El primer tuit de la història, venut per 2,9 milions de dòlars que aniran a una ONG\nJack Dorsey és cofundador i actual conseller delegat de Twitter (REUTERS/Anushree Fadnavis)\nJack Dorsey ha fet donació dels diners, converits en bitcoins, per lluitar contra la pobresa a Àfrica\nVirgínia Arqué Nueno 24/03/2021 - 12.37 Actualitzat 10/05/2022 - 10.49\n"Just setting up my twttr" -Configurant el meu twitter-. Així estrenava, fa 15 anys, Jack Dorsey, cofundador de Twitter, el seu invent, una nova xarxa social gratuïta per a l'enviament de missatges curts, ràpids i senzills. Un primer tuit històric s'ha venut en subhasta per 2,9 milions de dòlars (gairebé 2,5 milions d'euros).\nEl missatge el va publicar el 21 de març del 2006, quan Twitter era encara només una eina de comunicació interna entre els treballadors de l'empresa Odeo, on treballava Dorsey.\nEl comprador és un altre emprenedor tecnològic, l'empresari malaisi Sina Estavi, directiu de la firma Bridge Oracle, especialitzada a oferir xarxes i dades externes a sistemes de blockchain -base de les criptomonedes- per a les empreses que vulguin treballar amb bitcoins i altres divises tecnològiques.\nEstavi ha comparat la seva inversió amb la compra d'una obra d'art com la Mona Lisa.\n Estavi (@sinaEstavi) March 22, 2021\nLa venda, anunciada al desembre, arriba pocs dies després de la primera subhasta a Cristie's d'una obra d'art digital, un arxiu .jpg que inclou un collage de l'artista nord-americà Beeple, format per 5.000 imatges digitals, i pel qual s'han pagat 58 milions d'euros.\nEls diners, convertits en bitcoins per erradicar la pobresa a l'Àfrica\nEl creador del tuit venut, Jack Dorsey, es va comprometre, abans de la subhasta, a convertir els diners recaptats en bitcoins i destinar-los a lluitar contra la pobresa a Àfrica. I ja hauria complert la seva promesa, segons ha publicat, esclar, a Twitter.\nLa Fundació GiveDirectly, on van destinats aquests fons, ja ha agraït el gest a l'espera de rebre els diners.\nIncredible - huge thanks @jack and @sinaEstavi  looking forward to getting this $ into recipients' hands soon https://t.co/0VBsie8Nx8\n GiveDirectly (@GiveDirectly) March 22, 2021\nTota l'operació, en format digital\nTot el procés, de principi a final, ha estat digital. La subhasta va començar el 15 de desembre passat a través de la plataforma Valuables de la companyia nord-americana Cent, on s'han anat penjant les ofertes dels participants.\nLa transacció s'ha fet a través del sistema NFT (tokens no fungibles o criptogràfics), que verifica l'autenticitat i la propietat d'un arxiu digital (text, foto, vídeo o similars) gràcies al blockchain. Cada NFT és únic i no pot ser duplicat, per evitar còpies o falsificacions.\nLa transacció s'ha fet a través d'una criptodivisa i el guanyador de la subhasta, l'empresari Sina Estavi, rebrà, en realitat, un certificat firmat digitalment i verificat per Jack Dorsey i les metadades del tuit original publicat fa 15 anys (l'hora en què es va penjar i què hi posava).\nI finalment, Dorsey ha transferit els diners, en forma de bitcoins, a l'ONG destinatària GiveDirectly, que haurà de tornar a canviar aquesta divisa per poder-los destinar als seus projectes de cooperació i que ara mateix prioritzen el combat contra la Covid a Àfrica.\nViral Xarxes socials Digital InternetTwitterTecnologia


A quina farmàcia puc notificar un diagnòstic positiu en covid després del test d'antígens?\nCom ventilar bé els espais interiors per evitar contagis?\tCom ventilar bé els espais interiors per evitar contagis?\nLes recomanacions de Salut per a tenir una cavalcada de Reis segura\tLes recomanacions de Salut per a tenir una cavalcada de Reis segura\nSe suspèn el Madrid-Barça de bàsquet arran dels brots de covid en totes dues plantilles\tSe suspèn el Madrid-Barça de bàsquet arran dels brots de covid en totes dues plantilles\nAlerten del risc de col·lapse a les residències arran de les quarantenes preventives\tAlerten del risc de col·lapse a les residències arran de les quarantenes preventives\nL'any en què hem après a conviure amb la covid-19: del vaccí al desafiament de l'òmicron\tL'any en què hem après a conviure amb la covid-19: del vaccí al desafiament de l'òmicron\nHeu de fer una consulta o tràmit sobre la covid-19 telemàticament? Com fer-ho amb "La meva salut"\tHeu de fer una consulta o tràmit sobre la covid-19 telemàticament? Com fer-ho amb "La meva salut"\nQuina és la millor màscara en cada situació?\tQuina és la millor màscara en cada situació?\nEls vaccins acceleren l'aparició dels símptomes de l'òmicron?\tEls vaccins acceleren l'aparició dels símptomes de l'òmicron?\nReport diari sobre el coronavirus: L'òmicron fa superar per primera vegada el milió de casos en un dia al món\tReport diari sobre el coronavirus: L'òmicron fa superar per primera vegada el milió de casos en un dia al món\n[MAPA] Les 1.300 farmàcies que permeten de notificar un positiu per test d’antígens a Catalunya\nEls diagnòstics positius per tests d'antígens es podran comunicar en aquestes farmàcies, prop de la meitat, per evitar la saturació dels CAP · És un sistema pensat per a asimptomàtics o persones amb pocs símptomes\nLa directora del Servei Català de la Salut, Gemma Craywinckel, ha anunciat que les persones que tinguin un diagnòstic positiu en una prova d’antígens, però sense símptomes o amb símptomes lleus, podran notificar-ho per mitjà de les 1.300 farmàcies que ja fan proves d’antígens supervisades. L’objectiu d’aquesta mesura és evitar la recepció de tants pacients als Centres d’Atenció Primària –on només caldrà que hi vagin els qui tinguin símptomes més greus– i alhora registrar al sistema de rastrejament tots els qui tinguin un diagnòstic positiu.\nConsulteu ací el mapa de les farmàcies adherides al programa TAR:\nLes farmàcies que ja fan tests supervisats, prop de la meitat, tenen accés al sistema informàtic del Servei Català de la Salut i poden comunicar el diagnòstic positiu. Després d’un resultat positiu en una prova d’antígens, en aquests casos sense símptomes o amb símptomes lleus, caldrà que la persona truqui o enviï un mail a la farmàcia donant les seves dades i també la marca del test. També és possible que hi vagi un contacte immunitzat en nom seu. El Servei Català de Salut recorda que aquesta mesura és “addicional” i no “substitutòria” de l’atenció en aquests casos. “És un nou canal que s’adhereix als ja existents. Pensem que ens pot facilitar molt la recollida de positius en el moment que estem”, ha afegit Craywinckel. “No està pensat perquè tingui una durada indefinida. Dóna resposta en un moment d’incidència molt alta.”\nEl País Valencià treballa per a implantar aquest sistema\nLa conselleria de Sanitat i els farmacèutics del País Valencià tenen avançades converses per a implantar aquest mateix sistema de notificació de positius. A hores d’ara treballen en proves de connectivitat per a facilitar la comunicació d’aquestes dades. Així ho ha avançat el secretari del Col·legi Oficial de Farmacèutics de València (MICOF), Vicente Colomer.\nProves d’antígens: A on es compren, quin preu tenen i com funcionen


El programa de cribratge ajuda a detectar de manera precoç 51 càncers de mama a Lleida el 2018 – Comarques de Ponent\nadmin Posted On agosto 22, 2019\nEl Programa de Detecció Precoç del Càncer de Mama (PDPCM) va ajudar a detectar de manera precoç un total de 51 càncers a la Regió Sanitària (RS) Lleida el 2018. Es tracta d’un programa inclòs al Pla director d’oncologia i una de les línies estratègiques d’actuació del Pla de Salut territorial de Lleida, dins el projecte de potenciar els programes de promoció de la salut i prevenció de les malalties.\nEl programa de Detecció Precoç del Càncer de Mama està adreçat a 34.832 dones d’entre 50 i 69 anys de la RS Lleida. D’aquestes s’han exclòs del programa 824 dones per defunció, patologia mamària i càncer, per voluntat de la pacient i per errors de padró. La població considerada com elegible és de 33.175 dones, de les quals se n’invita la meitat cada any. D’aquestes dones, 12.113 es van realitzar una mamografia de cribratge, el que representa el 72,4% del total de convidades a la prova, un 6% menys que el 2017.\nEl 2018, el 93,4% dels resultats de les mamografies van ser negatius i/o clarament benignes i es citaran a les dones per a una propera mamografia en 2 anys. 225 dones citades el 2018 seran citades abans dels dos anys per fer-se una nova mamografia, als 6 o 12 mesos de la darrera, per tal de fer seguiment d’alguna lesió, i en el cas de 441 dones es van reconvocar per a fer estudis addicionals.\nDavant la sospita de malignitat, l’any 2018 es van derivar 130 dones a la Unitat Funcional de Mama (UFM) de l’Hospital Universitari Arnau de Vilanova (HUAV) on un equip multidisciplinari de professionals sanitaris va valorar les imatges i va realitzar proves més específiques per fer-ne el diagnòstic. D’aquestes es van diagnosticar 51 càncers de mama, que representa una taxa de 4,21 càncers per cada mil dones cribrades. Aquesta xifra, seguint les tendències de la resta de Catalunya i de l’Estat Espanyol, s’està estabilitzant i, alhora, està compresa en els estàndards de qualitat de la Guia Europea de Cribratge (entre 2,3 i 4,6 per 1.000 dones cribrades).\nEl PDPCM a la RS Lleida compta amb dues Unitats Radiològiques de Cribratge (URC) diferenciades pel seu àmbit d’actuació geogràfica: una a la Clínica de Ponent, que atén les dones de Lleida ciutat i dóna suport a la Unitat Mòbil en controls avançats i estudis addicionals; i la Unitat Mòbil, que fa les mamografies de les dones de les comarques de Lleida.\nEl càncer de mama és el càncer més freqüent en les dones, i el seu risc augmenta amb l’edat; la majoria de casos se solen donar per sobre dels 50 anys. El cribratge permet detectar amb la mamografia tumors tan petits que fins i tot no són palpables. No és recomanable autoexplorar-se les mames com a únic mètode de cribratge. Així doncs, el programa de detecció precoç consisteix en realitzar una mamografia cada dos anys en dones entre 50 i 69 anys. Aquest període d’edat és en el que el cribratge ha mostrat la seva eficàcia de manera clara.\nCom més aviat es detecta el càncer de mama es disposa de més opcions terapèutiques, especialment de les menys agressives (cirurgia conservadora en lloc de mastectomia). El cribratge amb mamografia augmenta les possibilitats de curació dels càncers detectats precoçment i pot disminuir la mortalitat per aquest tumor entre un 25 i un 35% (Breast cancer screening. IARC Handbooks of Cancer Prevention, volume 7. Lyon: IARC Press, 2002).


