Portada del llibre ‘El franquisme que no marxa’, editat per Saldonar i pel Grup Barnils / CRÍTIC\nJuan Antonio Samaranch / T. S. – RICK SFORZA\npepegaya\t3 de juny de 2015 - 13:40\nPren nota de la ref bibliogràfica, please !\nalexros\t3 de juny de 2015 - 16:37\nArticle super interessant i molt ben fet, que aporta llum a una de les parts més fosques de la nostre història i mostra el canvi de jaqueta descarat que alguns van fer i que mai se’ls ha demanat explicacions per res, ben al contrari són famílies a les que hem omplert de premis, condecoracions i exemple del que calia ser.\nNomés fer una aportació l’empresa cervesera San Miguel va ser fundada a Manila l’any 1890, abans del naixement de Pedro Cortina Maurí, anys més tard cap al 1946 es va continuïr una societat a Lleida, La Segarra S.A, amb la finalitat de fabricar cervesa, no serà fins el 1957 quan es firma l’acord de Manila amb el president de San Miguel Corporation, Andrés Soriano,quan neix”San Miguel, Fábricas de Cerveza y Malta, S.A.”, independent de la matriu filipina.\nsegurament l’autor ja coneix aquest detall però només dir que ell no la fundà i que avui en dia la matriu filipina és una de les empreses més fortes d’Àsia.\nCarlesPorcel\t8 de març de 2016 - 9:56\nFalta una de les més insignes. La família Daurella, de Cobega, la distribuidora de Coca Cola fa anys a Catalunya. Una vegada que vaig anar a fer una visita comercial a Cobega, en la sala d’espera hi havia una foto d’un dels Daurella amb Franco.


Des de Lleida...: Eric Clapton - Layla (unplugged)\nPublicat per Babunski a 1:34 a. m.\nhola, eric clapton , gran canço del "manos lentas"...\nPer cert, per una errada técnica, he ficat un segidor al teu bloc que no és , per tant el que no surt la foto el pots esborrar, ..disculpa\nÉs curiós això que contes perquè jo el primer dia de classe a l'autònoma també vaig fer el mateix...jo i 200 més alumnes de primer a la recerca de la classe perduda.\nÉs que va ser una cosa molt rocambolesca. Teníem trobada i retrobada l'aula C3-003 però la C3b-003 no hi havia manera. De fet, encara no entenem el perquè d'aquesta diferenciació. No podrien posar els noms de les aules com en els hotels?\nels de barcelona ciutat ens perdiem ja al tren per anar a l'autònoma. vaig tardar no sé quan temps en entendre el funcionament dels ferrocates!!!\nLa C3B devia de ser a la UAB (B) home està clar.\nPues jo si haig de triar entre les comercials (les que coneixo bàsicament) hem quedo amb tears in heaven.\nÉs una llàstima que la cançó més coneguda d'Eric Clapton sigui "Tears in Heaven". No pas perquè la cançó sigui dolenta, sinó perquè ni és el millor que ha fet l'Slowhand ni és significativa del seu estil musical. Però que hi farem. Els Grammys són molt Grammys.\nAra l'Ainhoa Arteta ha fet una versió del "Tears in Heaven" en el seu últim disc:\nJo vaig a ser molt poc original i diré que el tema que més m'agradava en la seva època era Cocaine(ja,ja sé que no és d'ell,però m'agradava i m'agrada molt cantat per ell). També va estar en un grup que es deia The Yardbirds,de fet va començar amb aquest grup de blues rock... però ja fa molt temps d'aixó:)\nRespecte al nom de l'aula, crec que ho van fer aposta: "posem-los-hi difícil a aquests projectes de Pitàgores...C3b-003(una simple resta) sí, perfecte!...que busquin la solució" :)\nNo és tant difícil. C3B-003\nC : Facultat de ciències\n3 : Bloc 3\nB : Bis (era un bloc acabat d'agregar que estrenavem)\n003: El número d'aula.\nJo també em vaig perdre el primer dia, però al cap de 3 o 4 anys vaig aconseguir descifrar el codi\nI tant que conec els YArdbirds i el Bluesbreakers. Quant més enrere anem amb el temps més trobem les essències del Calpton autèntic i bluesístic. Excel·lent el "For your love". A més anava acompanyat del gran baix JOhn Mayall i del bestial Peter Green, després a Fletwood Mac.\nI "Cocaine" efectivament no és de Clapton sinó de J.J.Cale.\nVés per on que Clapton ha triomfat per versions al cap i a la fi, sinó mira el "I shoot the sheriff" de Marley o el "Knockin' on heaven's door" de Dylan.\n10r... tu sempre tan avançat.\nSi dius que la teoria és que la C era de la facultat de ciències... com és que a medicina no tenien M? O a periodisme P? O a lletres L?\nI això del bloc 3... si estàvem al segon pis... a més, hi havia una diferència d'un pis entre l'aula C3b-003 i la C3-003. Crec recordar que era així...


Proposam que els turistes puguin entrar a les Illes si presenten un test negatiu de la COVID19\nEns sumam així a una iniciativa de l’illa de Còrsega que s’hauria de pactar a nivell europeu\nMés per Menorca ha proposat aquest dimarts al Govern que els turistes només puguin entrar a les Illes Balears si presenten un test negatiu per a la COVID19 fet, com a màxim, 7 dies abans del viatge, una iniciativa que s’ha aprovat a Còrsega i que està pendent del vist-i-plau del govern francès.\nEl diputat Josep Castell ha explicat la proposta durant la compareixença del conseller de mobilitat, Marc Pons, aquest dimarts al Parlament, i l’ha definida de “més eficaç sanitàriament i menys lesiva per a la mobilitat”.\nCastells ha recordat que ara mateix està en vigor una normativa estatal que estableix una quarentena de 14 dies per qui arriba a les Illes procedent de fora de l’Estat espanyol. Una mesura que té “moltes debilitats”, ha dit el diputat, ja que “poden venir persones infectades de dins l’Estat, la quarentena és mala de garantir i desmotiva els turistes”. D’altra banda, ha explicat, el Govern ha establert un control sanitari per a la mobilitat entre illes que serà “insostenible a llarg termini, en el moment que augmenti la mobilitat”, ja que consisteix a emplenar un formulari que s’ha de processar i fer un control de temperatura, la qual cosa endarrereix molt el flux de passatgers i no és viable “com s’ha vist amb els passatgers d’Eivissa-Formentera”.\nÉs per això que Més per Menorca se suma a la proposta que fa Còrsega, que comparteix amb les Illes Balears la insularitat,el gran volum turístic, la baixa incidència de la COVID19, la facilitat per controlar ports i aeroports –el que fa possible mesures que serien insostenibles en territoris continentals– i el major risc per gestionar un rebrot de l’epidèmia. Tot plegat, ha afirmat Castells, “justificaria que, a nivell europeu, hi hagués un règim específic per als territoris insulars”.\nEs tracta d’una proposta “molt més viable que la quarantena de 14 dies”, ha afegit el nostre diputat, qui ha insistit que el conseller ha d’explicar quin és el model que defensa el Govern per garantir la mobilitat segura i quines gestions està fent a nivell estatal i europeu per aconseguir un règim específic de control d'accés als territoris insulars


Nosaltres també lluitem a primera línea: Diari d'una auxiliar de residència en temps d'Estat d'alarma [II]\nAquesta setmana els casos de residències d’avis i àvies afectades pel coronavirus s’han anat succeint a tota velocitat. Després d'anys de precarietat al sector, ara també ens toca viure des de primera línea la crisi de la Covid, però ho hem de fer lluitant per mesures eficaces que ens protegeixin i no l'acabem pagant nosaltres.\nDes de l’última vegada que vaig escriure, els casos de residències d’avis i àvies afectats pel coronavirus s’han anat succeint a una velocitat que fa por, desenes dels nostres majors han mort i moltes de les nostres companyes estan infectades. Les notícies van començar a sorgir a comptagotes, però l’alarmisme mediàtic que les institucions volien prevenir ja s’ha instal·lat fa dies. És clar que en un sector tan vulnerable la pandèmia no es podia fer esperar molt.\nLa situació dels avis i àvies enfront la Covid-19 és de lluny la més compromesa. Són el sector de la població que més està patint el virus i on més baixes s’estan produïnt. I enfront això han hagut de passar dies, setmanes i desenes de morts perquè els centres geriàtrics estiguin al centre de l’emergència sanitària.\nDiumenge, Pedro Sánchez anunciava que les residències privades passen a disposició de les Comunitats Autònomes per pal·liar la crisi sanitària que impacta de ple als centres públics. Llavors, perquè encara no ha sortit cap responsable polític de sanitat a Catalunya a explicar com es farà això?\nPerquè llavors, tant a les públiques com a les privades, segueix sense arribar-nos el material que ens cal? A moltes residències ens les veïem magres per gestionar els guants i fa dies que portem les mateixes mascaretes, exposant-nos a nosaltres mateixes a ser les que acabem infectant als nostres avis. Perque els EPIs disponibles són només per quan és detecta algun símptoma en lloc de prevenir-los. O pitjor encara, en alguns centres el poc material del què disposem està requisat pels pròpis gerents, quan les que ens juguem la salut, minut a minut, som les treballadores.\nA més, moltes auxiliars treballem sota l’amenaça de que si sorgeix algun positiu per coronavirus, haurem de quedar-nos en quarantena a la residència, exposant-nos a un agreujament de la situació, ja que des de fa dies i degut al col·lapse sanitari no s’està derivant als hospitals els residents que presenten símptomes. Si, molts estan morint als seus llits.\nI si, com ja sabem, en lloc de pal·liar la crisi sanitària, s’han establert criteris per a seleccionar qui pot accedir a l’UCI i als respiradors disponibles, agreujant la situació. I això està passant des de fa dies. Els nostres majors es quedaran sense dret a recuperar-se, senyor Sánchez? Moriran per la mà que dicta el Govern i els responsables polítics en sanitat?\nTot això, el col·lapse sanitari que estem patint, només te un nom i son els anys i panys de retallades a la sanitat pública. Des que van arribar el convergents de la punyeta en 2010 el pressupost del departament de Salut va passar de quasi 10.000 milions a 8.000 en només tres anys i a la sanitat pública, desprès de deu anys, hi ha un 30% menys de llits i un 40% menys de quiròfans.\nMentre, el tracte de favor a la privada ha sigut brutal. Avui Catalunya està al capdavant pel que fa a llits en clíniques privades. L’"amic" Boi Ruíz, el que era conseller de Salut amb Artur Mas, ha estat durant anys el màxim dirigent de la patronal de la Salut, "no hace falta desir nada más". Amb ell, les assegurances privades han fet "l’agost" en detriment de la qualitat del servei de salut pública.\nLlavors, si la sanitat pública es troba en aquesta situació, què podem fer a les residències? un sector infinitament més precari, tant a les públiques com a les privades.\nCal dir també que amb el boom de les residències privades, molts lobbys empresarials es van ficar dins aquest món veient una oportunitat de negoci i enriquir-se a costa d’un dels serveis més basics com és avui dia la cura dels nostres majors.\nA moltes residències, un sector altament feminitzat com el nostre, es treballa a destajo, amb condicions d’explotació, gairebé sense descansos i per quatre xavos que no ens arriben ni perquè les nostres families arribin a final de mes. Tot perquè l’empresa s’ompli les butxaques a costa dels nostres avis i les seves famílies.\nDavant del col·lapse generalitzat a la sanitat i perquè la nostra situació de precarietat extrema a les residències no es vegi encara més agravada, ens cal organitzar-nos en comités de seguretatihigiene entre totes nosaltres i lluitar per mesures excepcionals.\nEn primer lloc hem d’exigir que se’ns faci el test de la Covid-19 a totes les que treballem en residències i a tots els residents. Tots nosaltres som part de la població de més risc enfront el virus. I que totes les residències privades passin a ser públiques, sense compensació econòmica, i gratuites per a les families que es troben actualment sense recursos.\nQue els governs, central i autonòmics, posin de forma efectiva i immediatament tots els mitjans de la sanitat privada a disposició de la pública. Fa falta amb urgència tot el material disponible, guants, mascaretes, desinfectants, EPIs, i ni parlar de respiradors artificials i llits.\nPerò perquè tots els recursos de la privada i també de la industria farmàceutica estigui a l’abast de la sanitat pública, perquè els nostres avis i àvies també puguin accedir a la UCI i als respiradors, és necessari que tot això estigui també en mans de comités formats per les treballadores i treballadors sanitaris, que son els qui de veritat en faran un ús adequat, transparent i democràtic. Sense cribatges ni seleccions, tan sols perque l’Estat es negui a posar en joc els beneficis de les privades.\nAquesta crisi no l’hem de pagar nosaltres. Cal que s’imposin impostos a les grans fortunes i que la banca retorni els 40.000 milions de l’últim rescat que encara ens cou. Ens hi va la salut de totes. Les nostres vides valen més que els seus beneficis.


