenc del Colom, i posteriorment com avenc del Geòlegs o avenc de la Bomba, És un avenc petit, però proper i de fàcil accés el que ens permet coincidir amb un company que només disposa d’unes hores al matí.\nEn l’equip d’aquest dijous 22.10.2015 hi erem 13 companys federats en 7 grups diferents: Dolors Boter, Manuel Cano, Teresa Hernàndez, José Hidalgo, Jaume Julià, Miquel Nebot, Josep Pastor, Jordi Perera, Toni Robert, Montse Roca, Juli Serrano, Antoni Torra i “Víctor”.\nL’aproximació d’aquesta cavitat és fa pels carrers de l’urbanització del Lledoner si s’encerta la pista podem arribar a deixar els vehicles a escassos metres de la boca.\nSituat en el fondo del Colom, tributari del Lledoner\nD’acord amb la cartografia geològica de l’IGCC, els materials on s’enclava l’avenc dels Geòlegs, son dolomies i calcaries del trànsit Juràssic / Cretaci inferior.\nVam equipar diversos punts per baixar el pou-sala de 23 metres amb mes o menys fraccionaments i més o menys aèris, per donar-hi opcions per a tothom.\nEn Miquel recollí restes ossis superficials de ratolí, gos, cabra, etc. tot ells provinents de precipitació des de l’exterior.\nLa Montse fou la única que aprofità per fer pràctiques de canvi d’acens-descens en mig de la vertical.\nAnterior apunt d’aquesta cavitat a l’Espeleobloc:\nEtiquetes de comentaris: Arqueología i Paleontología, Cavitats Catalanes, Espeleodijous, Garraf


Una cinquantena d'agents culturals enceten una nova edició del programa "Cultura Participativa" - Ajuntament de Valls\nUna cinquantena d'agents culturals enceten una nova edició del programa "Cultura Participativa"\nLa nova edició del programa «Valls, Ciutat de cultura participativa» inclou 165 actes que abasten des d’aquest octubre fins a final de gener de 2019, havent estat preparats per una cinquantena llarga d'agents culturals. Les activitats es difondran tant en edició impresa com pels canals 2.0 de l’Ajuntament, el web municipal www.valls.cat, així com a través de l’aplicació Valls APP per a dispositius mòbils.\nEl nou programa «Valls, Ciutat de cultura participativa» recull les activitats que es podran gaudir en els diferents espais culturals durant els quatre propers mesos. Presentats en format d’agenda amb informacions de cadascun d’ells elaborades per les mateixes entitats organitzadores, els actes pertanyen a diferents tipologies: concerts, cant coral, exposicions, xerrades, taules rodones, activitats multidisciplinars, commemoracions, contacontes, cinema documental, festivals, teatre, ballables, tallers, jornades, trobades, cultura popular, presentacions de llibres, desfilades de moda o actes solidaris. El programa tampoc no oblida alguns moments destacats del calendari anual com les celebracions nadalenques, la dels Tres Tombs de Sant Antoni Abat o la de la Mare de Déu de la Candela.\nL'edició impresa és de 15.000 exemplars i es difon a les bústies de totes les llars vallenques i alhora es troba als taulells d'informació ciutadana i cultural: Oficina d’Atenció al Ciutadà, Oficina de turisme, Espai Ca Creus, Teatre Principal, Centre Cultural o Vallsgenera. El programa també arriba als ciutadans a través dels canals 2.0 de l’Ajuntament, el web municipal, així com mitjançant l’agenda de fàcil consulta inclosa en la Valls APP, aplicació per a dispositius mòbils i de caràcter gratuït, que permet actualitzar permanentment els continguts. D'aquesta manera, a més de les activitats que ara s'anuncien, les diferents entitats poden difondre on line les noves activitats que progressivament vagin organitzant.\nEl regidor de cultura, Marc Ayala, ha destacat «la voluntat de servei a les entitats i a les petites empreses culturals de la nostra ciutat que presideix el programa Valls, Ciutat de Cultura Participativa, així com l’ús cada cop més ampli que es fa de noves eines com la Valls App que permeten acostar l'activitat a més ciutadans i especialment també a segments de població joves».