"Miqui (no) tenia por de tornada a casa" | Candidatura d'Unitat Popular\nARTICLE D'OPINIÓ | Sobre les parades "intermèdies" de bus en els trajectes nocturns, per intentar neutralitzar la percepció de risc i les agressions sexuals contra les dones\nVa tornar a mirar el rellotge i se sorprengué que ja fossin les 3 de la matinada. Apa, doncs: Cap a casa. I quina mandra! Des de la Rasa, fins a les Arenes... Mitja hora no li llevava ningú. Així que acostumava a treure el mòbil i xafardejava el Twitter. Una mica per avorriment, una mica per sentir-se acompanyat. Altres vegades el que feia era trucar al Carles, que total, sempre se n’anava a la mateixa hora. Era com caminar amb algú.\nPerò avui el Miquel s’ha pirat abans que tothom. I dins Fackto ningú no sentirà el telèfon... Ep, doncs miraré el watsap tota l’estona… El feia sentir més segur, com quan es posava la caputxa o quan agafava les claus entre els dits amb força, dins la butxaca, com una arma, no fos cas que es topés amb una borratxussa.\nA la UAB sempre havia d’escoltar aquelles noies de la darrera filera, quan vestia els texans una bastant ajustats que tant li agradaven. "Si és que vas provocant, culet…”, sentia, i ell com si res, com si no se n’hagués adonat que no li treuen els ulls del paquet. Millor així, no els hi diguis res Miquelet, no pagava la pena barallar-se amb ells.\nJust teclejava un watsap quan, de sobte, va començar a sentir passes darrere seu. Bé -es diu a sí mateix-, estem a un carrer, Miqui, controla’t, és normal. Així que continua avançant, carrer avall i enfilo cap a casa. Però darrere seu sent les passes fermes de tacó, pam, pam, de dona dura, catxes, s’imagina Miquel, pam, pam, pam, i la sang li bombeja a cada segon amb més força, òstia, si fins i tot em sembla que estic sentint el tentineig dels seus llargs arets de plata… I accelera el pas, camina més de pressa però s’entrabanca vorera avall... Que fa aquesta dona, m’ha de seguir tota la puta estona darrera o que coi passa...\nLes cames li fan figa. Tremola. Però l’Eulàlia, a la fi, se n’adona que està espantant el Miqui... L’està violentant –malgrat que sigui sense voler-, al caminar en la foscor darrera seu. Ja siguin 3 metres o 13… A la fi se n’adona i accelera el pas. El vol sobrepassar ràpidament i que s’acabi ja la tensió que –intueix ella- deu estar passant el Miquel. La (auto) percepció del risc.\nI quan ja ha sobrepassat al Miqui, cinc metres amunt, li llança una mirada còmplice.\nLa mirada diu: Perdona, noi, és que caminàvem al mateix ritme, però no et volia molestar, home, que sóc una dona simpàtica, si jo també torno de Fakto...\nPerò realment els ulls d’Eulàlia no li diuen res. I no pas perquè això sigui un relat fictici (que ho és), sinó perquè mai un home ha sentit la mateixa angoixa que les dones pateixen quan tornen a casa. I si ets un home que encara creu que nois i noies pateixen indistintament, intenta recordar si has sentit mai la por del Miquel. O si has fet por a una dona pel carrer, encara que sigui sense voler. Així que si una parada ‘extra’ de bus ajuda, benvinguda sigui.\nL'Ajuntament de Terrassa ha aprovat (a proposta de la CUP) que les dones puguin baixar del bus entre parades\nSi una aturada ‘extra’ de bus ajuda a combatre les agressions sexuals contra els dones, benvinguda sigui\nProbablement, mai un home ha sentit la mateixa angoixa que les dones pateixen quan tornen a casa


Hi havia una vegada un heroi - 7accents\nHi havia una vegada un heroi\n05.07.2019 05.15 h\nHi havia una vegada un heroi que no duia capa però que portava màscara i barret. Amb la seva tasca social, impecable, defensava les injustícies i ajudava els desvalguts. Era inigualable, el salvador de la Terra Ferma.\nAmb la seva manera de parlar, fidel als orígens de la seva terra, i la seva actitud castissa guanyava seguidors a dojo, aconseguint que fins i tot el més renegador acabés retrobant-se amb les seves arrels. Era entranyable. I proper. No obstant això, a les entranyes del nostre salvador creixia quelcom fosc.\nNo existia en el seu ésser ni una mica d'autocrítica. Ell sempre era el que més. El que més donava, el que més ajudava, aquell que una millor tasca feia per la seva ciutat. Com tot heroi, aquest personatge públic tenia detractors. Poetes i il·lustrats (no estic parlant de mi, no tinc tant ego) que veien una mica més enllà i que donaven la seva legítima opinió, sense criticar la seva tasca, sinó més aviat les seves formes. L'heroi, defensor de la república catalana, de la justícia i de la llibertat, lluny d'acceptar la crítica, la condemnava. I ho feia amb malícia, fent mal a les persones, fins i tot a tercers que decidien posicionar-se a favor dels detractors, en una rocambolesca contraposició a la seva filantropia. La llibertat, per ell, només tenia una cara: la seva.\nAquest heroi, probablement a causa de la gran fama sobtada que va obtenir, no era capaç de veure que el món no girava al seu voltant, que no tothom pensava en ell tot el dia, que no tot aquell que criticava les coses dolentes de la seva ciutat (que en tenia, gairebé tantes com bones), estava posant-se amb ell. Fins i tot de vegades considerava que el fet que no el tinguessin en compte més enllà de les seves contrades era quelcom criticable, inadmissible.\nEll va aconseguir el que mai ningú abans no havia aconseguit a la seva ciutat: que molts dels que renegaven de la seva terra se l'estimessin, que la gent s'acostumés a emprar expressions oblidades en el temps. També va aconseguir que la ciutat fos més solidària, que coneguessin problemes socials fins aleshores ignorats. Va moure les masses com mai abans no s'havien mogut a la seva petita ciutat. I la seva tasca va ser reconeguda per molts diverses vegades.\nPerò aquests reconeixements per ell no semblaven suficients. Per la seva actitud semblava que cerqués el reconeixement absolut. No entenia que existissin persones que no compartissin la seva opinió, o que simplement no la contemplessin. Si no estaves amb ell, estaves contra ell, encara que el motiu fos simplement la desconeixença.\nAquest heroi hauria d'adonar-se que no tot va d'anar amb ell o contra ell, i que de vegades no és més heroi aquell de qui més es parla, si no aquell que més fa sense esperar res a canvi, que els copets a l'esquena mai no han de ser una fita.\nTot això seria una faula, com la de la llebre i la formiga, si això fos una fantasia, una creació. Però em temo que fa temps que aquell qui va crear el personatge ja és incapaç de saber on es troba la línia que el separa d'ell mateix.\nFalti, falti, repe.\tLleida 9 de juliol 12.43h Respon\nAquest article no es una repeticio dun altre que ja vau publicar? No sé, pregunto...


Presentació en societat. Parlament del president, Francesc Homs - Institució Francesc de B. Moll\nper\tadmin\t/ Dijous, 04 febrer 2016\t/ Publicat a Notícies\nÉs una iniciativa que atraurà més gent en el futur, pels valors que integra la persona de Francesc de Borja Moll i pel seu exclusiu contingut cultural. També es una resposta d’un grup de persones de la societat civil de les Illes a una situació no desitjada de l’Editorial Moll. Amb aquesta iniciativa es tanca una etapa important i en comença una altra que es pot projectar encara molt mes lluny… Es tanca una etapa de l’Editorial Moll, privada i mercantil, que té l’origen en una eminent persona, i que respon a una època, i a unes persones, (a una família…), i que la tanca la dura crisi econòmica que ha afectat profundament el sector editorial… Però comença una altra etapa, d’una institució privada, sense ànim de lucre, un projecte més col·lectiu, d’interès públic, impulsat per la força de la societat civil, un projecte participatiu, adaptat a les noves tecnologies dels nous temps, una institució col·laborativa amb les entitats públiques i privades. Una institució de la societat civil de les illes, però oberta a l’adhesió de molta més gent dels territoris de parla catalana. No vull deixar de transmetre el meu personal agraïment i el de tots els socis fundadors a la família Moll. Pel camí recorregut de més de 80 anys i que ha arribat fins avui, i per deixar pas a aquesta nova etapa d’una institució que ara neix i que durà el nom de Francesc de Borja Moll. La seva personalitat, els valors que li van donar vida i que va practicar, i l’obra lingüística i literària que va crear, justifiquen aquesta institució amb el seu nom. I enorgulleix els ciutadans que d’aquestes terres hagi emergit una contribució cultural tant valuosa, d’interès comú, de col·lectivitat, com és una forma de parlar: una llengua. La institució serà fidel a aquest llegat i als valors de la persona de qui porta el nom. I té la vocació de ser un canal de promoció i difusió de la cultura que ha heretat.\nPerò anirà mes enllà. Voldrà ser un canal de comunicació cultural al servei de la societat civil de les Illes i dels pobles de parla catalana, perquè a traves d’ell la gent d’aquestes terres puguin comunicar al món uns valors, uns sentiments, unes inquietuds, uns pensaments, unes idees, uns compromisos… A traves d’una llengua. Un projecte que avui ja és una realitat, i que avui es presenta oficialment i que té voluntat de més potència i recorregut que l’Editorial Moll. Té la voluntat de donar continuïtat a la gestió de totes les obres literàries i lingüístiques rellevants que en el seu dia va impulsar Alcover-Moll i l’Editorial Moll. També es promourà la personalitat, els valors i els treballs de l’eminent persona, del científic, filòleg i lingüista, Francesc de Borja Moll. I podrem satisfer els drets dels autors de les obres editades per l’Editorial Moll a partir d’ara. La institució també voldrà promoure iniciatives de caràcter cultural i literari, en llengua catalana i en d’altres llengües mediterrànies i universals. Preservant els valors intrínsecs d’una llengua o d’una parla, com un valor i un tresor de l’espècie humana a protegir, a conservar i a difondre. L’associació neix sense voluntat d’acció política. Transversal a totes les ideologies, amb la mirada posada en el vehicle de la comunicació entre les persones i en la seva qualitat, així com en promoure la seva utilització com a expressió de sentiments, idees, diàleg i voluntat de respecte entre les idiosincràsies i cultures dels pobles de la terra. Volem contribuir modestament a la construcció d’un món millor i en pau entre tots. Un projecte eminentment cultural. Francesc de Borja Moll traspuava aquest esperit i uns valors humans de concòrdia, de respecte, d’estimació a una terra i a la seva gent. Enamorat de les paraules, estem segurs que avui podrà ser encara guia d’una institució amb vocació cultural a partir del seu llegat i amb vocació d’anar mes enllà…. Gràcies a tots per ser avui aquí.\nFrancesc Homs. Palma, 3 de febrer de 2016\nFrancesc de B. Moll en la memòria\n“Lletra Viva”, escriptors en primera persona


SAMU SAN JOSÉ DIU ADÉU A LA LLIGA A CAUSA D'UNA LESIÓ - SD Formentera , Benvingut al web oficial del teu equip.\nSAMU SAN JOSÉ DIU ADÉU A LA LLIGA A CAUSA D’UNA LESIÓ\nsdformen Published: maig 2, 2018 Categories: NOTICIAS Tags: baixa · futbol · infermeria · lesió · operació Samu · Samu San José · segona b · trencament de menisc\nAl jugador Samuel San José Fernández se li ha acabat la lliga a falta de dues jornades per a la finalització del campionat. El defensa càntabre pateix un trencament del menisc del genoll esquerre, lesió que es va produir en el partit contra el CE Sabadell.\nEl dijous, 26 d’abril, se li va realitzar una ressonància magnètica a l’Hospital Nuestra Señora del Rosario. Els resultats de les proves han confirmat que San José pateix un trencament del menisc intern del genoll esquerre i necessitarà intervenció quirúrgica. Segons ha explicat el mateix Samuel San José: “S’intentarà suturar el cartílag per intentar conversar-lo i això implicarà una recuperació una mica més llarga d’entre 8 i 10 setmanes. En cas que no el puguin recuperar, el trauran i netejaran la zona afectada. Això implicaria una recuperació més ràpida i podria estar bé en 6 setmanes”.\nSan José viatjarà a mitjans del mes de maig a Gijón i serà operat pel prestigiós Dr. Maestro, Traumatòleg de l’Sporting de Gijón.\nDe moment, Samu seguirà a Formentera on realitzarà exercicis de recuperació i sessions de fisioteràpia. El jugador assegura que no està afectat mentalment per la lesió i que només pensa a estar al costat dels seus en aquest tram final de lliga que serà d’infart.\nMolts ànims Samu i que tinguis una prompte recuperació!