Exclusió social automatitzada - Espai Societat Oberta\nEls sistemes d’Intel·ligència Artificial poden reproduir i fins i tot perpetuar models injustos. Això pot deure’s a errors en diferents estrats del seu disseny i a idees o prejudicis preconcebuts. Per a evitar biaixos és imprescindible reclamar i assegurar la transparència de tots els passos de la creació dels algorismes, des de la seva definició a la rendició de comptes dels seus resultats, passant pel seu disseny i posada en marxa.\nEn la segona taula de la jornada Intel·ligència Artificial i DDHH: Riscos i Oportunitats vam comptar amb les intervencions de Gabriel González, de Fundació Esplai Ciutadania Compromesa, Javier Sánchez, investigador de la Universitat de Còrdova i Data Justice Lab; amb Sara Suárez-Gonzalo, investigadora a la Universitat Pompeu Fabra; i amb Irene Parra, responsable de comunicació de m4Social.\nÉs possible dir que la Intel·ligència Artificial és un agent de canvi?\n“Llançar una moneda a l’aire té la mateixa capacitat predictiva que la Intel·ligència Artificial fent prediccions de comportament individual sobre la base de dades estadístiques”, afirmava Javier Sánchez.\nEn efecte, l’estadística ofereix garanties per a descriure i predir amb major o menor precisió un comportament determinat a nivell de població, però no a nivell individual. “Actualment, s’usen eines poblacionals per a analitzar casos individuals, la qual cosa és erroni”, recordava Sánchez. I, a més, va afegir una qüestió important com és a qui van dirigides aquestes eines de predicció. “Es tendeix a vigilar a persones migrants o racializadas, comunitats en risc d’exclusió social o famílies amb baixos ingressos. Rarament s’usen per a localitzar i monitorar la delinqüència financera i a criminals de coll blanc”.\nCom evitar els problemes de biaix i injustícia en els sistemes amb IA?\n“Usar tecnologies com la IA no resol qualsevol tipus de problema, i, d’altra banda, sovint la introducció de la IA suposa restar altres recursos econòmics i tècnics, però també reduir l’atenció humana a aquests problemes”, assegurava Sara Suárez-Gonzalo. A més, la investigadora recalcava que “no és bo que el criteri que prevalgui en un estat del benestar, i en concret en relació als serveis socials, sigui l’eficiència ”.\nPer a evitar els efectes indesitjats dels sistemes de IA que comentava Sánchez, Sara Suárez-Gonzalo proposa a les organitzacions socials i el conjunt de la ciutadania que se centrin en:\nEntendre la lògica bàsica del funcionament de la IA\nDesmitificar i deselititzar la IA\nFomentar la participació social de la ciutadania\nPer a què serveix introduir algorismes en l’àmbit dels serveis socials? Davant aquesta pregunta, Suárez-Gonzalo va alertar que actualment el seu ús respon a una motivació per augmentar l’eficiència dels processos en els quals s’insereix i obtenir un cert estalvi econòmic, a més de guiar-se per la suposada objectivitat de la tècnica.\nCom conjugar l’eficiència i l’empatia quan usem IA en el servei social?\n“És necessària una gran dosi d’empatia que asseguri que s’inclouen criteris d’imparcialitat per a un tracte equitatiu, de confiabilitat i seguretat, privacitat, governança i inclusivitat per a no deixar a ningú al marge, i transparència que asseguri que es conegui la finalitat dels objectius de la IA, el seu funcionament i les seves limitacions”. Així resumia Gabriel González els reptes de la integració dels algorismes i tecnologies en el sector social.\nGonzález també va ressaltar que el sector es va donant compte que es pot beneficiar de la tecnologia digital i l’atenció a les persones ha d’incloure-la en els seus processos, especialment quan el món està en plena acceleració de la transformació digital. Fan falta recursos, formació -o aprenentatge-, i sobretot acompanyament en aquest procés estratègic.\nRepositori de sistemes basats en IA de la Fundació Eticas: https://eticasfoundation.org/algorithms/\nAlgunes iniciatives d’apoderament ciutadà: https://datajusticelab.org/data-justice-2021/\nA nivell internacional: https://algorules.org/en/home\nÚs de sistemes de decisions automatitzades en els sistemes de benestar digital: https://digitalfuturesociety.com/es/report/hacia-la-igualdad-de-genero-en-el-estado-de-bienestar-digital/\nNo et perdis el resum de la primera taula de la jornada, sobre securitización i fronteres!