\nLes entitats, empreses i altres ens organitzadors d'actes han estat l’Agència Artística Loren, Amics de la Música, Associació per la Cavalcada dels Reis, Associació Porta Oberta, Associació SuiteCor, AV Habitatges Colla Vella dels Xiquets de Valls, Cambra de Comerç i Industria, Campus Extens URV Valls, CB Valls Comissió social, Cel Rogent, Centre Cívic, Centre de Normalització Lingüística de l’Alt Camp, Centro Aragonés, Cia. Passabarret, Cine Club Valls, Colla Gegantera El Calçot, Colla Gegantera La Pessigolla, Colla Joves Xiquets de Valls, Colla Vella dels Xiquets de Valls, Comerç de Valls, Coordinadora de Colles Castelleres de Catalunya, Coral Infantil Cors Alegres, Cor Audite, CRP de l’Alt Camp, Diputació de Tarragona, EMM Robert Gerhard, Equip Valls Viu la Moda, Escola Enxaneta, European College, Fan del Lluís, Fundació Festes Decennals de la Mare de Déu de la Candela, Fundació GINAC, Fundació Unió d’Anelles de la Flama, Grup de Nadal d’Artistes Vallencs, Grup Poliedre, Hoquei Club Valls, Institut d’Estudis Vallencs, Institut Jaume Huguet, JCA Cinemes, Jordi Saurí i Torras, Lapsus Teatre, Llar del Jubilat, Llibreria Tram, Món Casteller · Museu Casteller de Catalunya, Museu de Valls, Parròquia de Sant Joan, pastisseries i forns de Valls, Pisos de Clols, Prèmium Actors, Revista Castells, Societat Coral Aroma Vallenca, Societat de Sant Antoni, TAC12, Taula de les capacitats, Vallsgenera i Xarxa de Comunicació Local.\n> Descarregar el programa (pdf)\nVALLS · 9 D'OCTUBRE DE 2018


L’ICAT i el Port analitzen el marc jurídic de l’activitat portuària a les III Jornades de Dret Portuari de Tarragona | El Jurista\nL’ICAT i el Port analitzen el marc jurídic de l’activitat portuària a les III Jornades de Dret Portuari de Tarragona\nLa tercera edició de les Jornades de Dret Portuari de Tarragona ha permès analitzar a fons la realitat jurídica de les activitats empresarials en l’àmbit portuari, tant des d’un punt de vista de Catalunya i l’Estat com a nivell internacional. La jornada, que tenia el doble objectiu d’aportar coneixements en aquest àmbit als professionals del dret i, d’altra banda, que les empreses del Port de Tarragona puguin gaudir de professionals especialitzats en el seu marc jurídic, s’ha celebrat aquest matí a les instal·lacions de l’Il·lustre Col·legi d’Advocats de Tarragona, gràcies a la col·laboració entre aquesta institució i el Port de Tarragona. Hi han assistit una vuitantena de persones, entre professionals del dret i estudiants.\nLa III Jornada de Dret Portuari de Tarragona ha constat de 4 ponències. La primera s’ha centrat en el règim econòmic i financer dels ports comercials, comparant exemples d’Europa i Llatinoamèrica. Ana Maria Pita, catedràtica de Dret Financer i Tributari de la Facultat de Ciències Jurídiques i del Treball de Vigo, ha explicat que als ports se’ls exigeix autosuficiència econòmica i competència entre ells, fent una anàlisi comparativa del règim jurídic dels ports iberoamericans. Per la seva banda, Carmen Ruíz Hidalgo, professora de Dret Financer i Tributari de la mateixa facultat, ha analitzat el règim de ports del nord d’Europa, remarcant la falta de transparència dels mateixos.\nLa segona ponència ha tingut com a objecte el futur de la legislació de ports a Catalunya. L’ha impartit Luís Angosto Poza, assessor jurídic de la Direcció General de Transports i Mobilitat de la Generalitat, que ha incidit en que un dels objectius de la futura llei és que els ports tinguin les infraestructures necessàries per atendre correctament als seus usuaris, un objectiu que només es podrà assolir amb una administració portuària àgil, eficient i transparent.\nLa tercera de les ponències ha aprofundit en les responsabilitats derivades d’un accident laboral en el domini públic portuari. El ponent, José Antonio Ferrando Morellón, cap de la Inspecció de Treball i Seguretat Social a Tarragona, ha detallat els mitjans de prevenció de riscos i qui són els responsables d’activar-los, explicant l’actuació de la Inspecció de Treball en l’àmbit portuari.\nL’última de les ponències ha analitzat la relació entre el procediment concursal i l’Administració Portuària. Concepción Ordiz Fuertes, Advocada de l’Estat i Secretària General de la Societat Estatal de Participacions Industrials, ha desenvolupat el paper de les Autoritats Portuàries en un procediment concursal.