Tots hem nascut – Dansa Dona Vida\nTots hem nascut\n28 Setembre 2015 2 Octubre 2015\nAvui poso consciència en la meva arribada al món…declaro que un dia, jo, vaig néixer. I això no és tot… Vosaltres també ho vau fer. I els vostres companys de feina, els professors i els veïns pesats també… Tots hem nascut, i seguiran naixent.\nQue no recordem de forma conscient el nostre naixement no vol dir que no hi fóssim presents. I encara menys vol dir que no hagi quedat en la nostra persona i en el nostre cos físic les impressions i sensacions que vam viure en tenir el primer contacte amb el món.\nEl naixement és el gran primer canvi que experimentem en la vida. És el moment en què formulem la primera idea de què és el món exte-uterí. I és habitual que aquestes creences es manifestin de nou cada vegada que fem un gran canvi en la nostra vida.\nSe sap que és el bebè el que decideix quan vol néixer. Quan se sent preparat, envia unes hormones al cervell de la mare i aquest respon segregant prostaglandines (per estovar el coll de la matriu) i oxitocina (la responsable d’activar les contraccions de la matriu).\nUs imagineu quin poder de decisió que tenim ja des de l’interior de la nostra mare?…ara, ens haurem de preguntar…ens han deixat a tots decidir el moment i el com arribar en aquest món? I com va ser la meva arribada? La mare estava nerviosa, tenia por? Hi havia el meu pare present? Vaig passar fred al néixer? I la llum? Vaig passar d’un espai fosc i calent a un espai massa lluminós i sorollós per mi?…Cada un de nosaltres té la seva història i el seu perquè del seu naixement.\nSempre recordo la meva mare explicar-me el mateix:\n“Van començar les contraccions a la matinada, el teu germà encara no tenia els dos anys i el teu pare tenia un refredat molt fort des de feia dies. Així que, em vaig girar i vaig seguir dormint intentant ignorar les contraccions…no era el millor moment perquè vinguessis. El matí va venir una amiga llevadora a casa per fer-me un tacte. I ens va enviar corrents a l’hospital, pràcticament ja estaves aquí. Vam anar jo i el teu pare a peu fins a l’hospital i el ginecòleg només va tenir temps de posar-se uns guants i recollir-te…és una nena va dir”\nAixí vaig arribar jo, un part ràpid, gens dolorós, molt natural, instintiu i respectat.\nTots els que estem aquí hem nascut i tot i semblar una afirmació molt lògica i tonta, és molt més important del que ens pensem.\nVa ser la nostra arribada, un dia molt especial i únic.\nEt proposo fer una petita recerca del teu naixement.\nCom vas néixer, com va ser l’expulsiu, qui hi havia en aquell moment, epidural/sense epidural, part vaginal/cesària…etc\nPregunta a la teva mare o al teu pare, o aquells que et puguin donar informació del teu naixement. Sobretot però, recorda que són vivències subjectives, tu tens les teves pròpies.\nDesprés busca un moment de calma, tanca els ulls amb una posició relaxada i reconèixe’t com a individu que un dia va ser un fetus dins la matriu de la teva mare, un dia vas iniciar un treball de part, i vas aconseguir néixer.\nReconèixe’t com a nadó, com a nena, com a adolescent i com a dona. Recorda que un dia vas estar dins el cos d’una altra persona que et va donar la vida, avui ets adulta i autònoma.\nImatge: Èlia Teis fotografiada per Violeta Albero\nPosted in: BLOG, INSPIRACIÓ | Tagged: consciència, cos, feminitats, maternitat, salut\nI per tu, com és menstruar? En parlem?


Automatismes Tecelmac ofereix una economia d'abast solguda. Proporcionant als nostres clients una assistència completa des de la programació i instal·lació de tot tipus de processos fins al manteniment dels mateixos, passant pel disseny i muntatge d'armaris, instal·lacions elèctriques…\nDiverses empreses de prestigi confien en Tecelmac com la seva marca de servei.\nDelem a nomenat a la nostra organització com el seu servei tècnic oficial a Espanya.\nDesprés de nombrosos treballs realitzats amb Mitsubishi Electric hem començat a treballar com parner solutions per a la marca.\nA més Tecelmac té com a proveïdors a les principals marques d'automatitzat.\n-Siemens -Omron -ABB-Rockwell Automation -Schneider Electric\nTambé disposem del certificat que assegura la qualitat dels nostres processos, a part de ser una de les primeres empreses a la qual va ser atorgada la ISO 9011:2015 de mans de l'entitat certificadora Lloyd’s Register Quality Assurance.\nAutomatismes Tecelmac, disposa de tècnics especialitzats per fer una primera valoració completa de les seves instal·lacions gratuïta i sense compromís per a l'automatitzat, optimització i manteniment dels seus processos productius amb l'objectiu d'aconseguir la major eficiència per a la seva organització.\nEplan és un programari especialitzat en la documentació tècnica enfocada al sector elèctric. Aquesta eina ens permet generar una excel·lent presentació de lliurament de plànols molt bé documentats, a més d'aconseguir aportar un alt estàndard a la documentació dels projectes generats.\nUna raó fonamental per escollir EPLAN com a nova eina de disseny va ser la capacitat del programari d'oferir suport al disseny elèctric, control de processos i disseny de carcasses en una plataforma compartida. Com a resultat d'això i gràcies a aquesta plataforma ens permet reduir el temps de lliurament de projectes.\nL'estalvi de temps era una capacitat que buscava la companyia. Abans que decidíssim utilitzar EPLAN per a la nostra enginyeria, altres plataformes utilitzades no ens permetien treballar de manera conjunta, compartint dades entre diversos professionals que gestionessin el projecte. Ara amb el programari tenim la possibilitat de col•laborar junts per oferir una major eficiència en nostres serveis.\nA més Automatismes Tecelmac a proporcionant als seus empleades un curs complet homologat de EPLAN per a la perfecta compressió i maneig de l'eina.\nNou servei de manteniment 24/7\nTecelmac Automatismes S.L, ofereix manteniment 24h 365 dies a l'any, proporcionant una atenció completa als seus clients en cas d'incidència, avaria o consulta.\nAquest nou servei de manteniment, consisteix a proporcionar una via de comunicació directa proveïdor client. En cas de no poder resoldre la incidència telefònicament, es procedirà al desplaçament de l'operari de la companyia per donar una solució in situ.\nEls clients que demandin aquest servei, se'ls proporcionarà un número de mòbil disponible 24/7, al qual dirigir-se en cas d'incidència segons l’opció de disponibilitat triada.\nAmb aquest nou servei pretenem donar màxim suport als nostres clients i minimitzar el cost i temps de les incidències que puguin sorgir, evitant aturades de producció, retards al lliurament de comandes, faltes de qualitat i més.\nBolcats a oferir la millor solució i servei als nostres clients


Amb la Fundació Nous Cims, cap a nous objectius estratègics - Punt de Referencia\nAmb la Fundació Nous Cims, cap a nous objectius estratègics\nFa 5 anys i gràcies al suport econòmic de la Fundació Nous Cims vàrem començar a impulsar les formacions i assessories per facilitar a altres entitats replicar el nostre projecte Referents en les poblacions de Girona, Lleida, Mallorca, Galícia, Guadalajara o Navarra entre altres. Al 2016 la mateixa Fundació ens ajudava, per mitjà de la Coordinadora de Mentoria Social, a pensar i crear el pilot del projecte de Mentoria Laboral MentorHabilitats, projecte pel qual els darrers dies hem signat un nou acord que permet garantir la sostenibilitat del projecte MentorHabilitats durant aquest curs 2018-2019.\nEls bons resultats del darrer curs de MentorHabilitats pel que fa èxit educatiu avalen la feina feta en aquest projecte, uns resultats que han fet que la Fundació Nous Cims vulgui participar-hi novament.\nDavant d’una taxa de fracàs escolar del 18’20% de mitjana, que en el cas del jovent tutelat és del doble, compartim amb Fundació Nous Cims l’objectiu d’aconseguir que aquest jovent finalitzi els estudis (tant els obligatoris com els post-obligatoris), amb la mirada posada en millorar l’ocupabilitat del jovent en risc d’exclusió social, tenint en compte que l’atur juvenil, actualment, encara afecta un 37,5% dels menors de 25 anys.\nLa Fundació, a més d’aportar un suport econòmic al projecte, analitzareà i identificarà, conjuntament amb Punt de Referència, quins són els elements que garanteixen l’èxit del projecte, amb la finalitat de poder-lo replicar en altres organitzacions, tal i com es va fer el seu dia amb el projecte Referents.\nMoltes gràcies, Fundació Nous Cims, per fer-nos confiança novament.


TROBADA D’ESCOLES A VALÈNCIA-08 | Notices from nowhere\n← Alvar Aalto a Boston.\nA TEST OF FILM TO SANT LLORENÇ. VALÈNCIA →\nTROBADA D’ESCOLES A VALÈNCIA-08\nPublicat el 27 d'abril de 2008 per josepblesa\nTRobada d’escoles de la Ciutat (puta i alzheimèrica), que cada vegada “apitxa” menys i entona millor com podreu comprovar:\nHi hauria més de 20.000 persones avui al Jardi d’Aiora. Xiquets de tots els colors i ètnies. Els nous ciutadans. Milers de samarretes vermelles amb la V de victòria dissenyada pel gran Xavier Mariscal, que ho fa des de fa anys. Cada logo anyal és una delícia. Companyonia i molt bona sintonia a tot arreu. Una immensa paella, com no pot ser altrament. Els bars desconeixien l’esdeveniment i els ha agafat a contrapeu. No donaven l’abast. Tots exhaurits de menges ja a quarts de tres. La creativitat dels nanos fent els seus tallers i compartint-les seues creacions amb les altres escoles. Aquell nord enllà on la gent és rica, lliure i desvetlada, del poeta, avui, érem nosaltres mateixos.\nEls nostres governants si tingueren un mínim de vocació cívica impulsarien aquest moviment, que és únic a tot Europa.\nNo cal anar defora, com tant ens martellegen continuament, amb ment i pensa provinciana, amb allò del “nostre entorn més immediat” i qui no és capaç d’ensumar que molt del que anhela, teòricament, ja ho té ací si sap jugar a favor d’ells mateixos…. i si no, no mereix ser a la Generalitat Valenciana.\nVos hi dese el final de la Trobada que he filmat i pujat al You Tube:\n3 respostes a TROBADA D’ESCOLES A VALÈNCIA-08\n28 d'abril de 2008 a les 0:18\nMolt bé, Josep. I les Escoles Valencianes un 10. En Mariscal també, el trob diví. Ai, hi ha dies que pens que tens raó i que ho aconseguirem, però ho veuré més clar quan passi la primavera i el pol·len hagi desaparegut.\n28 d'abril de 2008 a les 19:39\n28 d'abril de 2008 a les 21:04\nsovint la vida et deixa sorpreses com trobar-te a un vell conegut -o desconegut, per ser una relació virtual- i adonar-te’n de cop i volta que estàs parlant amb algú del qui saps més del que l’altre es creu.\nJosep, gràcies per la conversa i recorda fer-te ressó de Rent. Et deixe la web: http://rentllibres.wordpress.com\nPer cert, excel·lent el treball de la gent de les trobades. Enhorabona a totes les famílies que hi acudixen cada any.


Gal·la | RÀDIO COCENTAINA\nCocentaina, Diumenge 05 de abril de 2020\nTag Archives: Gal·la\nPROTAGONISTA DEL DIA – 4 febrer 20\nLa Gal·la de l’esport d’aquest 2020, que com cada any premia a les entitats esportives i als esportistes més destacats de Cocentaina, és hui la nostra gran “Protagonista del dia” amb uns convidats molt especials que conversen amb la nostra companya Mari Nieves Pascual.\nPROTAGONISTA DEL DIA – 22 gener 19\nAquest divendres 25 de gener se celebrara al centre cultural El Teular, la 18a Gal·la de l’esport contesta. El ciclista Eusebio Pascual i el futbolista José Solbes tindran un protagonisme especial perquè rebran els guardons com a millor esportista i esportista promesa. Hui dimarts els tenim en el “Protagonista del dia”, especial esport,acompanyats per Ivan […]\nPROTAGONISTA DEL DIA – 27 novembre 18\nLa pròxima gal·la de l’esport, que premia als millors clubs i als millors esportistes del 2018, és hui la “Protagonista del dia” a la nostra sintonia amb aquesta entrevista al regidor d’esports i l’Ajuntament contestà i el coordinador del poliesportiu municipal per part de la nostra companya Mari Nieves Pascual. Coneix quins seran els grans […]\nPROTAGONISTA DEL DIA – 14 novembre 18\nDemà dijous, al Centre Social Real Blanc, tindrà lloc la Gal·la Anual que organitza l’Associació de Comerç de Cocentaina i en la que, entre altres coses, s’entreguen els premis del concurs d’aparadorisme de la Fira de Tots Sants i els reconeixements a aquelles i aquells comerciants que han dedicat tota la seua vida al comerç […]\nPROTAGONISTA DEL DIA – 23 gener 18\nAquest divendres el Centre Cultural El Teular albergarà una cita molt esperada per tot el món de l’esport contestà. I és que, un any més, tindrà lloc la “Gal·la de l’Esport”, que premia l’esforç dels més destacats esportistes i clubs contestans en el darrer any. Un merescut premi després d’un any de molt de treball […]\nPROTAGONISTA DEL DIA – 28 novembre 17\nEl món de l’esport contestà té al llarg de tot l’any una cita tots els caps de setmana al poliesportiu municipal per a practicar allò que més li agrada i defendre els colors que cadascú sent, siga en la disciplina que siga. Però sols una volta a l’any la cita destacada és al Centre Cultural […]\nPROTAGONISTA DEL DIA – 9 març 17\nAquest dissabte a partir de les 7 de la vesprada el Centre Cultural “El Teular” de Cocentaina acollirà una Gal·la molt especial on el ball i la dansa serà la gran protagonista. Una Gal·la a benefici de l’Associació “Respectem-nos” de Cocentaina, per a continuar amb la seua llavor de vetlar per aquells animals que no […]\nPROTAGONISTA DEL DIA – 28 gener 16\nL’Associació contestana “Il·lusionat” per a l’Ajuda a les persones en diversitat funcional, ha preparat una gran gal·la benèfica per a recaptar fons per a totes les activitats que setmana a setmana organitzen. Un magnífic espectacle que es podrà gaudir aquest dissabte 30 de gener a partir de les 7 de la vesprada. Comptaran amb la […]\nPROTAGONISTES DEL DIA – 17 febrer 15\nDos grans esportistes socarrats, amb “menció especial” a la gal·la de l’Esport d’enguany, visiten hui els estudis de la ràdio del seu poble per a comentar tot el que han fet l’any 2014 i tot el que tenen previst per al 2015. Ells són Carlos Pascual i Ximo Font. Les serres i les carreres de […]