Educar caminant: Educar millor segons Carles Capdevila (3 de 3)\nEducar millor segons Carles Capdevila (3 de 3)\nEnllesteixo aquí els tres articles on he compartit amb vosaltres reflexions al voltant de les converses de Carles Capdevila amb professionals del món de l'educació. Si no heu llegit els anteriors articles els podeu consultar aquí i aquí.\nDe les paraules... del Gregorio Luri\n«Hi ha una feina específica del mestre que si no la fa ell no la fa ningú: portar un nen des del seu àmbit familiar, en el qual és estimat incondicionalment per ser qui és, a l’àmbit social, en el qual serà valorat (i no necessàriament estimat) condicionalment pel que sigui capaç de fer.»\nEn l’etapa infantil habitualment és molt evident quan un nen no ha anat a la guarderia prèviament perquè es veu en les maneres de relacionar-se amb els altres i de compartir espais, objectes, jocs... d’alguna manera es nota quan un nen no ha socialitzat gaire prèviament. Aquest valor afegit de l’escola, i (si escau) de les entitats esportives i culturals que organitzen activitats per a nens i joves en horari extraescolar, crec que és imprescindible. En una hipotètica educació de futur si ens plantegés la desaparició de les escoles caldria valorar com substituir tota aquesta tasca social que fem, no només convivencial i de treball cooperatiu/col·laboratiu. Com deia l’Eva Bach, és important en l’educació emocional l’aportació en nosaltres que fa la percepció que els altres tenen de nosaltres. L’ésser humà és social per naturalesa, però cal treballar-ho.\nD’altra banda, què important és insistir en el valor afegit de l’educació més enllà dels coneixements. Què són capaços de fer els nostres alumnes? Com potenciem tot aquestes capacitats sense entorns de convivència on comparar, copiar, aprendre, negociar?\n«No es tracta ni d’estirar ni d’empènyer. Ara que tothom parla de tecnologies i de competències, crec que cal recuperar una intuïció preciosa de Marta Mata: en realitat eduquem per impregnació. La feina educativa té més a veure amb el contagi de la grip que amb la tecnologia. Si tens la grip, és molt probable que els del teu voltant acabin contagiats, però no de la mateixa manera. La força de la impregnació docent és directament proporcional al valor que concedeixes al teu mestre. Si no el consideres portador de cap valor és ben probable que no consideris valuós el que diu o fa. La impregnació és del tot imprescindible.»\nEl valor de l’adult com a model de vida, com a exemple. El nostre valor més enllà de la transmissió (cada vegada menor) de coneixements, incorporant variables com el plantejament i la presa de decisions, les vivències quotidianes, l’emoció i la màgia de viure... si fem cas d’allò que sempre es diu que dels bons professors es recorden moltes coses però poques relacionades amb el currículum, aquesta educació per impregnació no és tan estranya.\n«Un mestre pessimista és un oxímoron.»\nQuina gran veritat! El docent per definició ha de viure en l’esperança i l’optimisme realista que el porti a voler canviar les coses, a ajudar el nostre alumnat, tot i les dificultats. Com a professionals no hem de defallir, renunciar, conformar-nos... i tampoc hem d’esperar que la motivació vingui de l’altra banda. Els professionals som nosaltres. Els adults som nosaltres. Els que tenim l’obligació de fer som nosaltres.\n«Els nens pobres no necessiten una educació per a la vida, sinó una educació que els redimeixi de la seva vida.»\nAl voltant d’aquesta idea i d’aquesta realitat tan punyent vaig aturar-me una bona estona quan estava llegint el llibre. Quina gran tasca social, emocional, humana fa el professorat dels centres en zones de més complexitat! Al llarg dels anys hem llegit totalment emocionats experiències de centres on l’escola esdevé el lloc on dutxar-se, el lloc on escapar temporalment de la realitat, el lloc on descobrir que un altre món es possible... docents que van a buscar als alumnes a les cases, docents que acompanyen a fer gestions de vida a alumnes i famílies... Per als docents que vivim instal·lats en una certa comoditat conèixer aquestes altres realitats ens ha de fer aturar-nos i reflexionar sobre el veritable sentit d’allò que fem. Crec que el que hem de fer és donar a cada alumne allò que necessita i amb una actitud de servei que ens ha de caracteritzar hem de pensar en ajudar a les famílies tant com sigui possible. Això pot xocar frontalment amb altres visions (sota el meu parer esbiaixades i egocèntriques) de la tasca d’un educador. Crec que els educadors més socials ens poden ajudar en aquest canvi de mirada que molts professionals han de fer. No ens ha de fer por deixar el currículum a una banda en molts moments. El més important ha de ser veritablement el més important.\nDe les paraules... del Mariano Fernández Enguita\n«Es continuarà socialitzant la custòdia dels nens.»\nLes revolucions que calen en els entorns escolars no es poden donar sense paral·leles revolucions en d’altres entorns. Tothom ho veu clar quan parlem de les jornades escolars (horari i calendari) i les jornades laborals: pares i fills van de la mà. Moltes coses van de la mà. I en tots els debats que es poden establir al voltant ens ha d’assaltar un dubte existencial: per a què serveix l’escola? Per a què ha de servir l’escola? I, en realitat, pot arribar a passar que en el futur no serveixi per transmetre coneixements i/o per generar espais i ambients d’aprenentatge. En tot cas, estaria bé entendre’ns uns i altres, famílies, nens i docents sobre el sentit de venir a l’escola. Perquè avui dia per a moltes famílies som la guarderia d’infants, nens i joves, un lloc on ens fem càrrec dels fills mentre treballen. I per a molts docents l’escola és un lloc on anar a treballar i cobrar a fi de mes. I per a molts nens i joves és un lloc on trobar-se amb els amics i passar el dia fins que arribi l’hora d’anar a jugar a casa. En qualsevol dels casos, el fet de no compartir l’objectiu afecta al procès i al resultat. Perquè, en tot cas i de cap altra manera, es podria entendre el desinterès de moltes famílies o de docents en l’establiment de vincles, la manca de complicitat entre les diverses parts, etc.\nDe les paraules... Joan Manuel del Pozo\n«Quina és la definició que fas d’educar? És l’impuls a la construcció en llibertat de la millor persona possible un cop nascuda. I poso en llibertat perquè penso que és molt important que l’educació perdi el que ha tingut, de vegades, de transmissió més o menys autoritària. Però també poso «construir», que vol dir seguir una certa lògica, seguir un cert ordre. Les parets han de néixer, han d’anar rectes. Per tant hi ha una combinació, sempre necessària a la vida, d’un cert ordre, mètode, lògica i d’una certa creativitat, imaginació i llibertat.»\nEducar com a construcció envers la millor persona possible. Educar com un procès integral de la persona, aspirant a la millor versió d’un mateix. Segurament amb menys autoritat externa i més disciplina interna. Com aplaudiria aquesta visió Maria Montessori! Educar-nos per construir-nos, un concepte que ens va bé a tots.\nSi fa deu anys hagués dit «educa el professor» igual haguéssim imaginat un professor transmissor que, amb més o menys disciplina, guiava el treball dels seus alumnes. Si dic «educa la tribu» igual imaginem totes les persones que envolten el nen o jove que aporten el seu granet de sorra a través de les seves interaccions. En realitat, «educa el professor» ens ha de parlar molt de com «educa la tribu». Amb el dia a dia, amb les propostes, les aproximacions, les reaccions, les interaccions, les paraules i les mirades, les felicitacions, les correccions i els silencis. En aquest sentit, el vincle és essencial. I l’esperit d’aprenentatge que ha d’aflorar directament del cor de l’alumne no serà si la relació és equilibrada entre la demanda i l’entrega, entre la passió i el valor de l’esforç. No volem alumnes que aprenguin durant els anys escolars: volem alumnes que aprenguin al llarg de la vida.\n"És obligatori estimar per ser un bon educador? No es tracta de l’amor paterno-filial, que és el dels pares, ni de l’amor de l’enamorat, evidentment molt diferent, sinó del que de fet se n’ha dit amor pedagògic. És a dir, un sentit d’estimació que va en la perspectiva de «jo seré més bon mestre o més bon professor com més capaç sigui d’aproximar-me a aquesta persona per fer-la créixer a ella mateixa i que pugui prescindir de mi». En altres relacions amoroses s’espera un retorn, en aquesta no cal el retorn."\nDoncs, no ho oblidem. És obligatori estimar per ser un bon educador. Estimació que es reflecteix en l’esperit de servei que ens ha de caracteritzar, en els vincles que generem i mantenim amb tots els membres de les comunitats educatives de les que formem part, en la vivència del dia a dia, en els somnis que ens fan caminar cap a la utopia dia rere dia.\n"Quina autoritat és la bona? Hi ha una etimologia de la paraula autoritat que és molt bonica i que s’ha de recuperar precisament per superar les males associacions i connotacions que té la paraula autoritat. Autoritat ve d’auctoritas, en llatí, d’auctor, que és la mateixa paraula que dóna origen a autor en el món de la creació, una paraula molt preuada, com és lògic. I el que vol dir auctor, procedent del verb augere –que vol dir incrementar o fer créixer–, remet a la idea que l’autoritat és aquella que dóna impuls a algú perquè faci allò que cal. És a dir, tot el contrari del que havíem entès sempre per autoritat; perquè l’autoritat s’ha presentat sempre com algú extern, com algú per sobre i algú que para i frena, i en canvi resulta que la bona autoritat és la que impulsa, la que fa créixer. La imatge més bonica d’autoritat és la del jardiner, que té cura d’aquella planta, que sap que li va bé l’aigua, que li va bé un tipus d’adob, que li va bé el sol i que procura que tingui els elements precisos."\nL’autoritat entesa com a impuls a algú perquè faci allò que cal. No pas algú que prohibeix, que atura o frena, sinó algú que impulsa, que fa créixer. L’autoritat entesa com a lideratge. Fa temps que sabem que l’autoritat no es té sinó que es guanya. El docent com a model, com a exemple: no perquè mana què s’ha de fer, sinó perquè esdevé referent i guia en el procés.\nLlegir aquest paràgraf em va recordar un altre del llibre “L’art d’educar” a propòsit d’una altra paraula molt lligada a l’educació: «Aprendre, ad-prendere, que vol dir precisament adherir-se... Per quina raó s’aprèn, s’enganxen les coses en la ment i en el cor de l’estudiant? Per quin motiu quan li dius quelcom al teu fill se li queda, ho aprèn? Per la qualitat de la relació. Al final és una qüestió d’amor, com esdevé sempre en les relacions entre els homes.» Així, doncs, l’autoritat i l’aprenentatge són units per l’amor que domina els vincles que s’estableixen.\n«L’origen de la paraula ètica és doble i té dos continguts molt bonics. Un, ethos (amb eta, e llarga grega): significa «llar, niu, espai d’acolliment». I l’altre, ethos (amb e breu o èpsilon) significa «tarannà personal». I el que ens està dient és el següent: cadascun de nosaltres està cridat a construir-se un tarannà personal singular, irreductible a qualsevol altre, però només ho pot fer a partir d’uns valors d’acolliment i d’un cert caliu, per dir-ho així, de la llar.»\nL’ètica entesa com una moral personal inclosa en una societat que t’acull. I això ens referencia al sentit que té l’educació integral de la persona, com a procés que inclou als individus en les comunitats que els acullen. Per això l’educació ha d’incloure aquest component social no només pel que fa als valors humans, a l’actitud de servei, sinó també a l’educació emocional que ens referencia en un context plural i a les regles que ens guien en la convivència i la gestió dels possibles conflictes.\nDe les paraules de... José Antonio Marina\n«Els nens i els adults només tenim tres grans motivacions: passar-ho bé, tenir una vinculació social agradable i sentir que progressem. Quan tu vols que un nen s’interessi per les equacions de segon grau, el teu talent pedagògic ha d’esbrinar com pots enllaçar per a cada nen les equacions de segon grau amb algun d’aquests tres desitjos. En un serà perquè li hauràs donat un premi, en l’altre perquè li dónes el reconeixement i en l’altre perquè si gestiones bé les metes i ell s’adona que progressa ha picat l’ham educatiu i no el deixarà anar. Però tu has de veure com ho fas.»\nEm sobta aquesta reducció de les motivacions intrínseques. Serà veritat? Què ens motiva? Sembla lògic, oi? Distracció, vinculació o creixement... som més senzills del que volem creure. Aquesta simplicitat en els plantejaments em recorden l’eneagrama i els 9 eneatipus que (en un altre camp com pot ser el de les personalitats) també redueix els diferents patrons a 9 models. A l’aprofundir en ells descobreixes que som tots molt més senzills del que creiem.\n«Quins verbs conjuga un educador? Acompanyar , impulsar… En primer lloc, impulsa; en segon lloc, ajuda a descobrir; en tercer lloc, acompanya i, finalment, aplaudeix. Sobretot s’ha d’aplaudir.»\nVerb essencial, aplaudir. Aplaudeix els teus alumnes. Reforça’ls positivament per anar més enllà. Les emocions positives són cabdals.\n«La matèria grisa, que són fonamentalment els nuclis neuronals i les dendrites, disminueix, i augmenta la matèria blanca, els axons, que són els segments de transmissió. Es forma un cervell molt més ràpid, que té menys sinapsis… Ha fet un procediment molt semblant, com a mínim jo ho entenc així, al que fa un ordinador quan comparteixes un arxiu. L’espai és un problema a l’ordinador i al cervell, cal compactar la informació. És allà però ocupa menys lloc.»\nEns oblidem sovint del brutal procès intern que s’està donant en els cervells dels nostres alumnes. Sabem que en l’adolescència es desenvolupen zones noves i sabem ara que hi ha una reorganització impressionant al llarg de tot el creixement i maduració de l'infant, potser al llarg de tota la vida. Quina genialitat que és aquesta plasticitat del cervell! En tot cas, qui ho recorda quan estem valorant les reaccions o el progrès dels alumnes? Estem davant dia a dia d’un miracle biològic i no en som plenament conscients.\nDe les paraules de... Francesco Tonucci\n"Quin verb ha de fer servir l’educador? Quin verb conjugaria per a un mestre? Te’n diria dos. Escoltar i deixar. D’una banda, deixar que visquin experiències. I defensar que tinguin la possibilitat de viure-les. Crec que un nen sense la possibilitat de viure una experiència lliurement i autònomament en el seu temps lliure arriba a ser un mal alumne perquè no té res per aportar a l’escola. Deixar és un verb que trobo molt important. I els professors haurien d’ajudar els pares a entendre que l’han de deixar fer, i no ocupar-lo amb tasques. I escoltar és la base. Tot i que sembli el contrari del que ha de fer un mestre, parlar i que escoltin les criatures. En el moment que el mestre es posa a escoltar, ho capgira tot i crea una situació totalment nova. Els nens poden fer aportacions si veuen que hi ha una persona que s’hi interessa. No redueix el prestigi dels mestres i tothom aprèn molt. Quan un professor es posa en aquesta actitud d’aprenentatge arriba a ser un bon mestre."\nDeixar és una acció que em trasllada al concepte de risc en l’educació de Luigi Giussani. És un concepte que exhorta la necessitat de llibertat i autonomia de l’alumne, de l’infant o jove, i que confia en el model de coherència íntegre que representa l’educador. Deixar també comporta la necessitat d’experimentar dels nens i joves i de gaudir del seu temps lliure. El temps lliure és un dels grans oblidats en els debats educatius. I quan forma part del debat es proposa regular-lo, condicionar-lo, aprofitar-lo... i en cap cas deixar que els infants el gaudeixin autònomament. De nou podria referir-me a les idees de Giussani i les referències que feia al valor del temps lliure per aposentar i posar a prova les idees i els valors que els infants i joves van incorporant en la seva personalitat a mesura que van madurant. Ambdós italians coincideixen en el valor del foment de l’autonomia i del temps lliure i confien en la figura del docent.\nEscoltar és l’altre verb. Escoltar ens demana humilitat i concentrar l’atenció en l’altre, de manera que assegurem que els protagonistes ja no som nosaltres sinó ells: els alumnes. Una bona manera d’acabar aquestes reflexions: recordant que si estem aquí reflexionant sobre l’educació és per ells, que han de ser de veritat en els veritables protagonistes de tot el que passa, amb prou llibertat i autonomia per tal de ser part activa del seu futur, del seu present.\n©2008. All rights Reserved Educar millor segons Carles Capdevila (3 de 3)


BARCELONA SYNCHROTRON PARK - El Hub b30 agafa volada El Hub b30 agafa volada - Parc de l'Alba\nEl Hub b30 agafa volada\nEl Barcelona Synchrotron Park és soci de l’associació Àmbit B30 formada per empreses, centres de recerca, universitats, organitzacions empresarials, organitzacions sindicals i governs de 23 municipis de les comarques del Vallès Occidental, Vallès Oriental i Baix Llobregat, que comparteixen una mateixa voluntat d’actuar de forma col·lectiva per potenciar i impulsar tota la zona industrial i tecnològica de l’eix de la B-30, el tercer cinturó de Barcelona adjacent a l’autopista AP-7 al seu pas pel Vallès, el territori del Barcelona Synchrotron Park.\nParlem d’un territori de 48 km2, una població de 1,03 milions d’habitants (13,7 % de tot Catalunya), consolidat amb 29.085 empreses (11,9 %), 303.554 llocs de treball (13,1 %), 195 polígons industrials (20,4 %) i que ofereix 6.600 hectàrees de sòl industrial. Pel que fa al sector de la indústria, el territori cobert per l’Àmbit B30 compta amb 4.701 empreses (18,8 %) i 75.161 llocs de treball (19,1 %).\nLa primavera passada, en aquest context i a iniciativa de la UAB, del Parc de Recerca UAB (PRUAB), del centre tecnològic Eurecat i de l'Associació Àmbit B30, es va crear la plataforma Hub b30 per fomentar la innovació de les petites i mitjanes empreses del territori. Es tracta d'una plataforma que dona suport a les empreses, detectant els seus reptes i necessitats, amb l’objectiu de millorar la seva competitivitat oferint-los solucions adequades.\nL’èxit de les primeres actuacions de la plataforma ha portat els seus iniciadors a signar un conveni per posar les bases per a futures adhesions a la plataforma Hub b30 després d’aquesta primera fase. L'acord comporta també desenvolupar projectes i activitats en matèria d'innovació de la plataforma, difondre les seves activitats i els seus projectes, així com fomentar el debat i l'intercanvi d'experiències sobre temes al voltant de la innovació i el marc geogràfic del Hub b30.


3r concurs disseny cartell oficial Travessia Tossols Basil - Club Natació Olot\n3r concurs disseny cartell oficial Travessia Tossols Basil\nEl Club Natació Olot organitza aquest 3r concurs per escollir l’obra que representarà la imatge de la 64a edició de la Travessia Tossols-Basil.\nDisseny guanyador de la 2a edició del concurs, presentat per Roser Matas\nImatge de la cerimònia de lliurament del premi de la 1a edició Imatge de la cerimònia de lliurament del premi de la 2a edició\nAquestes bases tenen per objecte regir en la convocatòria d’un concurs obert a totes les persones que hi vulguin participar amb la finalitat d’obtenir la imatge del cartell oficial per a la Travessia Tossols-Basil 2017.\nLes mides de l’obra han de ser 297 mm x 420 mm en format vertical.\nL'arxiu original no haurà de ser enviat al concurs, únicament s'enviarà una imatge JPG o fotografia a qualitat suficient per ser valorat pel jurat. Posteriorment, de resultar guanyador, es requerirà l'arxiu o obra original per a la seva reproducció.\nLa temàtica és lliure i oberta. Haurà d’inspirar-se en qualsevol aspecte relacionat amb la Travessia Tossol-Basil Que se celebrarà el 27 d'agost de 2017.\nEl termini límit per a la presentació de propostes és el 14 de juliol de 2017.\nEl jurat es reunirà abans del 21 de juliol de 2017 per triar la millor proposta i estarà integrat pels següents membres del Club Natació Olot:\nPresidenta, vicepresident, gerent, responsable de comunicació i delegada i delegat de la secció de natació.