Estàs aquí: inici / notícies / andorra es planta a la semifinal i cau en un partit molt exigent\nAndorra es planta a la semifinal i cau en un partit molt exigent\n14/07/2020, 23:07 / 0 comentari(s)\nAquest mati l’equip nacional cadet s’ha classificat per les semifinals de la Torrellano Cup després d’una victòria patida (17:19) y cau davant d’un Hispanitas Balonmano Petrer exigent (20:15).\nEl combinat tricolor ha obtingut aquest mati el bitllet per a les semifinals després de vèncer a un Club Balonmano Elike que no li ha posat les coses fàcils als pupils d’Edgar Serra en la segona mitat del partit.\nEls encerts i la defensa treballada al llarg del partit ,amb un Ferran Troguet determinant en moltes ocasions, ha decantat la balança firmant així una merescuda victòria per als tricolors.\nLes semifinals s’han jugat aquesta tarda al pavelló Isabel Fernandez de Torrellano contra el Club Hispanitas Balonmano Petrer de Valencia. Els andorrans han sortit en la primera mitat del partit amb moltes ganes i han aconseguit tancar una primera part (7:7) molt merescuda, gràcies a una defensa molt treballada.\nA l’inici del segon temps, el cansament ha fet acte de presencia entre les files dels andorrans, que han acabat cedint per un contundent 20 a 15 davant d’un equip valencià molt dur defensivament.\nEl seleccionador nacional Cadet, Edgar Serra, recalca que l’esforç dels darrers dies li ha passat factura a l’equip, però en línies Generals han sabut mantenir molt bé el ritme davant d’un equip molt ràpid i molt contundent en defesa.\nL’entrenador també recalca: “hem de treballar més el tocament i el canvi d’oponent en defensa, tot i estar molt content del nivell que han demostrat”.\nDemà Andorra encara competirà per la 3a i 4a plaça del torneig contra el Torrellano Handbol Club 2 a les 20h00 del vespre, amb opcions de tancar aquesta competició sobre el podi.


Vèncer la no-democràcia de l’Estat – El Republicà\nEscrit el gener 16, 2021 gener 16, 2021 per Pau Miserachs\nVèncer la no-democràcia de l’Estat\nLes expressions “confrontació intel·ligent” i “vèncer” semblen diferents, però en realitat no ho són. Les dues tenen per objectiu defensar la personalitat amenaçada de la nació catalana i desenvolupar un règim republicà democràtic a una Catalunya independent de l’Estat espanyol.\nPassar de la situació actual de repressió no-democràtica a una democràcia pacífica en llibertat requereix vèncer un Estat que imposa la seva dominació a tot un poble contra la seva voluntat.\nAquest Estat només ha sabut aplicar la llei del vencedor a totes les reivindicacions catalanes, des de servir-se de botiflers a practicar la violència sota empara legal. La resposta que es recomana des de molts sectors per aquest tracte és desobediència i resistència pacífica com exigència de dignitat col·lectiva.\nA les eleccions vinents, es tracta d’implantar a Catalunya un nou model polític durable que permeti el desenvolupament en positiu de les tasques de transformació econòmica i social que facilitin l’ésser i l’existència d’un país modern i obert a totes les sensibilitats democràtiques, un veritable equilibri entre producció i consum, o seguir sota el model dictat des de l’Estat central.\nEncara hi ha qui es creu que Catalunya és un país format per immigrants d’altres territoris ibèrics als quals s’hi han afegit altres europeus, africans i asiàtics. Però cap d’ells ha demanat de canviar la lletra de l’himne nacional català els Segadors. La diferència es fa més notable quan s’adquireix coneixement de la gravetat del tracte econòmic i financer que rep Catalunya per part de l’Estat que incompleix els seus compromisos.\nCap efecte de renovació política i de modificació del centralisme hispànic ha tingut el règim autonòmic dels darrers quaranta anys, que alguns interpreten com a federal. La majoria de les lleis que l’estat de dret ens exigeix respectar pertanyen al pensament d’un passat que no acaba de desaparèixer. Només ha donat ales a tendències ultradretanes en creixement als pobles menys desenvolupats en els aspectes cívics i culturals. De ser apolítics alguns han passat a ser partidaris de la no-democràcia i el nacionalisme únic i unitari que hi ha darrere aquesta demagògia.