Probant el Jack Daniels (introducció + fase I) | De zero a cent\nProbant el Jack Daniels (introducció + fase I)\n3 d'Agost de 2013 by DavidD\nCom ja vaig comentar en el post anterior, he decidit probar el Jack Daniels. Res de wisky, res de Bourbons, res d’etiquetes negres amb lletres blanques, res de Tennesse, sinò directament des d’Arizona apareix aquest senyor de la foto per fer-nos suar la cansalada: us presento en Jack Daniels.\nEl Nadal passat em vaig autorregalar un llibre el qual llegia en blogs d’altres fondistes que en parlaven maravelles: Jack Daniels Formula. Com no hi ha versió en català/espanyol, em va suposar un plus de motivació llegir-lo: a part de parlar de running, aprofitava per recuperar el meu cada cop més rovellat anglès d’Albacete… (hem de posar remei a això últim!)\nSuposadament degut al meu perfil de planificador total, sóc un ferm defensor dels plans d’entrenament. Seguir uns exercicis amb lògica per preparar algo funciona segur, amb més o menys èxit, però funcionar funciona segur i més pels que no som porcentos físics genèticament. Amb Jack Daniels he trobat un mètode/filosofia no generalista com els molts que trobem a Internet, sinò que s’adapta bastant a les teves característiques i nivell de forma. Sembla perfecte, oi? Doncs anem a probar-ho!!\nGairebé tota referència que ens trobem es per a gent que prepara maratons. Sembla ser que es bastant dur i seguint-lo amb criteri et prepara bastant bé pel gran dia. Com lo de la Marató em queda lluny, i vaig descartar tirar-me a la Mitja Marató, vaig decidir aplicar el mètode als 10.000. Així em servirà com una primera pressa de contacte, per quan em tiri a més llarga distància (sisisi, arribarà el dia…). Abans de començar al pla em vaig posar en contacte amb en Gonzalo, un crack i gran especialista de JD, amb la seva experiència i la meva lògica, hem adaptat lo que dicta el llibre a les meves característiques i necessitats.\nIntroducció al mètode: una pincellada del què és…\nL’entrenament que proposa el tío Jack, consisteix en de un a tres dies de qualitat a la semana (en el meu cas serà de un a dos), essent un el primer dia de la semana americana (diumenge) i l’altre entre semana. La resta d’entrenaments seran trotes per completar el kilometratge semanal, millorar tècnica i economía de carrera i ajudar a recuperar el cos. Aquests entrenaments de qualitat dependran de quina de les quatre fases del pla d’entrenament ens trobem.\nEl mètode t’aconsella fer un pla complet d’entrenament de 24 semanes, 6 semanes per fase. Com 24 semanes és moltíssim i no sóc ni un atleta d’elit, ni em vull preparar per donar cap salt important (passar de 10k a Marató o de Zero a Cent) el mateix JD et diu com t’ho has de fer per adaptar-lo a les semanes que creguis convenient. En el meu cas, aconsellat sempre pel Gonzalo, he reduit el pla a 12 semanes, 3 per fase.\nA quin ritme fer els exercicis de forma correcte? Doncs molt fàcil, Jack Daniels ha creat unes taules VDOT, on a travès del resultat de les últimes curses que has fet, obtens un nivell i atravès d’aquest nivell de VDOT obtens els ritmes correctes d’entrenament per millorar. L’objectiu del mètode no deixa de ser un altre que anar pujant nivells de VDOT, que traduit seria: millorar temps.\n¿Que és el VDOT? El VDOT és la quantitat d’oxigen per minut que procesem (ojo al dato!! la que procesem, no la que màxima que podem procesar) a ple rendiment en una distància determinada.\n¿Perquè utilitza el VDOT? JD creu que el nivell de VO2 (capacitat de portar oxígen als músculs) no és una bon indicador per saber el nivell del atleta, ja que hi ha altres factors externs com l’economía de carrera, biomecànica i motivació/força mental que juguen un paper important, per tant, crea aquest indicador que sembla que dóna ritmes més reals.\nAmb tot això ja podem començar per la Fase I:\nFase I: rodar, rodar i rodar, o no?\nAquesta és la tercera semana, per tant, estic acabant aquesta primera Fase. Aquestes tres primeres semanes consisteixen en preparar el cos per les altres fases (que cada cop són més dures). En el meu cas em toca còrrer tres semanes a ritme còmode, tant simple com això. Segons les taules de VDOT em tocaria fer-ho a 5:36, però ja he vist que era imposible (massa lent), i he utilitzat el mètodo casero de dur un ritme on puguis parlar amb facilitat.\nHe aprofitat aquesta fase per fer una mica de gym (sobretot tronc inferior) i rodar per rutes més dures. Rodar per rodar per asfalt com fa molta gent, no li trobo la gràcia. La qüestió era donar-li una mica de dificultat a l’asuntu.\nEn general m’he trobat bastant bé, una mica més lent del que vaig acabar la temporada. Suposo que es normal després del parón i del tute de gym que portaven les meves cames. La semana vinent toquen sèries curtes (Fase II), veurem si estic més lent o no.\nPD: No està mal el totxo-post que m’ha sortit per començar l’agost, si es que… quan m’apalanco a la terrassa de casa amb un got d’orxata, passen aquestes coses 🙂\nEntrenaments JD10K\t1 comentari\n← Que hi ha després de les vacances?\nTransenyera 2013: una bona manera de passar el matí de la Diada →\nOne thought on “Probant el Jack Daniels (introducció + fase I)”\n5 d'Agost de 2013 a les 10:31\nHabia sentit a parlar del VDOT pero ni idea , aixi que ara ja se quin es el meu i per variar he vist que ho estaba fent tot malament !! series molt lentes i tirades llargues molt rapides , en fin …\nMolt interessant la informacio , gracies


Plurilingüisme | Aula\nEsteu aquíInici » Projecte pedagògic\nProjecte pedagògicSaber i crear\nEl caràcter europeu i internacional\nConvivència i sentiment de comunitat\nBatxillerat Internacional a Aula Escola Europea\nD’un model multilingüe a un model plurilingüe\nÉs objectiu de l’escola que els alumnes assoleixin una correcta capacitat d'expressió oral i escrita i de comprensió oral i lectora en català, castellà, francès i anglès. S’introdueix els alumnes progressivament en l'aprenentatge i l'ús de les quatre llengües. El projecte inclou l'ús de les quatre llengües com a vehiculars per cursar matèries al llarg de la seva escolaritat. Aquest projecte es desenvolupa de manera progressiva a les tres seccions de l’escola: Parvulari, Primària i Secundària/Batxillerat.\nAula posa en pràctica un model plurilingüe (que va més enllà d’un model simplement multilingüe, amb coexistència de l’estudi de diverses llengües). Aquest model plurilingüe es basa en el fet que l’alumne no manté les llengües i cultures amb què està en contacte en compartiments mentals separats, sinó que desenvolupa una competència comunicativa en la qual s’interrelacionen i interactuen totes les experiència lingüístiques que se li proporcionen.\nEn l’aprenentatge de llengües, els estudis (en diversos àmbits: des de la sociolingüística a la neurolingüística) demostren que els aprenents plurilingües tenen més facilitat que els monolingües per adquirir una nova llengua; a més, la competència plurilingüe potencia un nivell superior d’estratègies generals d’aprenentatge.\nEls parlants plurilingües desenvolupen mecanismes d’atenció i control en relació a cada sistema lingüístic que usen i poden transferir aquests mecanismes d’atenció i control a altres situacions d’aprenentatge no necessàriament lingüístic. L’estudiant plurilingüe pot adquirir també una major flexibilitat de pensament i desenvolupar una major sensibilitat per realitats culturals diferents.\nA Aula es posa en pràctica aquest model amb una iniciació a la llengua francesa a tres anys d’edat, que continua amb l’estudi de la llengua francesa a partir dels quatre anys i durant totes les etapes de Parvulari, Primària i Secundària. Als cinc anys es posa en pràctica la iniciació a la llengua anglesa, que continua amb l’estudi d’aquesta llengua també durant totes les etapes esmentades.\nL’aprenentatge d’aquestes llengües, sumat a l’aprenentatge de la llengua catalana i de la llengua castellana, proporcionen la realitat plurilingüe descrita.\nEl projecte inclou l'ús de les quatre llengües com a vehiculars per cursar diverses matèries, tot al llarg de les etapes de Primària, Secundària i Batxillerat. També, quan és necessari, es fan servir llibres de text en llengua francesa i en llengua anglesa.\nAquest model plurilingüe es completa amb el desenvolupament d’un complet programa d’estudi d’obres de la literatura universal, en llengua original sempre que és possible o en versió traduïda. Tenim en molta consideració que la literatura no és només un complement per al progrés en l’aprenentatge de les llengües, sinó una autèntica porta d’entrada als valors de les diverses cultures literàries.\nEn acabar l’etapa de Secundària, els alumnes han de superar uns exàmens interns per acreditar la seva competència plurilingüe:\nUn Diploma intern d'anglès i un Diploma intern de francès; aprovar-los és una de les condicions sine qua non per poder continuar els estudis de Batxillerat a l'escola.\nTambé en acabar l’etapa de Secundària, Aula presenta els alumnes a uns exàmens externs, per a l’obtenció d’un títol de reconeixement oficial. Els alumnes amb resultats favorables superen el 95%.\nEl Delf B2 (o superior) de l'Institut Francès.\nEl First Certificate de Cambridge (o superior) del British Council.\nPowered by Drupal | ©2011 Aula Escola Europea | Avís Legal


Rebregada monumental de Junts a Ada Colau - XCatalunya.cat\nJunts acusa Colau de ser l’alcaldessa “més mentidera” i li demana que no vagi donant “lliçonetes”\nEl grup de Junts a l’Ajuntament de Barcelona acusa Colau de ser l’alcaldessa “més mentidera” i li demana que no vagi donant “lliçonetes”. Ho ha dit aquest dijous la presidenta de la formació al consistori, Elsa Artadi, reclamant que doni explicacions amb “transparència” i sense “victimisme”.\nEn aquest sentit, ha reconegut que no els toca a ells “entrar en detalls” sobre la citació de Colau com a investigada per suposades subvencions irregulars, però ha recordat que la ciutadania es mereix un “respecte”. També ha aprofitat per demanar-li “coherència”, exigint que compleixi “el seu propi codi ètic”.\nArtadi ha subratllat que cal “màxima celeritat” i “transparència” davant unes acusacions que ha titllat de “gravíssimes”. “No ens toca a nosaltres valorar-ho, tanmateix sí que ens toca exigir que no hi hagi ombra de dubte”, ha reblat. En aquest sentit, ha aprofitat per tornar a retreure a Colau el cas de l’exalcalde Trias, recordant que se’l va acusar el seu moment de “lladre i mentider”, un fet que li va permetre a la batlle actual “guanyar l’alcaldia”.\nLa presidenta del grup també ha opinat que Colau és “la pitjor alcaldessa” i la més “mentidera” que ha tingut la ciutat de Barcelona des del “restabliment de la democràcia”. “Prou lliçonetes, demagògia i populisme, abandonem una època ineficient que ens està enfonsant a tots”, ha insistit.\n1 pensamiento sobre “Rebregada monumental de Junts a Ada Colau”\nRetroenllaç: Colau es fa la víctima: "Em persegueixen" - XCatalunya.cat