Uber fitxa la consultora de Montañola i Cima\nEls exdiputats van fundar la seva companyia el 2016\n4 min. Barcelona 22/07/2017 21:40\n651x366 Uber fitxa la consultora de Montañola i Cima Uber fitxa la consultora de Montañola i Cima\n“Només estem disponibles a Madrid, però veiem que hi ha una oportunitat de negoci i volem veure si podem donar-hi resposta; a Barcelona, per exemple, la nostra aplicació es va obrir més d’un milió de vegades només el 2016”. Així explicava Carles Lloret, director general d’Uber a Espanya, l’estratègia de l’empresa nord-americana per afrontar els obstacles amb què topa a Catalunya.\nI per “donar resposta” a la demanda que percep a Catalunya, Uber ha fet tot el possible tant per adaptar-se a les normes com per influir en els legisladors. És per això que va contractar la consultora Diplolicy, fundada el novembre de l’any passat i que compta amb només dos treballadors. Ara bé, no són empleats qualssevol: són Roger Montañola i Xavier Cima.\nEl primer va ser diputat per CiU entre el 2010 i el 2015, i el segon va ser diputat pel mateix partit entre el 2013 i el 2015. Montañola i Cima van obrir el 29 de novembre passat Observatori 2050, amb un capital social inicial de 6.000 euros. Aquesta empresa amb seu a la rambla de Catalunya de Barcelona és el paraigua sota el qual opera Diplolicy.\n315x316 Roger Montañola, exdiputat de CiU i cofundador de Diplolicy Roger Montañola, exdiputat de CiU i cofundador de Diplolicy\n315x327 Xavier Cima, exdiputat de CiU i confundador de Diplolicy Xavier Cima, exdiputat de CiU i confundador de Diplolicy\nTal com van fer constar al Registre Mercantil, la consultora es dedica a “tota classe de serveis d’assessorament en els àmbits polític, econòmic, legal, d’organització empresarial, tecnològic i industrial, organització de cursos i conferències, màsters i cursos de postgrau”. Observatori 2050 i la marca Diplolicy consten al registre de lobis de la Generalitat, on admeten que mantenen comunicacions amb “autoritats i empleats públics vinculats a l’elaboració de projectes normatius”.\nSegons ha pogut saber l’ARA, Uber és un dels clients d’aquesta consultora, que aspira a facturar aquest any al voltant de 300.000 euros. Contactat per aquest diari, Montañola va exposar que la consultora es dedica tant a “l’anàlisi d’escenaris reguladors i institucionals arreu” com a “ajudar a aterrar empreses que venen a Europa però es troben una regulació diferent”.\nL’empresa no vol confirmar per quines altres empreses treballa. Tal com explica Montañola, la consultora signa acords de confidencialitat amb els clients. No obstant, diverses fonts del sector expliquen a l’ARA que l’empresa de mobilitat fundada per Travis Kalanick n’és un, i l’empresa ho admet. Al sector també es dona per fet que Agbar recorre als serveis de Diplolicy, però la companyia d’aigües ho nega. L’exlíder dels joves d’Unió Democràtica sí que explica que una de les empreses per a les quals treballen és una tecnològica que es dedica al transport de paqueteria amb drons i que està estudiant adaptar-se a la normativa vigent. Montañola afegeix, però, que aquest client “no és Amazon”.\nUn sector hostil\nMontañola, de 31 anys i llicenciat en ciències polítiques, no tenia experiència en consultoria. Sí que en té Xavier Cima, que va treballar 12 anys al sector. El cert és que amb Uber tindran feina: l’empresa opera a Espanya només a Madrid amb llicències VTC i es troba enmig del debat d’un sector hostil, el del taxi. Al maig, l’advocat general del Tribunal de Justícia de la UE va fer un pronunciament no definitiu on deixava entreveure que la posició definitiva de la institució obligarà la companyia a treballar amb llicències.\nAquesta, justament, és la posició que defensaven els taxistes: que Uber és una empresa de transport i que, per tant, ha de tenir llicències per funcionar. L’empresa, en canvi, opina que el seu negoci base era posar en contacte particulars i demana estar regulada com a empresa de “serveis de la societat de la informació”. En tot cas, si es confirma el dictamen, tindria escassa repercussió per a l’empresa a Europa, perquè Uber té des de fa un temps els serveis amb llicència com a principal negoci al continent.\nPer mirar de desllorigar el seu futur, Uber està en mans d’advocats i lobis. I a Catalunya, en concret, en les dels exdiputats Roger Montañola i Xavier Cima.\nLa pitjor campanya de la democràcia\n138 morts i més de 400 ferits en una sèrie d'atemptats a Sri Lanka\nEl Barça, "A dues victòries', portada del 'Mundo Deportivo'


Subscripció Col·lectiu Aicat Barcelona - Subscriptors Aicat\nEls subcriptors al Col·lectiu no tindrán vinculades les assegurances de responsabilitat civil i caució, i, en conseqüència no estarán registrats al Registre d’Agents Immobiliaris de Catalunya. En cas que vulguis tenir un número de registre Aicat i està registrat el Registre d’Agents Immobiliaris de Catalunya de la Generalitat de Catalunya, hauràs de tenir les assegurances de responsabilitat civil i la de caució en vigor.\nAccés a la incubadora\nAccés a la incubadora d’agents immobiliaris. Training vivencial de 3 mesos intensius per a desenvolupar el dia a dia d’un agent immobiliari.\nDescarrega gratuitament l’app. Disposa de tots els avantatges i serveis al teu mòbil.\nMés informació subscripció Col·lectiu:\nInformació subscripció Col·lectiu Aicat Barcelona:


El CFP és el centre de formació més ben valorat de l’estat per part de les empreses mecanitzadores – CFP\nEl Centre de Formació Pràctica de Manresa és el centre formatiu més ben valorat de l’estat per part de les empreses mecanitzadores, el que l’ha fet guanyador del premi Aspromec a l’excel·lència formativa. Aquest premi, concedit per l’Associació de Professionals per a la Competitivitat del Mecanitzat, reconeix centres formatius i empreses en àmbits com la digitalització, la internacionalització, la indústria 4.0 o l’equipament tecnològic.\nEl premi el van recollir els responsables del CFP, encapçalats per la seva directora, Emma Moreno, en una gala que va tenir lloc dijous passat a Madrid. El CFP es va imposar al Centre Integrat de Formació Professional Juan de Herrera de Valladolid i a l’escola Politeknika Txorierri de Derio, a Biscaia, els altres dos finalistes en la categoria d’excel·lència formativa. La d’enguany va ser la segona edició dels Premis Aspromec, que aposten per impulsar la competitivitat del sector industrial del mecanitzat i per afavorir la cooperació entre les empreses que s’hi dediquen.\nEl Centre de Formació Pràctica és un referent a Catalunya en la formació adreçada a professionals del sector industrial. Ofereix formació especialitzada i suport tècnic a les empreses per impulsar la competititat de la indústria del metall del territori. L’any passat, el CFP ja va ser guardonat amb el premi Promoció del Territori del Col·legi d’Enginyers Tècnics Industrials i Graduats de Manresa (CETIM).


Les Preinscripcions per al curs 2021-2022 d’Educació Infantil i Primària son del 15 al 24 de març.\nPer a més informació poseu-vos en contacte directe amb el centre mitjançant el telèfon i/o correu electrònic que us facilitem.\nPer a una atenció presencial cal sol·licitar CITA PRÈVIA.\nTelèfon de l’escola: 938773119\nCorreu electrònic: escola-espill@xtec.cat\nPreinscripcions a la Llar d’infants PRESENCIALS AL CENTRE. CITA PRÈVIA.\nEnllaç a informació de les preinscripcions 2021-2022 del Departament d’Educació.\nAvui, 8 de març, ens hem reunit tots i totes al pati per grups bombolla per escoltar el conte “Rosa caramel”. Un relat d’Adela Turin que ens fa reflexionar sobre la llibertat trencant amb els estereotips de gènere, on la protagonista mostra valentia per obrir el camí de la igualtat per les seves companyes.


El món s'acaba ...: Rumio, doncs desbarro\nSergi 15 de desembre de 2013, a les 10:39\nAixò sí, alguns tractaments seriosos segur que no entraran i ens els haurem de pagar. No s'ha de subestimar res, però em semblaria una ximpleria que ho fessin. O qui sap, potser així s'evitaria l'enriquiment de molts xarlatans.\nCarme Rosanas 15 de desembre de 2013, a les 11:28\nhe, he, he... no se sap mai, al final ja no ens sorprendrem de res... ni de la verge de Lourdes als Vademecums...\nAllau 15 de desembre de 2013, a les 12:17\nNo em diguis que la mare de déu de Lourdes no entra per la Seguretat Social!\nCasiopea 15 de desembre de 2013, a les 16:59\nA la web de gencat per demanar hora al metge ja dóna opció de demanar també hora al xamà ;P\nAnònim 1 de gener de 2014, a les 18:09\nNo us en rigueu tant, ni de l'homeopatia ni dels xamans, no sigui cas que els necessiteu i, a sobre, us solucionin el problema. Coses més estranyes i inexplicables s'han vist. Que no tot ho explica la raó ni coneixem totes les relitats existents.\nA Alemanya l'homeopatia està admesa als circuits oficials i s'estudia. Molts metges titulats oficialment en recepten, jo mateixa en dono fè, i m'ha anat bé. I una cosa no treu l'altra: de cada medicina m'agafo el millor i el què m'ha anat més bé. Fins on jo sé, l'homeopatia no ha fet mal a ningú, i cadascú és lliure de triar la mena de vida que vol, sense que això obligui els altres.\nClidice 1 de gener de 2014, a les 18:13\nCom llenci els diners la gent no m'importa gens ni mica, fins i tot quan gent que no té un ral i te'n demana, després se'n va corrents a la farmàcia a gastar-se'ls amb aigua i sucre. Això si, aigua amb memòria. El que m'emprenya més és que aquests megalaboratoris homeopàtics (de fet no sé perquè en diuen laboratoris, si només són plantes embotelladores d'aigua) vagin pels circuits de salut legals i avalats pel govern. Que a tu t'hagi anat bé és important. Imagino que has col·laborat en algun d'aquests fabulosos estudis que tothom esmenta i ningú no ha vist. Estaria bé que es pogués demostrar la seva eficàcia, perquè seria un gran pas per la humanitat. Mentre sigui, només, l'efecte placebo, només demano que NO AMB ELS MEUS DINERS.