\nPoc han ajudat l’arribada del progrés als mitjans de comunicació i televisius defensors de la teledeixalla i la incultura. Han estat el desenvolupament empresarial, les inversions estrangeres i la lluita en el comerç global les vies d’entrada i d’accés de les noves tecnologies i l’adaptació del sistema productiu.\nL’Estat actual, que segueix desanimant la gent a fer i pensar en política fora de l’horari laboral, no aporta res de nou al millorament de la democràcia a què es va adherir el 1978 de manera formal, però no de cor ni sentiment. L’Estat espanyol sempre ha estat a disposició de l’autoritarisme, la corrupció i contra la voluntat del poble. Només cal veure la influència del reaccionarisme de la ultradreta que també s’ha descobert en ple 2020 als estaments de l’administració i els militars contraris a la democràcia.\nVèncer la no-democràcia de l’Estat ens obliga a complir unes exigències d’afirmació democràtica, educació i de lluita, en totes les variants pacífiques, pel canvi de les lleis i les mentalitats que regulen l’actual situació, des del moment que ha quedat confirmat que la llei punitiva de l’Estat dominant s’aplica sense aturador contra els demòcrates catalans que es basen en la voluntat popular i les urnes.\nEls catalans hem de veure en la nostra història molt més que l’esclavitud voluntària pels fets que van convertir Catalunya en un objecte de dominació del govern de l’Estat i l’exèrcit dels seus protegits espanyolitzats disposats a apagar la dignitat catalana.\nEns correspon reforçar les nostres institucions amb sentit patriòtic i fer veure a la ciutadania que el nacionalisme català no és cosa d’una petita classe dirigent adinerada que només vol protegir els seus interessos industrials i comercials, sinó que ho és de tot un poble, que no assumeix el centralisme assimilacionista a què ens obliguen les lleis d’una nació diferent.\nEscrit a General Tagged confrontació intel·ligent, independència, renovacio politica\n← A PROPÒSIT DE KEYNES\nTRUMP, ESCARNI A LA DEMOCRÀCIA →


Mariano Valera ha anunciat que es va a habilitar un espai al Parc Municipal per a la instal·lació d'una escultura i una placa.\nEl portaveu de l'equip de govern, Héctor Díez, ha anunciat hui que Elx comptarà en breu amb un 'Espai blanc' dedicat a les famílies que han perdut un fill o filla durant el període de gestació, el naixement o els primers dies de vida.\nDíez ha fet este anunci coincidint amb la commemoració, hui dia 15 d'octubre, de l' Dia Mundial de la conscienciació sobre la mort gestacional, perinatal i neonatal.\nTal com ha explicat el regidor de Drets Socials, Mariano Valera, es va a habilitar un espai en el parc Municipal per a la instal·lació d'una escultura i una placa que es fixarà en una palmera.\n"Al nostre país, es considera mort perinatal a la que succeeix entre la 28 setmana de gestació fins als 7 primers dies de vida de l'infant. Es tracta d'una mort de la qual no sol parlar-se, i que causa un duel amb un profund dolor silenciat ".\nL'Associació "El Buit del meu Ventre", és una iniciativa solidària, sense ànim de lucre, formada per persones que han viscut la mort o pèrdua de fills petits durant la gestació o després del naixement, persones unides pel dolor que senten la necessitat de donar suport a famílies que viuen este dol perinatal.\nMariano Valera ha explicat que el marco de la commemoració d'este dia, sorgeix des d'esta Associació, en col·laboració amb la Associació de Llevadores d'Elx, la iniciativa de sol·licitar a este Ajuntament la instal·lació, al Parc Municipal, d'una escultura destinada a recordar a tots aquells nadons que moren al ventre o a l'poc de néixer, a fi de visibilitzar el Dia Mundial de la conscienciació sobre la mort gestacional , perinatal i neonatal, i generar un espai de suport a l'duel gestacional / perinatal que les famílies han de transitar.\n"Des de la Regidoria de Parcs i Jardins, ja s'ha seleccionat la ubicació de l'escultura, que s'instal·larà al Parc Municipal sota d'una palmera en la qual es fixarà una placa de commemoració del Dia Mundial de la conscienciació sobre la mort gestacional, perinatal i neonatal. Tant la placa com l'escultura s'instal·laran en el moment de la recepció, prevista per a la segona quinzena de novembre, amb un acte institucional ", ha apuntat.