La comunitat islàmica celebra el Ramadà al poliesportiu La Sínia | Viu Molins de Rei\nLa comunitat islàmica celebra el Ramadà al poliesportiu La Sínia\nDavid Guerrero • 20/08/2012\nL’Ajuntament i la comunitat islàmica han arribat a un acord per a la cessió del Poliesportiu de la Sínia durant la celebració del Ramadà. El consistori els va oferir un espai on resar després de que un grup de musulmans comencessin a resar al parc Pont de la Cadena.\nEl Poliesportiu de la Sínia ha tingut una utilitat diferent durant el mes de ramadà // Arxiu – David Guerrero\nLa primera nit de celebració de la festa sagrada dels musulmans, el Ramadà, va deixar una estampa al barri del Canal mai vista fins ara: gairebé un centenar de musulmans feien pregàries al carrer, al Parc Pont de la Cadena.\nEra el 20 de juliol i davant aquella situació l’Ajuntament va tractar d’oferir un espai que complís les condicions per permetre que la comunitat islàmica pogués satisfer les seves necessitats religioses sense necessitat de fer-ho al mig d’un parc.\nAixí, tres dies després de l’inici del Ramadà, la comunitat islàmica molinenca ja resava al poliesportiu de la Sínia. L’alcalde, Xavi Paz, i el president de la comunitat islàmica, Abdel Bolkaddid, van signar un conveni en el qual el consistori cedia l’espai per poder dur a terme la reunió diària de pregària al caure el sol.\nDurant tot el mes que ha durat el Ramadà, prop de 150 persones s’han desplaçat diàriament al poliesportiu del barri de la Granja per fer les seves pregàries. Ells mateixos han pagat a l’Ajuntament per la utilització del poliesportiu i s’han encarregat de la neteja, el manteniment i s’han fet responsables de l’equipament municipal durant les hores de pregària.\nApropament entre Ajuntament i la comunitat islàmica\nD’aquesta manera, l’Ajuntament ha aprofitat per relaxar tensions amb la comunitat islàmica després de la supressió de les llicències d’obra per a centres de culte, que va coincidir amb la intenció dels musulmans d’obrir un centre de culte a Molins de Rei. Durant aquelles negociacions, la interlocutora amb la comunitat va ser la regidora d’urbanisme, Mònica Santamans, qui no va avisar de la suspensió de les llicències als interlocutors islàmics, provocant un malestar considerable a la comunitat.\nAquest cop, la reacció a les pregàries del primer dia del Ramadà van anar a càrrec de l’alcalde, responsable de negociar en poques hores un acord que satisfeia a totes dues parts. Xavi Paz remarca en declaracions a Viu Molins de Rei que la comunitat islàmica “és una entitat més, amb els seus drets i els seus deures”. L’Ajuntament aquest cop li ha garantit el dret a poder tenir un espai on realitzar les seves activitats amb dignitat. Ara queda per davant un repte més difícil: permetre que la comunitat islàmica tingui un espai fix on reunir-se durant tot l’any.\nEtiquetes:Abdel Bolkaddid comunitat islàmica mesquita Monica Santamans ramadà Xavi Paz


Els Xiquets de Cambrils i els Castellers de l'Alt Maresme fan un pas endavant\nDues noves formacions castelleres nascudes a localitats marineres aprofiten l'estiu per apuntar-se els primers castells de set pisos\n2 min. Barcelona 09/08/2015 21:47\nAlgunes de les noves formacions castelleres lluny d'aturar la seva activitat durant l'època estival estan aprofitant aquestes setmanes per fer una millora important en els seus registres. És el cas de dues colles de poblacions marineres com ho són Cambrils i l'Alt Maresme. Xiquets i Castellers han estrenat en ple mes d'agost els seus primers castells de set pisos.\nEls Xiquets de Cambrils van aprofitar la invitació dels Castellers de Vilafranca per participar a la diada de Cal Figarot per portar a plaça d'una sola tacada els primers quatre i tres de set després de la seva refundació. La colla de la camisa bordeus va aconseguir coronar el quatre en la primera ronda però va fer llenya al provar el tres quan la canalla es disposava a ocupar les seves posicions. Els Xiquets no descarregaven el quatre de set des de 1998, quatre anys abans que aturessin l'activitat en la seva primera època fent castells, que va coincidir amb el boom dels noranta.\nAmb dos quatres de set descarregats i un de carregat, i amb un intent no reeixit de tres de set al sarró, els Castellers de l'Alt Maresme abordaven dissabte a Santa Susanna l'atac al segon esglaó dels castells de set, el tres. Els Maduixots van provar el castell de set pisos en segona ronda, després d'un intent desmuntat. Tot i els nervis evidents i un tremolí constant, van dominar l'estructura fins al moment de fer-hi l'aleta. Un cop coronat es va transformar, va estirar-se a la part alta i va cedir inevitablement.\nLa pluja fa renunciar als castells de nou a Vilafranca


Accés remot a MySQL – Clouding.io\n4 de Gener de 2022 10:10\nPer norma general, la majoria de servidors només permeten que les connexions a MySQL es realitzin en local, és a dir, des del mateix servidor Cloud i no des d'un servidor o equip extern.\nEn els “setups” en què cal configurar MySQL en un servidor a part, per no sobrecarregar el frontal web per exemple, s'han de dur a terme algunes configuracions per poder connectar de forma remota a les bases de dades.\nA continuació expliquem els passos que cal seguir per configurar aquest accés:\nAccedeix al teu servidor a través de SSH com a usuari “root” Pots trobar més informació sobre l'accés per SSH al teu servidor a l'article:: Acceder por SSH a Linux\nHas de donar privilegis d'accés remot a la base de dades que vulguis que sigui accessible utilitzant les comandes següents:\nRecorda que abans de llançar la comanda has de canviar:\n“xxx.xxx.xxx.xxx“, per la IP que tindrà accés a les bases de dades\n“nom_base_de_dades” pel nom de la base de dades en qüestió\n“usuari_base_de_dades” per l'usuari que farà la connexió\nmysql> USE nom_base_de_dades;\nmysql> update db set Host='xxx.xxx.xxx.xxx' where db=’nom_base_de_dades‘;\nmysql> update user set Host='xxx.xxx.xxx.xxx' where user=’usuari_base_de_dades‘\nUna alternativa a configurar manualment els privilegis a cada base de dades com hem descrit seria configurar-los per a totes les bases de dades.\nPot suposar un problema de seguretat greu garantir privilegis sobre totes les bases de dades a l'usuari root del servidor remot. En la majoria de casos serà millor crear un usuari amb menys privilegis i que només pugui accedir a la base de dades necessària per a la connexió.\nPer configurar els privilegis a totes les bases de dades caldria utilitzar les ordres següents:\nmysql> GRANT ALL ON *.* to root@'xxx.xxx.xxx.xxx' IDENTIFIED BY ‘contrasenya_de_root‘;\nPot ser que el nostre servidor tingui configurat el servei de MySQL escoltant només per la IP 127.0.0.1 (Binding), per comprovar-ho executarem:\nSi ens respon “0.0.0.0:3306” pots passar al següent pas. Si ens respon “127.0.0.1:3306” cal canviar la configuració de MySQL per això editarem el fitxer /etc/mysql/my.cnf o /etc/my.cnf depenent la distribució de Linux que usem. Bàsicament comentarem la línia que configura el binding, pot ser una cosa semblant a\nUn cop comentat reiniciarem el servei de MySQL i ja podem passar al següent pas.\nFinalment, el que hauràs de fer és habilitar el port 3306 al firewall del panell de client, has de crear una regla com aquesta:\nUsuaris a qui els ha semblat útil: 3 de 6


El festival Altaveu «Alça la veu» | Enderrock.cat\nEnderrock.cat | 05/07/2018 a les 14:30h\nArxivat a: Enderrock, Sant Boi del Llobregat, Festival Altaveu, festivals\nEl Festival Altaveu ha presentat el cartell de la trentena edició en una roda de premsa a la FNAC del Triangle que ha tingut les intervencions de Lluïsa Moret, alcaldessa de Sant Boi, i Jordi Turtós, director artístic del festival. L'Altaveu, que tindrà lloc a Sant Boi de Llobregat durant els dies 7, 8 i 9 de setembre, presenta un cartell carregat de noves propostes emergents de l'escena musical catalana.\nL'edició del 2018 s'inaugurarà amb un espectacle reividicatiu que rep el nom d'Alça la veu. L'espectacle, que tindrà lloc el divendres 7 de setembre a la plaça de l'Ajuntament, serà conduït per Dolo Beltrán. La cantant santboiana estarà acompanyada a l'escenari d'artistes de la talla de Maria Arnal i Marcel Bagés, Quimi Portet, Enric Montefusco, Núria Graham, Roger Mas i Paula Valls, entre molts altres artistes convidats.\nLa plaça de l'Ajuntament, Cal Ninyo i Can Massallera acolliran els concerts de la trentena edició. Els principals reclams del Festival Altaveu 2018 són Morgane Ji (7 de setembre), que farà la seva primera actuació en terres catalanes; Veux Farka Touré (7 de setembre), fill d'Ali Farka Touré considerat un dels millors guitarristes del món, i Boytoy (7 de setembre), que aterrarà des dels Estats Units per presentar-nos Night Leaf (Stolen Body Records, 2018).\nEl talent dels Països Catalans també serà present a la trentena edició de mans d'artistes i grups com Anna Ferrer (7 de setembre), The Zephyr Bones (7 de setembre), El Petit de Cal Eril (8 de setembre), Ferran Palau (8 de setembre), Brighton 64 (8 de setembre) i Trau (8 de setembre). Al festival també hi haurà un espai dedicat al ball urbà de mans de Sant Boi Urban Dance & Freenetiks (8 de setembre).\nTant Lluïsa Moret com Jordi Turtós han recalcat la importància del festival per a la ciutat, ja que gràcies a aquest, Sant Boi s'ha situat en el panorama musical festivaler català. Jordi Turtós recorda que l'Altaveu és un dels festivals més antics de Catalunya, que s'ha celebrat ininterrompudament des del 1989. El director artístic del festival diu que el principal objectiu de l'Altaveu és promoure la curiositat als santboians donant a conèixer noves propostes musicals: "el principal repte és trobar el públic que els entengui i els escolti".\nAquesta edició d'aniversari té un cop més la veu com a eix central de la programació. Per això l'organització del festival ha anunciat la creació d'un nou guardó que rep el nom d'Alça la Veu i que premiarà aquelles veus que fan servir el missatge de la lletra per comunicar, denunciar i expressar, en un moment en què la llibertat d'expressió passa per hores baixes.\nL'Altaveu Frontera i els Premis Altaveu\nCom cada any, el públic tindrà l'oportunitat de veure en directe els finalistes de l'Altaveu Frontera, que enguany són Et-Co, Far, Ominira i L'Últim Cavall. L'Altaveu també inclourà una nova edició dels ja mítics Premis Altaveu de la música catalana, on es reconeixen els artistes, entitats i iniciatives que d'una manera destacada han enriquit la música produïda a Catalunya durant els últims dotze mesos.\nProgramació complementària al festival\nLa celebració de les tres dècades del festival inclourà el rodatge d'un documental especial produït per Tot Sants i que s'estrenarà a l'edició 2018 del festival In-Edit de cinema i documental musical. També es programarà una exposició retrospectiva dels cartells de les 30 edicions amb textos de context a càrrec del periodista musical Jordi Bianciotto.\nEl festival també porta una programació complementària vinculada a la música a través de documentals, exposicions, xerrades, una fira del disc, un llibre i activitats familiars relacionades per tal de captar grans i petits.\nCartell de l'Altaveu 2018


Parc de la Serralada de Marina - Viu el parc a l'escola\nEl Parc de la Serralada de Marina és un espai natural protegit de 3.157 hectàrees situat entre 5 municipis de les comarques del Barcelonès, del Vallès Occidental, del Vallès Oriental i del Maresme. La serralada de Marina segueix en paral·lel el traçat de la costa mediterrània i la seva altitud màxima és el turó de Galzeran amb 485 m. Encerclada per grans nuclis urbans, acompleix un paper fonamental com a espai verd, educatiu i de lleure dins de l'àrea metropolitana. Malgrat aquesta pressió humana, la serralada presenta una destacable vegetació d'alzinars i rouredes a les zones obagues i una brolla d'estepes i brucs boals a les zones solelles. A més conserva un ric patrimoni històric, del qual destaquen poblats ibèrics, monestirs i masies, com el poblat ibèric del Puig Castellar, la Cartoixa de Montalegre, Sant Jeroni de la Murtra o la torre Balldovina.\nLa festa es realitza als voltants del Monestir de Sant Jeroni de la Murtra.\nEl monestir de l'orde de Sant Jeroni, erigit el 1416 al mas de la Murtra, situat al peu de la serralada, a la Vall de Poia o de Betlem, consta d'una gran església, el claustre i el casal. Aquestes edificacions daten del segle XV i foren construïdes amb el suport econòmic de la monarquia catalanoaragonesa i dels Reis Catòlics. Com a element arquitectònic, es destaca la Torre de Defensa, construïda per a protegir-se dels pirates que venien pel mar. Fou incendiat i exclaustrat el 1835.\nConsideracions sobre l'entorn?\nL'entorn del monestir ofereix zones àmplies per dinar i esmorzar.\nEl monestir disposa de serveis higiènics.\nEls entorns del monestir de Sant Jeroni de la Murtra són un espai privilegiat per descobrir els aspectes més rellevants que caracteritzen el parc de la Serralada de Marina. El programa Viu el parc a l'escola ha seleccionat quatre d'aquests aspectes per treballar amb els alumnes de 5è de primària:\nEl bosc mediterrani i els incendis forestals.\nLa transformació del paisatge.\nLa fauna dels camps d'albellatge.\nEl monestir i la vegetació autòctona i al·lòctona de la zona.\nBosc mediterrani Joc sobre els incendis forestals Pineda de l'ermita de la Miranda 30 minuts\nTransformació del paisatge Trobar les diferències Mirador 30 minuts\nEls camps d'albellatge Bèstia misteriosa Camps d'albellatge 30 minuts\nMonestir i vegetació Joc de la vegetació Pàrquing del monestir 30 minuts\nCom arribar al monestir de Sant Jeroni de la Murtra