�s admissible la construcci� d'interrogatiu (o relatiu) + infinitiu quan �s personal i amb el mateix subjecte.\nNo sap com fer-ho per a arribar a temps. S'ha quedat sense saber qu� dir despr�s de tot el que li han explicat.\nLi agradaria saber amb qui anar que sigui digne de confian�a.\nNo �s admissible la construcci� d'interrogatiu (o relatiu) + infinitiu quan l'infinitiu no t� un subjecte clar; llavors s'ha de substituir per un verb conjugat o posar-hi un auxiliar modal (poder, haver de, etc., segons el sentit). Cal saber per on es passa per a arribar al cim i amb qu� es va fins al refugi [i no pas per on passar / amb qu� anar]. D�na informaci� de com es pot utilitzar [o com s'utilitza] Internet per a... [i no pas com utilitzar]. El t�tol de la confer�ncia �s "Com s'ha d'estudiar una situaci� nova" [i no pas Com estudiar]. Us enviarem una guia hipertextual sobre com s'escriuen informes [i no pas com escriure]. Es treballar� en un espai espec�fic on es pugui informar del grau de servei i de les possibles disfuncions [i no pas on poder].\nNo s�n admissibles les construccions de + infinitiu amb valor condicional i ser de + infinitiu en el sentit de 'caldre' o 'haver de', sin� que s'han de substituir per frases condicionals i per verbs conjugats o els verbs caldre o haver de + infinitiu respectivament. Si no teniu la documentaci� que es demana, ho heu d'indicar a la sol�licitud [i no pas De no tenir].\nEn cas que no s'hagu�s presentat a judici, la policia l'hauria anat a buscar [i no pas De no haver-se presentat]. Preveiem que ens hi posaran entrebancs [i no pas �s de preveure]. Suposem [o Cal suposar o S'ha de suposar o Se suposa] que a hores d'ara tothom ha trobat el seu lloc [i no pas �s de suposar].\nEl verb haver-hi �s impersonal i transitiu. Per tant, no canvia de nombre, sin� que �s invariable (hi ha, hi havia, hi haur�, hi pot haver, etc.), ja que el verb no concorda amb el complement directe. De totes les intervencions que hi ha hagut la m�s interessant ha estat l'�ltima [i no pas hi han hagut].\nNo hi ha prou cadires per a tot aquest p�blic [i no pas hi han].\nNo es pot eliminar el pronom hi del verb haver-hi perqu� haver, sense el pronom, significa 'tenir' (No n'ha pogut haver mai) o 'fer' (Temps ha que no en s� res). Van dir que no hi havia crisi al sector [i no pas havia].\nHi podria haver alg� que atengu�s les queixes dels estudiants [i no pas Podria haver].\nSembla que hi haur� molta gent a la inauguraci� [i no pas haur�].\nHaver-hi t� un significat semblant a 'existir', 'ser' (per tel�fon: Que hi ha la Joana? / No, no hi �s). L'�s d'estar en comptes d'aquest verb �s incorrecte i l'�s de trobar-se, confusionari i artifici�s. ... s�n els centres de suport que hi ha distribu�ts pel territori [i no pas es troben].\nEntre els escultors catalans que durant aquest per�ode van assolir l'estatus d'acad�mic hi ha Carles Salas i Llu�s Bonifa� [i no pas es troben ni estan].\nPer a l'1 de maig hi ha prevista l'actuaci� de l'Orquestra Nacional d'Andorra [i no pas est�].\nEntre les dades obtingudes hi ha la de l'absentisme laboral [i no pas est� ni es troba].\nS'han d'utilitzar correctament els verbs ser (o ser-hi), estar (o estar-se), existir i trobar-se, sense confondre el significat que tenen en catal�.\nSer El verb ser (o �sser) t� un sentit semblant a haver-hi (Hi ha la porta oberta �s semblant a La porta �s oberta: simple constataci� d'un fet sense indicaci� de res m�s). Com a verb intransitiu indica, entre altres coses, pres�ncia en un lloc (significat locatiu, encara que sigui figurat) sense refer�ncia a durada (La mare �s a la feina; El bol�graf �s al calaix). Ara els professors s�n a dalt, a la sala de reunions [i no pas estan].\nLa nostra biblioteca �s en un espai de la Biblioteca Popular Montserrat Roig, situada just davant l'edifici [i no pas es troba ni est�].\nLes persones que participen en la videoconfer�ncia es veuen i parlen com si fossin a la mateixa sala [i no pas estiguessin].\nHa explicat que era a casa llegint un llibre quan va veure que els lladres entraven pel balc� [i no pas es trobava ni estava].\nAquests programes permeten que estudiants que s�n m�s enll� de les nostres fronteres no estiguin deslligats del pa�s [i no pas es troben].\nQuan va amb el pronom hi vol dir 'ser en un lloc' (Avui no hi �s, en Carles). [Al tel�fon] Que hi �s, la Maria [i no pas est�]? T'han d'atendre b� perqu� hi s�n per a aix� [i no pas estan ni hi estan].\nEls descendents del difunt tamb� hi seran presents [i no pas estaran presents ni hi estaran presents].\nCom a verb copulatiu, indica una qualitat permanent o irreversible d'un subjecte animat i una qualitat tant permanent com transit�ria d'un subjecte no animat (Aquest noi �s malalt: ja va n�ixer aix�; Els carrers s�n molls). Aquest poble �s ple d'artistes desconeguts [i no pas est�].\nEl que �s clar �s que no cal el Ministeri de Cultura si les autonomies tenen compet�ncies en aquest camp [i no pas est�].\nQuan l'edifici sigui acabat, no hi haur� tants de problemes per a trobar-se [i no pas estigui ni es trobi].\nLa major part dels que eren companys seus ara s�n casats [i no pas estan].\nLa passiva es forma amb el verb ser i no pas amb estar. Aquesta ONG �s promoguda per diferents associacions sense finalitat de lucre [i no pas est� promoguda]. Les targetes emeses per entitats que no siguin aquesta caixa no hi s�n incloses [i no pas estan ni hi estan].\nEstar (i a vegades estar-se), de significat semblant a tenir i compostos, com mantenir, etc. (Tenen la porta tancada perqu� volen estar tranquils �s semblant a La porta est� tancada perqu� volen estar tranquils), tamb� pot expressar pres�ncia en un lloc, estat, etc., per� el seu significat principal no �s pas locatiu, sin� de durada, 'fer aturada, romandre detingut' (Est� massa estona tancada a l'habitaci�; Quant hi estar�s per a fer-ho?), i, com a extensi� de la mateixa idea, significa 'viure, residir' i 'treballar, tenir la feina' (en un lloc, cas en qu� pot prendre la forma estar-se). Aquest c�rrec est� sota les ordres del vicegerent [i no pas �s].\nHem d'accedir als f�rums de discussi� de la publicaci� si estan disponibles [i no pas es troben].\nHa d'acreditar que l'empresa concursant est� al corrent del pagament de les obligacions fiscals [i no pas es troba].\nVa sovint a la gran ciutat, per� s'est� en un poble ['hi viu'].\nAra t� la primera feina: est� a l'escola nova del seu barri ['hi treballa'].\nUn altre dels seus significats �s 'plegar, haver acabat' (La Maria ja est�; que no s'ha de confondre amb La Maria ja hi �s). Ja ens veurem m�s tard perqu� encara no estic ['no he acabat'].\nIndica, a m�s, una qualitat transit�ria o reversible d'un subjecte animat. Avui est�s molt gandul: qu� et passa?\nNo ha vingut perqu� est� malalta. Existir i trobar-se\nPer tal d'evitar un llenguatge artifici�s, conv� no abusar del verb existir, que vol dir 'tenir exist�ncia, �sser real' (La persona que busques no existeix), fent-lo servir en comptes d'haver-hi, m�s usual, o altres verbs. A l'autor li sembla que hi ha un buit que s'ha d'emplenar [i no pas existeix].\nVol saber si hi ha cap difer�ncia entre voluntat i possibilitat [i no pas existeix].\nAix� pot semblar un nou missatge messi�nic, com tants d'altres n'hi ha hagut [i no pas han existit].\nNo s'ha de rec�rrer al verb trobar-se quan es dubta de la correcci� d'estar, ser o haver-hi en un context determinat, malgrat que alguna vegada pot equivaler a algun d'aquests verbs. A m�s, sovint es fa servir artificiosament el verb trobar-se en casos en qu� seria molt m�s senzill i genu� posar-hi un altre verb conjugat. Entre els fins que tenim hi ha l'organitzaci� de cursos [i no pas es troba].\nEntorn de l'altar tamb� hi havia les imatges de diversos d�us [i no pas es trobaven].\nAquest per�ode de la literatura era / estava recollit en edicions de diversos volums [i no pas es trobava].\nNo s'ha d'obrir la m�quina quan funciona [i no pas es troba en funcionament].\nAquests dies el servei va molt carregat [i no pas es troba sota molta c�rrega].\nS'ha d'anar amb compte a fer servir correctament els verbs com a transitius o intransitius. S�n transitius, entre altres, els verbs anomenar, apropiar-se, abominar, apassionar, concernir, emprenyar, entusiasmar, molestar, preocupar, encantar, deixar [cal notar que en el cas d'aquest darrer verb el sentit �s diferent si el complement �s un element nominal sol o si va acompanyat d'un infinitiu, cas en qu� el complement directe �s tota l'oraci� i no pas el nom sol: 'abandonar, cessar de retenir' i 'permetre', respectivament] i, per tant, tenen un complement directe sense preposici� o, si �s en forma de pronom de tercera persona singular, el o la i no pas li.\nS�n intransitius, entre altres, esmorzar, dinar, berenar, sopar, cessar, incumbir, ressaltar, teclejar, contactar, rec�rrer (quan vol dir 'acudir a una autoritat amb una petici�') i, doncs, no tenen complement directe. Alguns d'aquests verbs poden tenir un complement introdu�t amb preposici�. Exemples: Hi ha quatre aspectes d'aquesta q�esti� que cal remarcar [i no pas ressaltar].\nT� l'especialitat d'apropiar-se les idees dels altres [i no pas apropiar-se de].\nAquesta pr�rroga no podr� excedir el termini de sis mesos des de la data de rescissi� [i no pas excedir del].\nVull aprofitar l'avinentesa / l'ocasi� per a recordar-vos que els programes comen�aran al gener [i no pas aprofitar sense complement directe].\nQuan vulgueu un llibre, nom�s cal que escrigueu les comandes [i no pas teclegeu].\nAgra�m la vostra col�laboraci� [i no pas Us agra�m per sense complement directe].\nHi ha una p�gina molt interessant on es destaquen [o ressalten o sobresurten] els apartats seg�ents [i no pas destaquen: el verb destacar �s transitiu].\nCom a peculiaritat faun�stica sobresurt l'abundant pres�ncia de ratolins de bosc [i no pas destaca].\nL'alcalde demana disculpes pel caos que aquest fet ha originat i promet que far� cessar [o destituir�] els responsables [i no pas cessar�]. S'incorporar� a PTC, empresa en qu� participa la Universitat [i no pas participada per].\nA la reuni� de dem� en parlarem [i no pas ho parlarem].\nAbans de comen�ar el tractament volen saber qu� menges per sopar [i no pas sopes].\nSi vols m�s informaci�, posa't en contacte [o contacta] amb nosaltres [i no pas contacta'ns].\nS'ha de tenir en compte si un verb �s personal, �s a dir, t� subjecte, o impersonal, no en t�, i si �s pronominal o no (tota una s�rie de verbs de moviment no s�n pronominals: caure, sortir, passar, pujar, baixar, etc.). Treballant tan de pressa nom�s hi ha temps de fer la feina per sobre i malament [i no pas d�na temps].\nSi voleu solucionar aquest assumpte, passeu pel centre de suport que tingueu m�s a la vora [i no pas passeu-vos].\nHan pujat al cotxe que els esperava i han fugit r�pidament [i no pas S'han pujat]. Ha acompanyat a la cl�nica un vell que ha caigut [i no pas s'ha caigut].\nDiu que mai no ha trobat cap pol�tic pel carrer [i no pas s'ha trobat].\nQuan t� mal de ventre no li passa amb res [i no pas se li passa].\nMai no m'ha passat pel cap de fer-ho aix� [i no pas se m'ha passat].\nHem de ser capa�os d'adonar-nos dels errors que podem trobar quan llegim un llibre escrit massa de pressa [i no pas ens podem trobar].\nEn situacions aix� va b� saber fer l'orni [i no pas fer-se l'orni]. Ha quedat gla�at quan ha sabut la not�cia [i no pas S'ha quedat].\nHa de quedar reflectit el tipus diferent de complements d'alguns verbs coordinats, sense que l'expressi� resulti for�ada: ja es consideren correctes les construccions pujar i baixar de l'autob�s, anar i tornar a peu del restaurant, entrar i sortir de casa, etc.). Us animem a gaudir dels diversos espais i serveis que us ofereix la nostra p�gina web i a participar-hi [i no pas gaudir i participar dels diversos espais i serveis que us ofereix la nostra p�gina web]. Ara us explicarem els passos per a buscar documents electr�nics interessants i tenir-hi acc�s [i no pas buscar i tenir acc�s a documents electr�nics interessants].\nUna tasca molt important �s detectar programes de doctorat internacionals i contactar-hi [i no pas detectar i contactar amb programes de doctorat internacionals].\nAporten rapidesa a l'hora de visualitzar planes est�tiques i navegar-hi [i no pas visualitzar i navegar amb planes est�tiques].\nAquest curs s'adre�a a llicenciats i professionals del periodisme que treballin en el periodisme digital o hi orientin la seva carrera professional [i no pas treballin o orientin la seva carrera professional cap al periodisme digital].\nJa podeu accedir a les biblioteques d'altres universitats i demanar-hi documents en pr�stec [i no pas accedir i demanar documents en pr�stec a les biblioteques d'altres universitats].\nS�n instruments per a con�ixer les fonts de documentaci� europea i poder-hi accedir [i no pas con�ixer i poder accedir a les fonts de documentaci� europea].\nHi ha una s�rie de verbs als quals s'afegeix impr�piament la preposici� amb, cosa que fa que esdevinguin incorrectes (complir amb, consultar amb), que s'agafi una construcci� forastera (poder amb, atrevir-se amb) o que es canvi� el sentit d'una de catalana (fer-se amb, quedar-se amb, acabar amb). En alguns casos simplement s'ha de treure la preposici�, ja que s�n verbs transitius; en altres, s'ha de canviar l'estructura de la frase. Complir� totes les obligacions del contracte d'arrendament [i no pas Complir� amb]. L'han ascendit malgrat que no ha complert l'obligaci� que tenia [i no pas ha complert amb].\nAbans de consultar [o fer consultes a] la secci� d'inform�tica, mireu el manual [i no pas consultar amb].\nHi ha gent que vol sortir perqu� no aguanta [o resisteix] l'espectacle [i no pas pot amb].\nAquest ocell planta cara als m�s grossos i tot [i no pas s'atreveix amb els].\nSi voleu seguir aquest curs, ser� necessari que us prove�u d'un recull de jurisprud�ncia [i no pas us feu amb un. Fer-se amb alg� vol dir 'tractar-s'hi']. Hi arriben en secret per apoderar-se de l'arc i les fletxes d'H�racles [i no pas fer-se amb].\nJo em quedo els segells que no tinc i et dono els altres [i no pas em quedo amb. Quedar-se amb �s correcte quan amb introdueix un complement de companyia: Es queda amb l'avi].\nNom�s la compensaci� de les hores treballades pot posar fi al [o eliminar el] descontentament dels treballadors [i no pas acabar amb el].\nNo hi ha una voluntat pol�tica decidida d'eradicar [o posar fi a] la mis�ria que prolifera [i no pas acabar amb].\nHi ha moltes per�frasis correctes (reiterativa, tornar a + infinitiu: Ja torna a ploure; durativa o repetitiva, anar o estar + gerundi: Ells van fent; Tot el dia s'estan barallant; continuativa, continuar + gerundi: Tu continua treballant; etc.), a les quals aqu� no es far� refer�ncia perqu� ja se solen utilitzar correctament. Nom�s es far� refer�ncia a les que solen presentar dificultat per interfer�ncia del castell� o altres lleng�es.\nS'ha de tenir en compte que la per�frasi estar + gerundi vol dir reiteraci� o acci� duradora, estat, i no pas verb en present i prou, com ara es fa sovint incorrectament per influ�ncia de l'angl�s. Ja sabem que el m�n canvia [i no pas est� canviant]. Quan defensem aquest model d'aprenentatge, ja sabem a qu� ens referim [i no pas ens estem referint].\nLa nostra universitat dedica tots els esfor�os a la formaci� d'una comunitat [i no pas est� dedicant].\n�s important que aixequem els ulls del que fem cada dia [i no pas estem fent].\nEn aquest discurs sovint es confon la necessitat amb la ganduleria [i no pas s'est� confonent].\n�s interessant preguntar-se qu� pensen els altres [i no pas estan pensant].\nCanviaran el programa perqu� aquest ja cansa els espectadors [i no pas est� cansant].\nM'ha fet saber que la seva feina augmenta cada dia [i no pas est� augmentant].\nLes noves tecnologies de la informaci� es van incorporant a totes les esferes de la universitat [i no pas s'estan incorporant].\nMilers de timoresos tornen [o van tornant] a casa seva espont�niament [i no pas estan tornant]. Estan satisfetes de la seva proposta, que ara estudien [o �s estudiada] al departament directiu [i no pas est� essent estudiada].\nAra els estris recollits es classifiquen [o s�n classificats] per utilitats [i no pas estan essent classificats].\nNo s�n correctes les per�frasis venir + gerundi (per a expressar durada) o venir + participi, sin� que s'han de fer amb el temps de verb conjugat i prou, i en tot cas expressar la durada amb un adverbi o una locuci� adverbial, en el primer cas, i amb una construcci� diferent, en el segon. Es tracta d'una nova concepci� del que fins ara era una secretaria acad�mica [i no pas venia essent. Un gerundi al costat de venir indica la manera de venir: Ve saltironant].\n�s un premi que es concedeix des de fa deu anys [i no pas es ve concedint].\nEl grau d'assist�ncia a una classe no el determina [o �s determinat per] la import�ncia dels temes que s'hi expliquen [i no pas ve donat per].\nEl resultat final �s producte del plantejament inicial [i no pas ve donat pel].\nLa per�frasi d'obligaci� es construeix amb haver de + infinitiu i a vegades, si �s impersonal, amb caldre + infinitiu (per� sense abusar-ne perqu� aquesta darrera construcci� t� m�s un mat�s de necessitat). No s�n correctes les per�frasis *tenir que o *haver-hi que + infinitiu. Tamb� �s incorrecta amb el sentit d'obligaci� o necessitat la construcci� ser prec�s, en comptes de la qual s'ha de fer servir ser necessari o caldre. Qui vulgui seguir aquest curs ha de tenir un ordinador potent [i no pas t� que tenir]. S'ha de tenir en compte que aquest terreny �s molt �rid [i no pas Hi ha que tenir].\nPer a poder entrar al web esmentat �s necessari tenir una contrasenya [i no pas �s prec�s].\nPer�frasi de probabilitat\nLa per�frasi de probabilitat es construeix amb deure + infinitiu (en present, passat o futur segons el temps a qu� es refereixi). No �s correcte fer servir el futur per a expressar probabilitat en el present o el condicional per a expressar-ne en el passat, com fa el castell�. Aleshores, com deveu recordar, hom va posar el crit al cel [i no pas recordareu].\nAquest tema el devien comen�ar l'any passat [i no pas comen�arien ni deurien comen�ar].\nDeixant a part la probabilitat, tampoc no �s correcte el futur en comptes de la per�frasi poder + infinitiu.\nCom podeu veure, encara no hem aconseguit de superar la mala situaci� [i no pas veureu].\nLa per�frasi d'immin�ncia �s estar a punt de o estar per + infinitiu i no pas anar a + infinitiu [el verb anar indica moviment i no serveix per a significar immin�ncia; s� que �s correcte en passat, per� en realitat llavors m�s que immin�ncia indica conat, intent, temptativa: Anava a marxar quan va arribar tothom]. Una altra manera d'expressar immin�ncia �s amb un adverbi (ara, de seguida, etc.) i el verb conjugat, en present o en futur. Si la vols veure, afanya't, que est� a punt de marxar [i no pas va a marxar].\nDe seguida comencem [o comen�arem], no us impacienteu [i no pas anem a comen�ar]. Anar a + infinitiu\nNo �s correcte fer servir la per�frasi anar a + infinitiu volent significar poder + infinitiu o futur ni en comptes d'un condicional que expressa intenci� en el passat o futur en el passat. Aquesta vegada no pod�em deixar de felicitar-te per l'�xit que has tingut [i no pas an�vem a deixar]. Com ho puc fer [o ho far�] si no m'hi ajuda ning� [i no pas vaig a fer-ho]?\nVa dir que, despr�s de tot el que havia vist, no els creuria m�s [i no pas anava a creure].\nLa v�dua del cantant assassinat havia marxat cap a Xile el dia abans de la detenci� sense sospitar qu� passaria [i no pas anava a passar].\nEl gerundi �s la forma no personal del verb que t� valor adverbial.\n�s correcte quan indica una acci� simult�nia o anterior a la del verb principal, cas en qu� la frase del gerundi es pot anteposar a la principal sense que canvi� el significat. Escombra l'entrada bellugant-se sense parar. Sempre tindran mal de ventre, menjant tan de pressa.\nFeu-nos saber la vostra opini� telefonant a l'entitat. �s incorrecte\n�s incorrecte quan indica una acci� posterior a la del verb principal, tant si expressa coordinaci� com si expressa conseq��ncia o finalitat, cas en qu� no es pot anteposar la frase de gerundi sense que canvi� el significat. Van fer molta propaganda de la pel�l�cula i van aconseguir que hi hagu�s un gran nombre d'espectadors [i no pas aconseguint]. El sistema de gesti� de canvis a la xarxa telef�nica va fallar i el proc�s va quedar afectat [i no pas quedant el proc�s]. El pla docent unifica metodol�gicament la mat�ria i la temporitza, de manera que fa possible que l'estudiant s'organitzi [i no pas fent possible].\nS'ha de saber quina configuraci� �s la m�s adequada per a l'equip inform�tic que es t�, de manera que garanteixi [o perqu� garanteixi] un treball correcte [i no pas garantint]. Tamb� �s incorrecte quan fa d'adjectiu d'un nom. Un estudiant emet un pol�mic missatge al f�rum en qu� critica les intervencions que hi ha i les titlla de pedants [i no pas criticant les intervencions que hi ha i titllant-les]. Si heu canviat d'adre�a, cal que ens feu arribar un missatge amb indicaci� de [o en qu� indiqueu] les noves dades [i no pas indicant]. S�n uns estudis no presencials que combinen el car�cter t�cnic i l'art�stic, en els quals es destaca el pes que es d�na al component d'organitzaci� i gesti� [i no pas destacant]. Demanen una sol�licitud adre�ada al vicerector en qu� s'exposin els estudis que s'han fet [i no pas exposant]. Apareix un missatge que indica [o en qu� s'indica] que no es pot fer cap c�pia del document [i no pas indicant].\nIndependentment de la forma d'infinitiu del verb ser (o �sser) que es faci servir, al gerundi val m�s utilitzar la forma essent, at�s que l'altra possible, sent, com que coincideix amb una forma del verb sentir, en alguns contextos pot fer llegir malament una frase, d'entrada, o fer-la ambigua. Essent la remor de les onades persistent� [Si hi posem la forma Sent, es podria entendre com la tercera persona del verb sentir i fer llegir la frase malament]. [En una entrevista] Ser candidat d'aquest partit a l'Hospitalet �s com anar a l'escorxador? / - No. �s una satisfacci� i un honor. M'ho passo molt b�, essent-ho [sent es podria entendre com el gerundi del verb ser i com l'imperatiu del verb sentir].\nCom diu el diccionari, l'adverbi tot anteposat a un gerundi emfasitza la idea de simultane�tat o la d'oposici�. Per tant, s'ha d'evitar l'ab�s que es fa actualment d'aquesta construcci�, amb la falsa idea que �s m�s genu�na, i reservar-la per als casos en qu� es vol posar �mfasi en la simultane�tat o l'oposici� i prou. Tot fent el sord, sempre se'n surt [correcte]. No se solucionen pas els problemes fugint d'estudi [i no pas tot fugint]. Toquen el piano posant-hi molt d'�mfasi [i no pas tot posant-hi].\nS'ha de substituir la construcci� incorrecta tot i + gerundi per gerundi + i tot o tot i + infinitiu. Havent plegat d'estudiar jove i tot [o Tot i haver plegat d'estudiar jove], no va perdre l'inter�s de saber [i no pas Tot i havent plegat d'estudiar jove]. Tractant-se d'una q�esti� personal i tot [o Tot i tractar-se d'una q�esti� personal], pensem que pot ajudar altra gent [i no pas Tot i tractant-se d'una q�esti� personal]. Aquestes medecines, tot i ser beneficioses per a alg� [o essent beneficioses per a alg� i tot], no �s recomanable vendre-les lliurement [i no pas tot i essent beneficioses per a alg�].\nS'ha de tenir en compte una s�rie de canvis de temps i de modes verbals, per vulgarisme o per influ�ncia forastera, que afecten la correcci� de la llengua. Cal fixar-se en els seg�ents:\nNo s'ha de fer servir el perfet d'indicatiu, que indica acci� acabada, en comptes de l'imperfet, que no indica si l'acci� �s acabada i, en canvi, posa �mfasi en la continu�tat, ni en comptes de l'indefinit. En n�ixer aquests quatre nens pesaven entre 950 grams i 1,300 quilos [i no pas van pesar]. L'autor recrea en la seva �ltima obra el que podien pensar alguns dels personatges del temps de Jes�s que no apareixen a la B�blia [i no pas van poder pensar]. Va fer testament a favor del parent que li era m�s pr�xim [i no pas va ser]. Actualment la paraula universitat ja no evoca, si �s que alguna vegada ho ha fet, el mateix concepte en tots els membres de la comunitat universit�ria [i no pas va fer].\nNo s'ha de fer servir el perfet d'indicatiu en comptes del plusquamperfet per a expressar una acci� anterior a una altra d'expressada en perfet d'indicatiu. A l'acte de graduaci�, del juliol del 1999, tamb� hi van ser presents els estudiants del curs que s'havien graduat el mes de juny del 1998 [i no pas es van graduar]. Finalment van comen�ar les obres que s'havien aprovat feia quatre anys [i no pas es van aprovar].\nNo s'ha de fer servir el present d'indicatiu en comptes del futur quan es fa refer�ncia a una acci� futura sense que hi hagi una anticipaci� imagin�ria dels fets. Avui �s divendres? Doncs ens veurem dilluns [i no pas veiem]. Diuen que l'any vinent comen�ar� una universitat nova [i no pas comen�a].\nHem de solucionar aquest assumpte, per� ara pleguem. Quan tornem de vacances hi pensarem [i no pas pensem]. Sabent que tens aquest disc, un dia te'l demanar� [i no pas demano].\nNo s'ha de fer servir el plusquamperfet de subjuntiu en comptes del condicional compost en l'oraci� principal d'una subordinada condicional, encara que la subordinada no sigui expl�cita. Si hagu�s sabut que eren tants, no hauria vingut [i no pas hagu�s vingut].\nCom hauries contestat la pregunta abans d'estudiar aix� [i no pas haguessis contestat]?\nAmb el temps que ens havien concedit no haur�em pogut exposar ni les idees m�s b�siques [i no pas hagu�ssim pogut exposar].\nNo s'ha de fer servir el subjuntiu, que designa una acci� o estat no real, en comptes de l'indicatiu, en frases independents que expressen dubte o suposici� o que s�n exemplificadores. �s clar que hi has d'anar: probablement compta amb tu per a arranjar-ho tot [i no pas compti].\nPotser es quedaran fins m�s tard [i no pas es quedin].\nPossiblement estrenaran la pel�l�cula aviat [i no pas estrenin].\nProhibiran menjar un cert tipus d'animals, com poden ser conills, oques o �necs [i no pas puguin ser]. Infinitiu\nNo s'ha de fer servir l'infinitiu en comptes de l'imperatiu per a expressar ordres (o el subjuntiu per a les ordres negatives). Per a obtenir m�s informaci� d'aquest tema, vegeu l'apartat 5 [i no pas veure]. Heu de fer clic al bot� de l'esquerra de la pantalla (vegeu el gr�fic adjunt) [i no pas veure]. No us assegueu a l'herba [i no pas asseure's]. Interrogatiu (o relatiu) + infinitiu\tDe i ser de + infinitiu\tEl verb haver-hi\tSer, estar, existir i trobar-se\tSer\tEstar\tExistir i trobar-se\tTransitius o intransitius\tPersonals o impersonals, pronominals o no\tVerbs coordinats\tVerb + amb\tPer�frasis verbals\tEstar + gerundi\tVerb + gerundi o participi\tPer�frasi d'obligaci�\tPer�frasi de probabilitat\tPer�frasi d'immin�ncia\tAnar a + infinitiu\tGerundi\t�s correcte\t�s incorrecte\tEssent/Sent\tTot + gerundi\tTot i + gerundi\tTemps i modes verbals\tPerfet d'indicatiu\tPresent d'indicatiu\tPlusquamperfet de subjuntiu\tSubjuntiu\tInfinitiu