El Director General de Turisme de la Generalitat de Catalunya visita el Baix Llobregat | Consorci de Turisme del Baix Llobregat\nEl Director General de Turisme de la Generalitat de Catalunya visita el Baix Llobregat\nEl passat 1 de juny el director de la Direcció General de Turisme de la Generalitat de Catalunya, Octavi Bono, va visitar el Baix Llobregat per conèixer alguns dels seus espais i les seves potencialitats turístiques, de la mà de la consellera de Turisme del Baix Llobregat, Mireia Monfort, i la gerent del Consorci de Turisme del Baix Llobregat, Eugènia Garcia.\nLa visita va començar al Parc Agrari del Baix Llobregat, on el gerent del Consorci del Parc Agrari del Baix Llobregat, Raimon Roda va explicar les característiques d'aquest impressionant espai agrícola de la comarca. Seguidament, a la Masia Can Comas, la seu del Parc Agrari, va tenir lloc una trobada amb els representants del sector privat del Baix Llobregat, amb l'objectiu que el Sr. Bono poguès conèixer de primera mà les seves propostes.\nA continuació, es va fer una visita als Espais Naturals del Delta del Llobregat, amb la benvinguda de la gerent del Consorci per a la Protecció i la Gestió dels Espais Naturals del Delta, Ma José Albaladejo, i un recorregut en bicicleta pels diferents itineraris.\nLa jornada pel Baix Llobregat va finalitzar amb una visita a Castelldefels, per conèixer la seva oferta turística i gastronòmica.


ETNOBLOC | Jocs i joquets de paper per celebrar el Dia Internacional dels Museus\n← Gran èxit del Dia del Llibre\nRetallable de la Processó del Corpus de València →\nPer tot això, la Biblioteca-Centre de Documentació del Museu Valencià d’Etnologia vol convidar-vos durant uns dies a jugar i /o reviure els jocs del xiquet que porteu dins.\nDel 17 al 31 de maig de 2013, com a celebració del Dia dels Museus, podeu visitar una mostra bibliogràfica i documental de jocs i joguets. Hem regirat la nostra col·lecció bibliogràfica i hem seleccionat llibres que parlen de jocs, així com llibres que ho són. També hem obert caixes del nostre arxiu per traure documents de la nostra col·lecció d’efímera.Qui no ha fet retallables de nines, avions, casetes, soldats, etc?, qui no ha intercanviat cromos per omplir els seus àlbums?, qui no s’apegat una “calcamonia” en el braç? Els jocs en paper ens han acompanyat tota la nostra infantesa i ara la dels nostres fills.\nEsta mostra no sols està pensada per adults, també està dirigida als xiquets que tindran un espai per poder jugar amb retallables i tot tipus de jocs d’interior! Així que no els deixeu a casa!\nEl lloc de la mostra és: “Biblioteca espai obert“. Un espai junt a la Biblioteca al que es podrà accedir des del pati II del Centre Cultural de la Beneficència.\nNomés heu de trobar la nina retallable del nostre cartell i seguir-la, ella vos durà a jugar!\nTags: activitats de la Biblioteca, Biblioteca espai obert, Dia Internacional dels Museus, Efímera, jocs tradicionals, mostra bibliogràfica