Qui ha de pagar les reparacions en un pis de lloguer? - Lloguer de pisos a Figueres\nEl llogater ha d’informar el propietari quan es produeixen emergències com una fuita d’aigua a l’immoble i la possible causa de l’incident. Per la seva banda, el propietari pot ajudar a solucionar pel seu coneixement sobre l’estat de l’immoble.\nLa clàusula sobre les reparacions preveu la conservació de l’immoble segons l’article 21 de la Llei d’Arrendaments Urbans, que indica l’obligació de l’arrendador de realitzar les reparacions sense augmentar la renda per assegurar les condicions d’habitabilitat.\nPerò, igual preveu que quan el deteriorament sigui per mal ús de l’inquilí, aquest haurà de fer-se responsable i esmenar les avaries, com està estipulat a la llei competent. Pel que fa al manteniment dels immobles i per assegurar el funcionament d’aspectes bàsics com són les bombetes, és responsabilitat dels inquilins.\nIgual, han de solucionar les petites avaries per desgast usual de l’habitatge, segons l’article 21 referit. Les reparacions majors dels electrodomèstics o quan siguin antics i s’han de renovar és una competència dels amos.\nPerò, si els inquilins produeixen danys en els electrodomèstics o es produeix una fallada de fàbrica dels mateixos, aquests s’han d’encarregar de solucionar l’error. En cas d’accidents, els habitatges han de tenir una assegurança de responsabilitat civil.\nCom rescindir un contracte de lloguer Lloguer de pisos per a estudiants. Aspectes a tenir en compte


Obert el termini de matrícula de les proves de B2 i C2 de valencià de la JQCV - Diari La Veu\nEscriba el número 664852\n2 setembre 2019 18:22h\nEl B2 tindrà lloc el 9 de novembre i el C2, el 26 d'octubre i el 16 de novembre. / DLV\nVALÈNCIA. La Junta Qualificadora de Coneixements en Valencià ha obert la matrícula per als exàmens de valencià en els nivells de B2 i C2 (l'antic Superior). La matrícula es pot realitzar des d'aquest dilluns 2 de setembre fins al 16 de setembre.\nLes taxes pel certificat de les proves són de 20,40 euros en el cas del B2 i de 25,50 euros per a l'examen del C2. L'abonament de les taxes per via telemàtica tindrà una bonificació del 10%. Les bonificacions per família nombrosa o discapacitat també es poden consultar en la pàgina web de la Generalitat.\nL'examen de valencià del nivell B2 tindrà lloc a les 9 del matí en una única jornada el 9 de novembre. D'altra banda, la prova del C2 tindrà lloc en dues jornades: en la primera, el 26 d'octubre, s'avaluaran les àrees de comprensió escrita, d'estructures lingüístiques i d'expressió i interacció orals; en la segona jornada, el 16 de novembre, s'avaluarà l'àrea d'expressió i interacció escrites.\nEls exàmens tindran lloc a Alacant, Alcoi, Alzira, Benidorm, Bunyol, Borriana, Castelló de la Plana, Dénia, Elda, Elx, Gandia, Llíria, Ontinyent, Oriola, Paterna, Sagunt, Sogorb, Sueca, Torrent, València, la Vall d'Uixó, Villena, Vinaròs i Xàtiva.\nPer a poder inscriure's a les proves cal tindre més de 16 anys i no cal cap certificat previ. La inscripció es realitza exclusivament per via telemàtica a través d'aquest enllaç. Primer, cal emplenar el formulari en línia, annexar la documentació que calga, pagar les tasques, registrar la sol·licitud i guardar el justificant. Una vegada feta la inscripció, no s'admetrà cap canvi ni de nivell ni de seu.\nEscriba el número 708513


Malaltia congènita - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nUn trastorn congènit o una malaltia congènita, és una condició existent en el naixement i, sovint abans del naixement, o que es desenvolupa durant el primer mes de vida (malaltia neonatal), independentment de la causalitat. D'aquestes malalties, les que es caracteritzen per deformitats estructurals es denominen "malformacions congènites", que és un concepte diferent (MeSH), que implica un defecte en el desenvolupament del fetus.\nDOID:0080015 i DOID:0060035\nUn trastorn congènit pot ser el resultat d'anomalies genètiques (incloses les anormalitats cromosòmiques), d'alteracions del medi ambient intrauterí (úter), d'errors en la morfogènesi, o d'infeccions. Els estudis en animals indiquen que la dieta de la mare (i, possiblement, del pare), la presa de vitamines, i els nivells de glucosa previs a l'ovulació i la concepció tenen efectes a llarg termini sobre el creixement fetal i les malalties que poden aparèixer en l'adolescència i edat adulta. Els trastorns congènits varien àmpliament en causes i anomalies. Qualsevol substància que causi defectes congènits es coneix com a teratogen.\nEl terme més antic de trastorn congènit no es refereix necessàriament a un trastorn genètic tot i la similitud de les paraules. Alguns trastorns es poden detectar abans del naixement amb el diagnòstic (per cribratge) prenatal.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Malaltia congènita\n↑ Gregory W. Rutecki. «Pre-Prenatal Care: A Primary Care Primer on the Future». ConsultantLive.com, 2010. [Consulta: 25 setembre 2010].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Malaltia_congènita&oldid=25834987»\nDarrera modificació: 29 des 2020 a les 14:17\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 des 2020 a les 14:17.


Bombolles i un toc asiàtic, al nou vermut d’Oller del Mas Vadevi - El diari dels vins catalans\nBombolles i un toc asiàtic, al nou vermut d’Oller del Mas\nElaborat amb raïm de picapoll negre i cítrics exòtics incorpora gas carbònic com a punts diferencials que sumen frescor i sabor a aquest aperitiu\nper Ester Bachs dimarts, 17 de novembre 2020 - 18:50h\nEl nou vermut d'Oller del Mas té bombolles | E.B.\nEl sector del vermut no para de créixer en vendes i referències. Un boom que porta anys seduint a nous públics i generacions de joves. I aquesta evolució del mercat de vermuts va molt unida també a l’interès dels cellers en aquesta beguda. Aquest any constatem, des dels Premis Vinari, que el sector català té un bon dinamisme en quant a llançaments i el protagonisme recau en enòlegs de renom que volen crear vermuts cada cop més innovadors.\nAmb un enfocament totalment nou arriba el vermut d’Oller del Mas 2020 de Manresa. Aquest celler s’inicia amb el vermut el 2016, però l’edició d’aquest any és totalment trencadora amb la tradició. Carles Muray, l’enòleg del celler, explica que ha investigat tots els aperitius de perfil clàssic, n’ha experimentat les receptes adaptant-les als seus vins, amb la picapoll per emblema i, finalment, ha optat per una cosa ben diferent: “un vermut amb una mica d’agulla, de gas carbònic per no haver d’afegir-li sifó i tenir l’efecte refrescant des del primer moment. A més, és un vermut “blanc de noirs”, és a dir, que vinifiquem un raïm negre, el picapoll negre, com si fos un vi blanc. Això ens dona un perfil aromàtic més afruitat i un cos amb un volum extra”.\nEn la seva fórmula utilitza 12 botànics, dels quals aprofita tots els que li proporciona el seu entorn de la finca al cor del Bages. A més, li afegeix un perfil més cítric, que l’aconsegueix amb fruites exòtiques amb accent asiàtic com la mà de Buda, el yuzu, la llima kaffir, l’aranja, pells de taronges, entre d’altres. I Muray destaca que és “una experiència diferent”, on s’utilitzen els vins ecològics del celler i amb el que es pretén aconseguir un vermut d’alta qualitat amb naturalitat, amb una elaboració artesanal i amb matèries primes seleccionades amb molta cura.\nUn vermut per sortir totalment de la zona de confort, ja que es presenta amb un color taronja-ambarí i un aspecte lleugerament tèrbol, mostra de naturalitat i de no utilitzar mètodes de clarificació agressius. La bombolla fina l’acompanya en el seu pas per boca, suau i amb una gran personalitat d’aquestes notes de cítrics originals i els olis essencials de les seves pells, que li donen un impacte amarg molt original. Un vermut que us demanarà més aviat servir-se amb copa enlloc del típic got pla de l’aperitiu.\nCastell del Remei recupera una recepta dels anys 20 i treu al mercat un Vermut Clàssic\nEls sommeliers britànics coincideixen amb els Premis Vinari dels Vermuts: el Casa Mariol Blanc és Or líquid


Planeta aigua: Orgia\nPublicat per aigua a 22:34\nI és que ha fet mal... molt de mal per les nostres terres...\n3 de novembre de 2008 a les 0:27\nCaram... en saps un munt de fer fotografies... reflexes perfectament el resultat del que ha passat...\n3 de novembre de 2008 a les 0:29\nUn Esclafit , ufff aqui a Manresa vem tenir un i l'aspecte dels resultats era similar, suposo que no has o\npres mal no?\n3 de novembre de 2008 a les 8:07\nf que un esclafit es torni amb una suau rumor del vent, bones fotos !!\n3 de novembre de 2008 a les 12:28\nespero que ningú hagi pres mal, amics de Reus\nM'ha encantat llegir el teu text...veure les fotos iescoltar la música que l'acompanya. Fins una altre moment...Vaig descobrint blocs macos...\n3 de novembre de 2008 a les 20:24\nTots be per aquí, Gràcies.\nBenvingut al planeta aigua manel :)\n4 de novembre de 2008 a les 10:50\nPreciosa manera de descriure un desastre natural. Que mira per on, l'has fet atractiu amb les teves descripcións.\n"La pluja i el vent van de festa" espectacular. I, t'he de dir, que quan he llegit el titòl, he mirat a quin blog he entrat, jajajaja\nUn escrit preciós, i el final, amb un simil real, "Tempesta, passió, calma", com la vida mateixa.\n4 de novembre de 2008 a les 23:56\nhorabaixa S'ha de saber veure les dues cares de les situacions, quasi sempre es pot trobar poesia a les coses :)i han orgies de moltes menes hehehe\n5 de novembre de 2008 a les 9:54\ndeu ni do! no sabia que el temps per reus havia estat tant.. uff. quin vent no? per les terres de lleida va ploure força però.. vent poquet.\ngracies per passar-te pel meu blog. estic.. estic.. feta una merda literalment!!!uff, setmana 15 i el mal d´estomac no para en tot el dia.. ja no se que menjar.. pq tant si menjo com si no, em fa molt mal aquest estomac.. pero bueno.. avui tinc mes bon dia que ahir... un petonàs.. i tot va bé.. ell o ella estan perfectes. que diu el metge que no el podia medir pq. es movia massa...jaja bon senyal.\n6 de novembre de 2008 a les 11:03