Els 'miracles' de Sálvame: Del càncer de Kiko Hernández a la ceguera de Matamoros\nKiko Matamoros s'ha emocionat després de recordar la seva malaltia. | GTRES\nEls tertulians han parlat sobre les seves malalties en diverses ocasions\nLa salut de diversos col·laboradors de 'Sálvame' ha estat al punt de mira en diverses ocasions.\nPer començar, Kiko Matamoros sempre s'emociona quan recorda el mal tràngol que va viure el 2019 després que li diagnostiquessin un tumor a la bufeta. De fet, l'havien d'extirpar mitjançant una delicada operació.\n«Sí, des que vaig tenir un problema físic important, ell es va posar en contacte amb mi, em va dir que em desitjava el millor. Em va demostrar una qualitat humana que no he oblidat i tenim molt de contacte personal», ha respost ell.\n«Va ser molt dur i sé com ho vaig passar. Em van detectar un tumor que afortunadament van extirpar i no s'ha reproduït ni he tingut cap problema. M'estic fent els controls, una vegada a l'any», confessava emocionat.\nAl seu moment, el tertulià no dubtava a concedir una exclusiva per parlar del tema. En tot moment tenia el suport tant de la seva parella, Marta López, com de la seva filla, Anita.\nCarlota Corredera i Kiko Matamoros al plató de 'Sálvame'. | Mediaset\n«Em vaig despertar de matinada al mig d'un toll de sang i em vaig aixecar amb ganes d'orinar. Horrible: tot era sang, amb coàguls», explicava. «Vaig aguantar el xàfec com vaig poder».\n«Després d'això, em van intentar fer anàlisis d'orina, però va ser impossible perquè l'únic que hi havia era sang».\n«Em van haver d'obrir la uretra perquè l'aparell no passava. Com que abans m'havien sondat tres vegades, es veu que la uretra s'havia inflamat i estava una mica obstruïda. Es va haver d'obrir i això va complicar una mica la recuperació».\n«La ressonància no permetia veure amb claredat què era», explicava sense escatimar en detalls. Motiu pel qual va ser molt criticat.\n«Exclusiva? Una biòpsia? Estem bojos? Sabem de què parlem? Sabem el dolor de milers de famílies que hi ha darrere d'aquesta malaltia? Això és real?», li retreia María Patiño.\n«Crec que va exagerar perquè un metge mai et dirà que va trobar set tumors, però que només en tens un».\nPer part seva, Antonio Montero, del mateix programa, desitjava que «tots els càncers que es diagnostiquen tan complicats al principi, se solucionin tan fàcilment després com el de Kiko».\nEncara que aquesta no és la primera vegada que Matamoros passar per un sotrac de salut. De fet, ja ha parlat públicament sobre els problemes que pateix als ulls.\nLes malalties que els col·laboradors de 'Sálvame' han confessat patir\n«Fa nou anys em van diagnosticar un glaucoma. Aleshores tenia un quaranta per cert o així de visió a l'ull dret i una mica minvada la de l'esquerre», revelava. «Avui ja no tinc visió a l'ull dret. A l'altre, la suficient...».\nA més, també va tenir una úlcera que l'obligava a portar ulleres de sol durant un temps. «Em va sortir quan me'n vaig anar al llit».\nKiko Hernández. | GTRES\n«Crec que és una úlcera. No és un mussol», comentava mentre es treia les ulleres durant uns segons. «Me les he posat per si era desagradable a la vista».\nAl seu torn, Kiko Hernández també confessava fa anys patir un càncer de pàncrees sobre el qual no ha tornat a dir res.\nPersonatges com Mercedes Milá l'assenyalaven per haver fet servir el victimisme amb l'objectiu de recuperar la seva imatge pública, arribant a inventar-se la malaltia.\n«Un càncer de negligència», l'acusaven. «Aquells que hagin viscut aquesta malaltia amb un ésser estimat saben que és dels càncers més mortals que existeixen. No és admissible que algú pugui jugar amb la sensibilitat d'una cosa tan seriosa».\nAvui dia, molts segueixen pensant que el col·laborador es va poder inventar aquesta malaltia tan greu per al seu propi benefici.\nSobretot quan es va parlar sobre un dels càncers més mortals, del qual estrelles de la talla, com ara Rocío Jurado, en van ser víctimes.\nAnar a portada Última hora Televisió Última hora Kiko Hernández Última hora Kiko Matamoros\nJorge Javier no aixeca el cap: dos dels seus grans enemics s'uneixen contra ell