Blog de Glòria Fandos: de febrer 2010\nSÓN ELS MEUS POETES\nPRESENTACIÓ DE L’OBRA LITERÀRIA DE GLÒRIA FANDOS ...\nMalgrat el gèlid fred i la pluja al final de la tarda, vaig viure una vetllada rica i satisfactòria el dia tretze de febrer, al Centre Lleidatà de Barcelona. Vaig sortir al migdia amb tren, amb l'especial equipatge, la meva producció literària en format paper, que consta de nou llibres, de poesia i prosa. A la presentació de l'acte ens vàrem centrar en els llibres de poesia "Llum de Tardor" i "Al vent de l'Ebre", la biografia de "Lo nostre Teixidor" l'últim Cantador del Montsià i "Empremta de dona" relats.\nLes presentacions anaren al meu càrrec i la lectura de poemes compartida amb la poetessa i amiga M. Carme Roig, coordinadora de l'activitat literària. Va començar amb un breu currículum del meu itinerari literari. L'encarregat de posar el so i les imatges de les portades i del contingut de les obres presentades fou el poeta Rafel Soteras.\nDel poemari "Llum de tardor" recitàrem els poemes titulats "Buidesa", "Sonet de comiat serè", entre altres. Del llibre "Al Vent de l'Ebre", "Sonets de mar i amor" de refinat i romàntic erotisme i "Camí de dona", remarcant, amb impotència i tristesa, la desigualtat i la injustícia que encara pateixen les dones a l'actualitat. Del de relats, una petita llegenda dedicada a Santa Llúcia. De la biografia del "Lo nostre Teixidor", ressaltar la importància d'aquests cantadors de la jota improvisada, típics de les Terres de l'Ebre, dotats d'un do especial, que no s'ensenya ni s'aprèn. Hem viscut el seu temps, la seva història, sense el veritable reconeixement que es mereixen Vaig recitar uns poemes del contingut de la biografia dedicats al Teixidor.\nEl Centre Lleidatà de Barcelona es va omplir de poesia, relats i música, enregistrada, de Rondalla i cantadors típics de les Terres e l'Ebre, i els poemes de "Enyor i "Eternitat" de sonets del llibre "Llum de Tardor", musicats per Tomás Simón d'Amposta i la veu d'Alícia González. I en directe al piano, unes peces interpretades, amb sensibilitat i precisió, per Josep Àngel Rodríguez i Fandos. Vetllada senzilla però molt entranyable, inoblidable, un pas més en els meus camins poètics que sempre estimo tant... Vers a vers, cop a cop, com digué Machado, es fa camí al caminar. I allà, a un espai de Barcelona, compartírem una part del nostre cor, i de les nostres Terres de l'Ebre, dels nostres pobles i de la nostra gent. Tornarem, ja que al públic li va semblar massa curt. Es van quedar amb ganes de més poemes recitats i de més música en directe de piano. El viatge de tornada el férem en autobús, ben entrada la mitja nit, amb un bon regust de boca. Amb el cos cansat però amb les il·lusions acomplides i amb la sensació de la feina ben feta.\nPublicat per Gloria Fandos el 0:02 Cap comentari:\nLa llegenda de Santa Àgueda sempre és la mateixa, però m'agrada recordar-la, potser afegint un toc d'actualitat. Que és una llegenda, és història? És una fantasia? És un misteri? Fins a quin punt és una realitat? Són fets, si és que van succeir o algú es va inventar o arrodonir, per alimentar una fe, unes creences, una il·lusió, creure en miracles. Acceptar un conformisme, davant d'uns fets esgarrifosos, d'unes persones martiritzades. Realitat? Fum? Envoltades d'un halo de divinitat, on podem trobar totes les respostes, i a la vegada cap. Les dones creients, ens encomanem a Santa Àgueda en el "mal de pit ", que és càncer de mama, dit senzilla i durament i crua. Però davant d'un avenços mèdics, reials i satisfactoris, clamem i confiem, primer que res en la ciència i desprès la fe. O les dues a la vegada. Tenim al nostre abast aquests grans professionals de la medicina, tant en prevenció, en tractaments, en cirurgia. Ments privilegiades que es dediquen a la investigació, per curar malalties i salvar tantes vides. Pensem que són Deus. Que hi som a les seves mans. O potser es Deu que ens els hi posa en el nostre camí?\nÀgueda, Àgata o Gadea, Verge i màrtir nascuda a Palerm( Itàlia) i martiritzada a Cutània, cap a l'any 251, patrona de l'illa de Malta. Festivitat que se celebra el 5 de febrer. Les bugaderes la tenien com advocadessa de les dones que criaven i protectora sobre tot del "mal de pit", tal vegada perquè a la Santa, li hi van tallà en el seu martiri i així com Santa Llúcia patrona de les modistes, apareix en els seus ulls a un plat, a Santa Àgeda ens la mostren portant els seus pits tallats en un safata. Educada en el cristianisme més extremista, ja des de nena feu vot de virginitat. Però, davant de la negativa al seu pretendent Quincià, governador de Sicília, ferit en el seu amor propi de mascle, abusant del seu poder i sense que ningú fesa res per evitar-ho, la féu tancar a un bordell. No aconseguint el seu humiliant propòsit la feu martiritzar cruelment estenent-la a sobre de carbons encesos. En aquells moments un gran terratrèmol és produí a l'illa, com a defensa divina cap a la Santa. Després la feren engarjolar i ja no va sortir-hi: allà va morir captiva un 5 de febrer i els partidaris cristians l'enterraren a Cutània. A Sicília s'invoca contra les invasions de l'Etna. La seva fama ha estat molt estesa, a Espanya sobre tot a l'Occident del principat de Catalunya, Fraga, Mesquinesa... les dones aquest dia prenen especial protagonisme, per a fer honor a la Santa. Són alcaldesses, manen en tot, fan gresca, ball i les dones trauen a ballar als homes, els homes estan d'acord perquè només és un dia, fan el paper de servidors i esclaus de les dones, aquestes mantejaven un ninot a la plaça del ajuntament, el cremaven i suposaven que aquest era un home. A Tortosa fa uns anys ho celebraven anant a Mig Camí, assistint primer a una missa en honor de la Santa i pobre d'ell si algun home apareixia, el lligaven, li tapaven la boca i era objecte de totes les burles possibles com a divertiment extraordinari, però amb molta harmonia, pau i xalera.\nActualment, totes les associacions de dones, celebren aquesta festa, en activitats diverses, com una tradició molt enraigada, en honor a la Santa.\nLes dones actuals ens sentim identificades amb aquesta Santa, perquè també són martiritzades. Ni tradicions d'origen femenines desdibuixades, ni llegendes gregues d'Orfe... Fa pocs anys una dona va ser mullada amb gasolina i cremada viva, també per un home, el seu marit... El 2010 ha començat millor, de maltractaments i morts de dones, pels seus companys sentimentals, o ex. És un present i una realitat viva, esgarrifosa i tangible. Com si Quincià, governador de Cecília, fantasma i assassí vingués de les tenebres del passat, esborrant 2000 anys de Història. Esperem que com a Santa Àgueda la Divinitat ens doni la mà, algun dia... Una esperança fugissera, que s'esmuny entre les nostres mants.. portant-nos al buit, ens enfonsa als esvorancs més profunds.\nHi ha una contra terrible. Ments que salven vides, i altres ments malèfiques que les destrueixen. És la lluita del bé i del mal, no hi ha dubte. Una mica no, un tot de sensatesa i llum per aquestes ments fosques. Però que parin ja aquests assaciants a dones innocents que clamen al cel, perquè ja no els queda res més. Més lleis i més ajudes per pal·liar d'una vegada aquesta lacra. Com així és l' educació, generalitzada, a la nostra societat, i a la nostra cultura, de respecte, de comprensió i de bona fe. Aquest any 2010 serà més real l'esperança?\nPublicat al Diari de Tarragona el dimarts dia 2 de gener de 2010 a l'apartat de "Línea Abierta"\nPublicat per Gloria Fandos el 13:28 Cap comentari:\nSón els meus amics, els meus poetes,\ncollita abundosa i dolça de moltes primaveres,\ntèbies tardors i gelats hiverns,\nde dies grisos i plujosos,\nque ompliem rius de poemes.\nEstols d'aus recitant paraules i rimes,\nper un cel blau lluminós i assolellat.\nguardats al cofre del cor\ntancat amb clau de plata,\nil·luminats per un fil de lluna blanca\nfiltrada per una escletxa\ngastada, eixamplada en el temps.\nSón meus els poetes, els poemes,\nl'Univers el mar i la Terra,\ni les aigües clares de l'Ebre,\nles flors, el bosc, la fragància i la verdor.\nTot el meu, i no sóc egoista,\nnomés forma part de vida,\ntot és meu i no pren res a ningú,\ntot cap al cor i a la ment,\na la fondària de la mirada dels meus ulls,\ni al racó de l'amplitud dels sentiments.\nPublicat per Gloria Fandos el 12:59 Cap comentari:\nPRESENTACIÓ DE L’OBRA LITERÀRIA DE GLÒRIA FANDOS AL CENTRE COMARCAL LLEIDATÀ DE BARCELONA\nConvidada per la poetessa i amiga M. Carme Roig a presentar la meva obra i trajectòria literària a Barcelona, al Centre Comarcal Lleidatà, Ronda Universitat 1, el dissabte 13 de febrer a les 19 hores.\nM.Carme Roig és la coordinadora de l’Acte literari, com de molts altres, i és de l’Hospitalet de Llobregat. Els nostres camins poètics es creuaren, afecció que compartim i mantenim des de fa molts anys una amistat entranyable. És creadora d’una revista literària titulada la “La Veu dels Poetes” a la qual col·laboro amb poemes. També organitza una tertúlia literària al barri de Santa Eulàlia. Abans de Nadal va participar telefònicament al espai poètic que realitzo a Radio Ràpita, recitant poemes de Nadal i d’altre temes. Per molts anys que puguem seguir i crear camins poètics infinits.rear camins poètics infinits.


L'AMB aprova un pla d'acció per al tractament i l'eradicació de l'amiant en l'àmbit metropolità | Sostenible\nAquest conjunt de mesures s'aplicaran de forma progressiva i és el resultat del treball conjunt dels diferents serveis tècnics de l'AMB. En aquest sentit, l'AMB oferirà suport tècnic als municipis metropolitans per dur a terme el compliment del pla, que té com a horitzó l'any 2028, segons determinen les recomanacions de la Comissió Europea. Especialment, l'organisme metropolità oferirà suport a aquells consistoris que, com que són petits, disposen de menys mitjans i recursos.\nFa poc més d'un any, un grup de treballadors jubilats de l'empresa de ferrocarril i construcció MACOSA, va sol·licitar a la presidenta de l'AMB, Ada Colau, una reunió per a demanar actuacions sobre els problemes sanitaris, laborals i tècnics derivats de la presència de materials amb amiant en l'entorn metropolità. Com a iniciadors de la proposta, la presidenta de l'AMB, Ada Colau, ha rebut aquest matí una comissió d'antics treballadors de MACOSA. La trobada ha tingut lloc abans del Consell Metropolità, aprofitant l'assistència d'aquest col·lectiu al ple.\nAccions concretes del pla metropolità per erradicar l'amiant\nAdoptar un sistema d'eines i protocols de gestió per a treballs amb amiant (SEPGTA) per a l'erradicació i el tractament dels materials que continguin amiant dins de l'àmbit territorial metropolità. Aquest sistema ha de preveure el cicle complet dels treballs: inspecció prèvia i detecció, identificació, avaluació i projecte, actuacions per al tractament dels residus i finalment seguiment dels treballs en tots els aspectes tècnics i sanitaris.\nVincular tots els serveis de l'AMB a aquest sistema SEPGTA. Aquesta vinculació és especialment rellevant per als serveis encarregats de projectes i obres, espai públic, equipaments, parcs metropolitans, cicle de l'aigua i prevenció i tractament de residus.\nL'AMB col·laborarà amb els municipis metropolitans i els assessorarà per a facilitar l'adopció del SEPGTA, amb les adaptacions necessàries per fer eficient el sistema.\nEl Consorci Metropolità de l'Habitatge (CMH) ja té en compte l'atorgament de subvencions per als treballs d'eliminació d'amiant. Tanmateix, estudiarà la incorporació de subvencions més àmplies en el Programa de rehabilitació extensiva en zones vulnerables de l'AMB i en totes les actuacions referents de rehabilitació en què participi.\nL'Observatori Metropolità de l'Habitatge de Barcelona incorporarà en els seus estudis sobre el parc d'habitatges de l'AMB la detecció dels problemes de materials amb presència d'amiant, mitjançant les bases de dades dels ITE (Inspecció Tècnica de l'Edificació) i d'altres mitjans al seu abast.\nEls serveis d'urbanisme de l'AMB tractaran els problemes de la presència d'amiant a les edificacions en el planejament urbanístic de la seva competència, com és el PDU (Pla director urbanístic) i també el posterior desplegament amb planejament general i derivat. Per exemple, en aspectes com la informació urbanística, les necessitats de rehabilitació del parc edificat al territori metropolità (36 municipis), les normes urbanístiques i els programes d'actuació.\nL'àrea de desenvolupament social i econòmic de l'AMB encarregarà la prospecció sobre les diferents formacions en matèria de construcció existents per tal d'elaborar algun mòdul de formació específic sobre el tractament de l'amiant, amb la creació d'una certificació professional acreditada. També incorporarà com a recomanació específica en els plans d'actuacions de millora de polígons d'activitat econòmica la necessitat de fer avaluacions sistemàtiques sobre el nivell d'amiant de les edificacions i la proposició de mesures de correcció urgents.\nTMB i l'empresa Ferrocarril Metropolità de Barcelona (FMB) està desenvolupant un conjunt de tasques de tractament integral dels problemes derivats de l'existència de materials amb amiant a les seves instal·lacions (http://www.metrorespon.cat/). Com és el cas de la retirada dels materials que contenen amiant de totes les seves instal·lacions en un termini màxim de 4 anys, adoptant les mesures de detecció, avaluació, tractament i seguiment fixades al SEPGTA. TMB consignarà en els seus pressupostos les inversions necessàries per a complir amb aquest compromís temporal.\nL'AMB col·laborarà amb el Govern de la Generalitat de Catalunya per a la formulació de les mesures legislatives i reglamentàries necessàries per a la millora dels reglaments reguladors de l'ITE i de les cèdules d'habitabilitat, de manera que els corresponents informes tècnics concretin els aspectes relatius a la detecció i al tractament dels materials amb components d'amiant a les edificacions.


L'hostalatge garrotxí necessita cambrers i cambreres - Garrotxa Digital\nL’hostalatge garrotxí necessita cambrers i cambreres\nPublicat a les 09.01\nComentaris tancats a L’hostalatge garrotxí necessita cambrers i cambreres\nJosep Maria Nogué, gerent B-Crek: “No és que demanem ajuda, és que demanem gent que vulgui treballar”.\nEls bars i restaurants garrotxins necessiten personal. Diversos negocis de l’Associació d’Hostalatge de la Garrotxa s’han trobat amb un mateix problema: la marxa de treballadors afectats pels ERTO cap a altres sectors.\nJosep Maria Nogué: “Molts dels que estem en aquest món hi estem per passió, però altres de forma temporal. I què han fet? Dons han marxat cap al sector carni. Jo m’he quedat amb un 15 o 20% menys de plantilla”.\nDavant d’aquesta situació, l’Associació d’Hostalatge obre la crida a tot tipus de perfils motivats per treballar en bars i restaurants, sense que l’experiència sigui un requisit indispensable. La selecció es farà des del servei d’intermediació de l’Àrea d’Ocupació de Dinàmig.\nMariona Mañà, Servei Ocupació Dinàmig: “Bàsicament, donar-se d’alta a Ocupació.dinàmig.cat i fer-nos arribar el currículum. Nosaltres farem una petita criba i enviaríem els currículums als restaurants de l’Associació d’Hostalatge que hagin enviat oferta i en tinguin necessitat”.\nEls mateixos establiments de l’Associació d’Hostalatge de la Garrotxa també compartiran les seves ofertes a través del web de Dinàmig, per poder arribar més fàcilment a possibles candidats.\nEl col·lectiu de 60 fins a 69 anys de la Garrotxa ja s’està inoculant la segona dosi d’Astrazeneca\nUna nova estació sísmica controlarà l’activitat volcànica del Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa\nEl CB Garrotxa Santjoanenc va aconseguir aquest dissabte una important victòria contra el líder, el CB Bescanó. Els blanc-i-negres van jugar un molt bon partit des del primer minut i consoliden la segona posició a Tercera Catalana. El Pavelló de Sant Joan…\nUna vintena d’entitats mostraran el seu rebuig al pla d’usos del Firal d’Olot en el ple municipal d’aquest vespre\nL’Ajuntament d’Olot portarà a aprovació aquest vespre en el ple municipal l’aprovació definitiva del pla d’usos del Firal. Representants d’una vintena d’entitats hi seran presents per mostrar el seu rebuig a l’aprovació. Segons afirmen, se senten…\nConvergència i Unió ha dominat de nou a La Garrotxa aquestes eleccions municipals. A més de la victòria a la capital, la federació nacionalista s'ha adjudicat municipis importants de la comarca com Besalú, Les Preses, Sant Feliu de Pallerols o Sant Joan…


El PSM demana la destitució de Francisco José Hernando com a president del Suprem i del Consell General del Poder Judicial\nGabriel Vicens, secretari general del PSM, considera un desbarat que el president del Consell General obviï el dret dels ciutadans a ser atesos pel poder judicial en la seva llengua pròpia.\nEl PSM vol que Francisco José Hernando sigui destituït immediatament com a president del Tribunal Suprem i del Consell General del Poder Judicial (CGPJ). Els nacionalistes han fet aquesta petició després que Hernando hagi manifestat, en relació al projecte d’Estatut de Catalunya i referint-se a la llengua catalana, que “lo que no veo es que se deba imponer el conocimiento de una lengua que no tiene una projección positiva”.\nGabriel Vicens, secretari general del PSM, considera un desbarat que el president del Consell General obviï el dret dels ciutadans a ser atesos pel poder judicial en la seva llengua pròpia. Així mateix, el secretari general del PSM afirma que “el fet d’haver comparat el coneixement de la llengua catalana amb saber sevillanes posa de manifest la incapacitat de Hernando per presidir el Tribunal Suprem i el Consell General”. En aquest sentit, el dirigent nacionalista afegeix “què em corregeixi el senyor Hernando si m’equivoc, però no record que la Constitució espanyola reconegui que aprendre sevillanes sigui objecte d’especial respecte i protecció. Potser el president del CGPJ s’hauria de tornar a llegir l’article tercer de la Constitució”.\nPer altra banda, Gabriel Vicens considera inacceptables les ingerències que s’estan produint en el debat sobre la reforma dels estatuts i, molt concretament sobre la reforma de l’Estatut de Catalunya. Vicens afirma que les declaracions del president del Suprem o les del tinent general José Mena només contribueixen a crispar el debat polític i són impròpies d’un estat de dret. A més, el secretari general del PSM es demana “després del menyspreu cap a la llengua i la cultura catalana que impregna les declaracions d’Hernando, quina confiança podem tenir en els òrgans oficials de l’Estat quan posen objeccions jurídiques a un nou Estatut?”


Modelització científica - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nExemple de modelització científica. Un diagrama de processos de transport químic en la composició de l'atmosfera.\nLa Modelització científica és una activitat científica que té com a objectiu fer una part o característica particular del món més fàcil de comprensió , definició, quantificació, visualització o simulació fent referència a un coneixement existent i generalment acceptat. Es requereix seleccionar i identificar aspectes rellevants d'una situació en el món real i després utilitzar diferents tipus de models per a diferents objectius, com ara model conceptual per comprendre millor, models operatius a operacionalitzar, Model matemàtic per quantificar, i model gràfic per visualitzar el tema. El modelatge és una part essencial i inseparable de moltes disciplines científiques, cadascuna de les quals té idees pròpies sobre models específics de modelització.\nAlguns tipus de modelització científica[modifica]\nModelització de muntatge\nModelització de catàstrofe\nModelització de document\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Modelització científica\nA Viquidites hi ha citacions, dites populars i frases fetes relatives a Modelització científica\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Modelització_científica&oldid=25124062»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 oct 2020 a les 19:57.


LANOVA Ràdio de Reus enceta programació amb quatre nous espais | LANOVA Ràdio de Reus\n“Xoc d’estics”, “L’illa dels monstres”, “Cientrífic” i “Feedback musical”, s’incorporen a la programació de tardor de l’emissora reusenca\nCoincidint amb la setmana de les Festes de Misericòrdia 2019, LANOVA Ràdio de Reus ha arrencat la programació de la temporada 2019/20. Una graella radiofònica que, de dilluns a diumenge, compta amb espais informatius, esportius, divulgatius, musicals o culturals; amb continguts de La Xarxa i amb la incorporació de nous programes que s’afegeixen a la programació de l’emissora reusenca.\nA nivell informatiu, la jornada radiofònica de dilluns a divendres de LANOVA Ràdio comença a les 8 del matí amb el “Notícies en Xarxa. Edició Matí” que s’allarga fins a les 10 h. Després d’una selecció de música, a les 12 h, cada dia, es reemet l’espai musical que ha sonat el dia anterior a les 21 h; mentre que, a les 13 h, el programa esportiu “Esports en xarxa” ofereix l’actualitat esportiva del país en clau local. La informació de proximitat pren el relleu a les 14 h, amb l’informatiu “Notícies en Xarxa. Edició Migdia”. Per la tarda, de 16 a 19 h, se segueix apostant pel programa “Carrer Major”, el magazín en xarxa de les emissores del Camp de Tarragona coproduït per LANOVA Ràdio de Reus, Ràdio Ciutat de Tarragona, Altafulla Ràdio, Ona La Torre, Ràdio Montblanc, Ràdio la Selva, Ràdio l’Hospitalet, i BxC Ràdio. Des de la ràdio reusenca, condueixen els continguts pel programa els periodistes Alba Cartanyà i David Fernàndez. A banda, els dimecres, de 09 a 10 h del matí, de nou, és el moment de fer tertúlia amb la segona temporada de “La cua de palla”, l’espai que dirigeix i presenta Josep Maria Arias. De dilluns a divendres, i de 19 a 20 h, s’emet el “Notícies en Xarxa. Edició Vespre” i, a partir d’aquesta hora, comença la franja dedicada als espais temàtics que tiren endavant el conjunt de col·laboradors de l’emissora.\nEls vespres a LANOVA Ràdio de Reus\nDe dilluns a divendres, de 20 a 21 h, s’emeten diferents espais depenent del dia de la setmana, que es repeteixen el mateix dia de l’emissió a les 22 h. Els dilluns, el “Fot-li Esports!” d’Andreu Rauet, que encara ha de començar temporada, repassarà els resultats esportius dels equips de la ciutat i de la comarca; mentre que els dimarts s’emet el “Xoc d’estics” d’Artur Àvila i Laura López, el programa de l’hoquei català que, durant les dues darreres temporades s’havia emès a l’emissora Ràdio Terra, malauradament desapareguda.\nEls dimecres es reemetrà la tertúlia “La cua de palla”, i els dijous s’escoltarà el programa literari “Vols venir a la meva barca?”, coproduït amb Òmnium Cultural Baix Camp, i conduït per Agnès Toda. Finalment, el divendres, hi haurà, a partir de les pròximes setmanes, “Cientrífic”, un espai de ciència pels que no saben de ciència”, presentat per Marc Mestre i Albert Salas.\nPer la seva banda, la franja de 21 a 22 h, torna a estar destinada a espais musicals especialitzats. Així doncs els dilluns serà el torn del “33 revolucions” (seleccions temàtiques) de David Barceló; els dimarts, del “Música per a gent exquisida” (música de diferents gèneres) de Marià Arbonès; els dimecres torna “L’illa dels monstres” (math, post-rock, noise…) de Vicenç Torrent; els dijous, seguirà el “Toc de Queda” (pop independent) de Gerard Carceller, i els divendres sonarà “La Cara B del Rock” (rock i entrevistes a artistes locals) d’Ariel Santamaria.\nLa programació pròpia del cap de setmana inclou l’emissió els dissabtes del “Rotllana màgica”, l’espai de sardanes de Teresa Vives, que s’emet a les 9 h; del programa de Laura Navarro que es va estrenar aquest estiu, el “Feedback musical”, a les 12 h; del “Libre como el viento” de Tomás Sainz, a les 13 h; i del “Cops i flames”, el programa degà de la música en català, que Jordi Pinyol condueix a les 16 h. A més, aquests i altres dels programes musicals d’entre setmana, es reemeten en diferents franges entre dissabte i diumenge. Els dos dies del cap de setmana, LANOVA Ràdio també pren part en l’elaboració de l’”En joc”, el programa de La Xarxa que, de 20 a 22 h, segueix en directe els diferents esdeveniments esportius de la jornada.\nTots aquests continguts, a més, es poden recuperar, a qualsevol moment i a qualsevol hora amb el servei de ràdio a la carta de cadascun dels programes que pots trobar en aquesta mateixa web.


Hugh Jackman i el seu gos Dalí - Cangur de Gossos\nBulldog Francès , Curiositats , Famosos i els seus Gossos , Gossos , Hugh Jackman\nQuan marxen de vacances, van amb el Dalí i si viatgen en primera classe, el gos també. Segons paraules de la dona del Jackman, el Dalí és un més de la família.\nTambé s'ha de dir que la compra del gos va ser un regal per a la seva filla Ava i va gastar uns dos mil dòlars en ell… Potser amb el temps s'adonarà que l'adopció és una opció, sobretot després de sentir que estava valorant canviar la seva dieta per respecte als animals. Tot té el seu temps.\nTot i ser per a la seva filla, és ell qui s'encarrega del Dalí (evidentment, ja sabem que els nens no poden ser responsables del gos de casa) i el porta a tot arreu, llargues passejades per Nova York, a còrrer i a fer exercici...\nCom a totes les èpoques, entre els famosos hi ha races "de moda" i aquesta és una d'elles. És evident que no sóc partidària d'aquestes modes però el que tinc clar és que aquest gos ha tingut una sort que no imagina. Bé, i el Hugh Jackman també! La companyia d'un gos és inigualable i pel que sembla l'actor ho ha descobert ràpid ja que són inseparables.\nBulldog Francès Curiositats Famosos i els seus Gossos Gossos Hugh Jackman