Apartament a Tossa de Mar: QUIET APARTMENT IN SA GABARRA\nQUIET APARTMENT IN SA GABARRA - Tossa de Mar\nReferència: lets holidays 523tm-galofre\nMiramar - 17320 - Tossa de Mar\nBany, Dutxa, Tovalloles, Rentadora, Planxa\nCuina, Forn, Microones, Nevera, Congelador, Cafetera, Kettle, Cafetera Nespresso\nQUIET APARTMENT IN SA GABARRA\nAtractiu apartament amb vistes de Tossa de Mar en una zona tranquil·la. Molt lluminós, ben decorat i equipat.\nApartament amb 2 dormitoris, bany complet, cuina equipada, saló-menjador i terrassa.\nTé capacitat per a dormir 4 persones:\n- Dormitori amb llit doble.\nL'apartament està situat en una zona tranquil·la a 10 minuts del centre del poble, i 15 minuts de la platja.\nA només 5 minuts caminant, inicien atractius itineraris per gaudir en bicicleta o caminant.\nL’apartament es troba en una zona on hi ha pendent, el que pot suposar un inconvenient per algunes persones.\nTossa és un preciós i tranquil poble, amb molt encant. Ideal per vacances en parella, família i nens.


Trafach Rent | Yamaha Niken\nTots Girona Mataró\nSobre la moto de lloguer\nT'agradaria conduir per asfalts irregulars amb una sensació d'unió total sense sentir aquestes imperfeccions? ¿Fer corbes amb una inclinació com mai abans t'has atrevit? Si has contestat que sí, no perdis l'oportunitat de provar la Nova Niken en una experiència inoblidable.\nEl motor tricilíndric de 847cc amb abundant parell desenvolupat a partir de l'extraordinari i exitós motor de l'mt-09 i tracer 900 de yamaha. Amb reglatges d'injecció de combustible especials, la niken aconsegueix un rendiment sòlid en condicions de conduccion sinuoses i complicades, a més el disseny del cigonyal proporciona un maneig espectacular i arrencades suaus.\n-21% IVA Inclòs\n-Assegurança amb assistència en carretera.\n-Per a tots els lloguers Quilometratge limitat de 300 km/dia. (0,25€/Km adicional)\n-Consigna d’equipatge a les nostres instal·lacions.\n-Garatge de cotxe / moto privat inclòs.\nDes de 95.00€ al dia\n1 dia laborable: 120€\n1 dia (ponts, festius, cap de setmana): 135€\nPack cap de setmana: 220€\nHappy Tuesdays: 85€/dia (Només dimarts)


Tecnologia creativa i humana | Ymbra\nSom una empresa completament remota, el que ens permet ser més independents, productius i flexibles tant per l'equip com pel client.\nGaudim amb el que fem. Ens encanten els reptes, aprendre, experimentar, innovar i compartir el nostre coneixement. Sabem que el procés és tan important com el resultat, per això apostem per metodologies àgils que ens permeten fer entregues de valor incremental i construir una relació de confiança amb els nostres clients i socis.\nEl nostres mantra: la millora continua.\nLlibertat, flexibilitat, responsabilitat.\nCreiem que la conciliació personal, familiar i laboral, així com l’harmonia dins de l’equip són fonamentals per aconseguir la felicitat, objectiu principal de les nostres vides.\nExperimentar i aprendre.\nEstem compromesos amb les metodologies àgils, aportant valor contínuament. Aprenem de la nostra experiència i integrem als nostres clients i socis en la definició i creació dels productes que desenvolupem.\nCreiem que la qualitat, tant als processos de treball com al codi, ha de ser un deure moral per a qualsevol empresa del sector.\nTreballem amb processos, eines d'integració contínua i sistemes de control de versions, que ens permeten assegurar en tot moment la qualitat del codi i el correcte funcionament funcionament de les aplicacions amb les que treballem.\nSabem que un equip és molt més que la suma dels seus membres. Ymbra és un projecte d’equip. Quan compartim el nostre coneixement, habilitats i experiències, ens convertim en un gran equip y aconseguim millors resultats.\nEns comuniquem amb sinceritat i respecte.\nCreiem que la transparència i l’honestedat és la millor forma per aconseguir relacions de confiança duraderes en el temps, tant dins de l’equip com amb els nostres clients i socis.\nQui confia ja en nosaltres\nMédecins Sans Frontières Alemanya\nMédecins Sans Frontières Internacional\nMédicos Sin Fronteras Espanya\nUNICEF Comité Espanyol


Torrent obrirà el període d’inscripció dels Campus lúdic-esportius el 25 de juny – RiberaTV\nLes inscripcions poden tramitar-se de manera online en la web www.fdmtorrent.com o amb cita prèvia en les oficines de la FDM per a les persones que no puguen pagar amb targeta\nL’Ajuntament de Torrent, a través de la Fundació Esportiva Municipal i en coordinació amb l’àrea d’Educació, obrirà el dijous 25 de juny el període d’inscripció per als Campus lúdic-esportius. Un programa que inclou fins a 22 modalitats i disciplines repartides en 9 campus, com a tennis, natació, bàsquet, anglés o teatre, i que està dirigit al públic infantil i juvenil amb edats compreses entre els 5 i 16 anys.\nEls campus compliran amb totes les mesures higièniques i sanitàries per a protegir als i les participants, i es duran a terme rigorosos protocols de neteja. A més, des de l’ajuntament es recorda que és obligatori utilitzar les màscares i complir amb la distància mínima de seguretat. Mantindre una bona higiene de mans, llavant-les amb aigua i sabó o gel hidraalcohólico. Aportar el material esportiu necessari per a realitzar les activitats esportives específiques del seu campus (per exemple, la raqueta de tennis o la tovallola), així com el material escolar per a realitzar diversos tallers (llapis de colors, pintures, tisores…). I amb l’objectiu d’evitar aglomeracions, enguany s’amplia l’horari de recollida i d’arribada per a afavorir l’entrada i eixida escalonada dels xiquets i xiquetes.\nTorrent obrirà el període d’inscripció dels Campus lúdic-esportius el 25 de juny added by Ribera Televisió on 23 juny, 2020


Butlletí Archives - Parroquia Sant Ignasi de Loiola\n( El full ) Sant Ignasi: comunitat i comunitats Estem ja començant un nou curs. Esperem que puguem recuperar tots els grups. La situació actual de pandèmia no ens permet ser gaire optimistes però ho intentarem. Però, a part d’aquest fet, d’entrada també ens espera un nou...\nFesta de Sant Ignasi Ens trobem a les portes de la nostra festa de Sant Ignasi. Aquest any potser no ho podrem celebrar com en d’altres ocasions. Les restriccions pel Covid no ens permetran fer piscolabis ni passar pel·lícules. No podem fer reunions de més de...\nTorna el Full de la Parròquia! Sant tornem-hi! Després de tot el temps de confinament i prevenció per causa del virus i la pandèmia, tornem a començar. Gràcies a la vacunació ja ens estem recuperant, de mica en mica. Fins i tot estan a punt de...\nSetmana Santa: Els misteris centrals Ja estem a punt d’entrar en la Setmana Santa. En cosa d’un mes ja estarem en el diumenge de rams. Un any més entrem en les celebracions més importants de l’any. Des de la comissió de litúrgia vetllarem –com sempre hem...\n“Una comunitat que comparteix el pa i practica el perdó” Encetem un nou curs i estrenem un nou lema. En el darrer consell parroquial el vàrem treure entre tots. Compartir el pa i practicar el perdó són dues dimensions molt pròpies del cristià i especialment de...\nParròquia de Sant Ignasi: Sant tornem-hi! Passat l’estiu i les vacances tornem a l’activitat normal. Els grups ja funcionen. Com us dic a l’apartat d’actualitat d’aquest mateix full tindrem nous grups i noves iniciatives, fruit de l’Assemblea que vàrem fer abans de l’estiu. Us ho anirem...\nASSEMBLEA PARROQUIAL: una experiència de comunió Acabem de celebrar una nova assemblea. Com ja us deia en el full del mes passat, les motivacions d’aquesta assemblea són completament diverses a la que vàrem celebrar ara fa nou anys. En aquest cas la convocatòria ha estat motivada...\nASSEMBLEA PARROQUIAL: tots hi estem convidats Estem a pocs dies de celebrar un fet important en la nostra comunitat: una assemblea parroquial. A diferència del Consell Parroquial i la Permanent del Consell –que es convoquen periòdicament, a St. Ignasi cada dos mesos– l’Assemblea es convoca de...\nSETMANA SANTA: temps de celebració, de conversió i de resurrecció… i, si cal, de penitència. Estem a punt de començar una nova Setmana Santa. És un temps privilegiat de celebració a les parròquies. A Sant Ignasi, com sempre, ens hi dedicarem molt a preparar-ho –especialment pel...


El bitcoin accentua la seva muntanya russa i enfosqueix el seu futur\nDes de l'inici de la pandèmia s'ha desfermat la inversió en aquesta criptomoneda: molts joves inversors hi confien però els experts adverteixen dels riscos\nJordi Martínez 24/04/2021 - 19.30 Actualitzat 24/04/2021 - 19.32\nEl 14 d'abril, el bitcoin va tocar el seu màxim històric: 64.536 dòlars. A partir d'aquell moment, ha viscut una caiguda que aquest divendres va arribar al 23%, tancant la cotització per sota dels 50.000 dòlars. Tot això, en només 9 dies. Des de l'inici de la pandèmia s'ha desfermat la inversió en general i, en especial, respecte a aquesta criptomoneda. Molts joves inversors hi confien mentre que els experts adverteixen dels riscos a curt i llarg termini.\nPocs es pensaven el març del 2020, amb el crac financer mundial provocat per la pandèmia, que ara els grans mercats, sobretot els nord-americans, viurien en màxims històrics continus. Els confinaments han animat moltes persones a convertir-se en inversors o especuladors. Hi han ajudat també els xecs concedits pel govern de Trump a la població dels Estats Units. Un còctel perfecte.\nL'escalada de la cotització de bitcoin en sis anys\nA les xarxes socials, joves de només 20 anys mostren com guanyar més de 2.000 dòlars en minuts comprant, per exemple, accions de Tesla des del mòbil. Apareixen autoanomenats gurus de la inversió que intenten atraure inversors novells amb lemes originals: "Si saps més de les Kardashians que del Dow Jones, estàs en el lloc correcte", diu Haley Sacks, "la senyoreta Dow Jones", una nova icona de la xarxa Tiktok:\nFOLLOW ME FOR DAILY FINANCIAL ADVICE ❤ ##financeiscool ##moneytok ##financetok ##adulting ##pepsiapplepiechallenge ##fyp\nEl bitcoin o la nova febre de l'or\nPerò és el bitcoin l'autèntic rei de la festa? Si veiem un gràfic de llarg termini ens adonarem com ha passat dels 300 dòlars a què cotitzava el 2015 als més de 50.000 en què s'ha mogut últimament. En un any, des del mínims del març del 2020, el seu valor s'ha arribat a multiplicar per 12.\nMolts nouvinguts als mercats als Estats Units i també a casa nostra hi han vist una llum. Alguns fins i tot han deixat la seva feina per viure de comprar i vendre bitcoins i altres criptomonedes cada dia. És el cas de David Picapiedra. Fins a la primavera del 2020 conduïa un camió tràiler. Però una davallada de feina i una malaltia li van donar el temps necessari per fixar-se en el món de la inversió en criptomonedes: "Les despeses diàries les cobreixo amb les criptomonedes. En compro alguna si està barateta i després la venc. Vaig fent una mica de caixa cada dia. A final de mes em surten els números. És com una feina."\nEls inversors professionals alerten sobre els riscos de les operatives intradia amb aquest tipus d'actius, molt més volàtils que les accions, per exemple. Sergi Sánchez, director general de Sersan Sistemes, empresa que es dedica a crear algoritmes d'inversió, posa aigua al vi: "Una operació et pot sortir cara i guanyar diners, o sortir-te creu. Però si inverteixes massa, un dia pots perdre fins i tot la camisa."\nEl llarg termini, un interrogant sobre el bitcoin\nÀlex Vegueria, de 25 anys, graduat en Administració i Direcció d'Empreses, invertia en accions. Fins que va decidir passar-se a les criptomonedes i en concret al bitcoin, que veu com una inversió a llarg termini.\n"Tesla, Amazon, JP Morgan, Morgan Stanley. Ara moltes entitats entren a invertir en bitcoins."\nUn altre expert, Marc Sansó, professor d'una escola de negocis i director general d'Elsebits, es mostra escèptic sobre el futur a llarg termini del bitcoin i alerta sobre el seu gran risc: "No hi ha res al darrere, no només a nivell de garanties, sinó que el valor del bitcoin es basa en les expectatives de la gent que la compra. Si considerem que valdrà més en el futur, en podem comprar. Però la bombolla esclata quan algú deixa de creure-s'ho."\nUna estafa amb criptomonedes arriba als tribunals\nLes alertes també arriben des de l'àmbit judicial. L'Audiència Nacional investiga una trama piramidal relacionada amb la inversió en criptomonedes. La xifra d'estafats arreu de l'estat podria arribar als 32.000, amb un perjudici de prop de 100 milions d'euros.\nSegons la interlocutòria, una empresa prometia rendibilitats entre el 8 i el 15% mensual, que sortien en part de les aportacions de nous inversors.


Inicio » Solucions per a » Retail & Consum\nImagina't que ets a una botiga buscant un vestit... per on comences? No seria magnífic que et suggerissin el model perfecte només d'entrar a la botiga, sense haver de perdre temps remenant entre peces i més peces?\nAquest somni s'ha fet realitat amb el Magic Mirror.\nFes clic per veure l'article d'El Mundo sobre el Magic Mirror\nEl Magic Mirror és un mirall intel·ligent que t'examina la cara, reconeix el teu estat d'ànim i et presenta el millor model, adaptat al teu estil de vida i necessitats.\nOfereix recomanacions turístiques basades en el reconeixement d'emocions, sexe i edat\nEl software de reconeixement d'emocions pren una imatge com a entrada i torna confiança mitjançant un conjunt d'emocions per a cada cara de la imatge.\nL'algoritme d'aprenentatge automàtic recomanarà, en temps real, les ofertes turístiques més adequades d'acord amb l'estat emocional.\nEl software de reconeixement d'emocions de Bismart escaneja les xarxes buscant aquestes fotografies i retorna un informe de les emocions per a cadascuna. El sistema intel·ligent proporciona la millor oferta turística segons el teu estat emocional.\nQuadre de comandament per a la fixació de preus d'hotels i sales per determinar la distribució de les vendes a través del canal directe o diferents portals de reserves.\nSolució prescriptiva que correlaciona les dades aïllades i heterogènies de sistemes de gestió de la propietat (PMS) amb la informació del canal de vanda: els preus i l'ocupació, meteorologia, esdeveniments programats a la ciutat, els dies festius, etc.\nTargeted Live Ads és un software de Bismart que reconeix, a més de les cares, gestos i l'edat dels clients, les seves emocions. Pot reconèixer felicitat, sorpresa, menyspreu, neutralitat, enuig, fàstic, por i tristesa. A partir d'aquesta informació, pot mostrar una publicitat segons les emocions del client per iniciar o millorar la connexió emocional de l'empresa amb el client.


la setmana energètica: Una visió nuclear de l’AIE\nUna visió nuclear de l’AIE\nPregunta. Vostè s'ha fixat com a prioritats treballar per la seguretat energètica, el medi ambient i el creixement econòmic. Com pensa fer-ho?\nResposta. És molt important que mirem la seguretat energètica des d'un punt de vista global. Encara que l'AIE va néixer com una organització de països industrialitzats, establerts i democràtics, ara veiem que el veritable creixement econòmic està en altres països i zones del món com la Xina, l'Índia, Rússia, Amèrica del Sud i Indonèsia. A més, continua havent moltes persones al món sense accés a l'energia, i aquests viuen en països emergents. Si puja la demanda energètica i no fem res respecte al subministrament, no només de l'energia fòssil tradicional, sinó també de la renovable, llavors el problema és de tots. I, per descomptat, necessitem un enfocament global per lluitar contra el canvi climàtic.\n(...) Des de principis d'any, l'AIE ha dit que els preus del petroli amenaçaven la fràgil recuperació econòmica. Són un, entre molts, dels factors que contribueixen al debilitament de les perspectives de creixement. Això és el que vam dir a principis d'any, i ara els preus són encara més alts.\nP. Arran de la catàstrofe de Fukushima al Japó, països com Alemanya, Suïssa i Itàlia han anunciat la seva intenció de renunciar a l'energia nuclear. A Espanya hi ha també debat. ¿Què li sembla?\nP. Ha parlat de la necessitat de seguir desenvolupant les renovables. En quin punt estem? Estan avançant realment?\nR. La pregunta és com mantenir l'impuls que ens permeti passar de la fase inicial a la d'una energia renovable més rendible. I la tercera fase serà quan estigui dirigida pel mercat, però per això encara cal esperar uns anys.\nP. Als Estats Units, el president Barack Obama ja ha renunciat al seu programa per potenciar les renovables ...