Memòria d'activitats de la Facultat de Biblioteconomia i Documentació : curs 2000–2001\nNúmero 7, desembre 2001\nMemòria d'activitats de la Facultat de Biblioteconomia i Documentació: curs 2000–2001\n2 La Facultat\n2.1 Càrrecs i òrgans de govern\n2.2 Dades de matrícula\n2.4 Edifici i instal·lacions\n3 Activitat acadèmica\n3.2 Activitats acadèmiques\n3.3 Presència del centre en congressos i altres activitats acadèmiques i professionals\n3.4 Publicacions de la Facultat\n4.1 Oferta de beques\n4.2 Convenis de pràctiques curriculars obligatòries i voluntàries i de cooperació educativa\n4.3 Premis extraordinaris\n5.1 Aules d'informàtica\n5.2 Servei d'Informació i Atenció a l'Alumnat (SIAA)\n5.3 Comissió de Normalització Lingüística\nApèndix: Centres que han rebut alumnes de Practicum el curs 2000-2001\nAny rere any, i de manera força ràpida, la Facultat ha anat assumint progressivament la seva condició plenament universitària. Forçosament havia de ser així, ja que va néixer amb aquesta vocació d'estudis superiors en aquella data llunyana de 1915 que tots tenim a la memòria. L'estiu de 1999 el centre assolia la condició de Facultat després d'haver iniciat aquell curs els ensenyaments de la llicenciatura en Documentació. Enguany es poden cursar al centre ensenyaments de tots els cicles universitaris. La Unitat Departamental de Biblioteconomia i Documentació (UDBD), que imparteix la major part de la seva docència a la Facultat, ha posat en marxa el programa de doctorat Documents i Sistemes Documentals en l'Entorn Digital. Per la seva banda, la Facultat ha dedicat molts esforços a l'organització de cursos d'extensió universitària i de postgrau. Un total de vuit cursos d'extensió universitària, amb un nombre elevat d'alumnes en tots, mostren que aquesta iniciativa està ja ben consolidada. Així mateix, aquest mes de juliol s'ha pogut iniciar la segona edició de la Maestría en Gestión y Organización de Bibliotecas Universitarias després d'aconseguir una subvenció important de la Diputació de Barcelona i de la signatura dels convenis pertinents.\nL'establiment d'un segon grup de docència per a la llicenciatura en Documentació era un tema pendent des que la Facultat acollí aquest ensenyament el curs 1998-1999. La demanda d'un grup de matí era molt alta, tant per part d'alumnes de la diplomatura com de professionals en exercici. Finalment, el curs vinent es podrà iniciar aquest segon grup de la llicenciatura.\nAixí doncs, la Facultat ha posat èmfasi en els aspectes acadèmics que li pertoquen, i ho ha fet en plena harmonia amb els consells d'estudis del centre i els caps d'estudis respectius, i en bona entesa amb els departaments que hi tenen docència i els professors. Particularment, per raons històriques i de l'organització dels ensenyaments, s'ha de destacar la participació del professorat de la UDBD en totes les activitats organitzades des de la Facultat —cursos de postgrau i d'extensió universitària, conferències, jornades, etc. També ha estat amb la col·laboració dels caps d'estudis i de la Unitat que, seguint les indicacions de la Divisió, s'ha preparat un Pla de millora docent del centre amb diverses actuacions que es començaran a posar en marxa aquest mes de juliol, i que pretenen, en part, començar a investigar com s'ha de dur a terme la convergència europea dels ensenyaments que la Universitat de Barcelona té com una de les seves prioritats.\nDes que el centre es traslladà provisionalment a Melcior de Palau, s'ha treballat per millorar les instal·lacions i els equipaments de què es disposa. Tanmateix, el possible trasllat al campus de la Vall d'Hebron no sembla, ara per ara, un objectiu de la Universitat a curt o mitjà termini. Per això, a banda de continuar les millores en tot l'apartat d'equipaments, també s'han iniciat actuacions per redistribuir espais i millorar les instal·lacions en general. Aquest curs que acaba, s'ha aconseguit instal·lar aire condicionat a diverses aules i a una gran majoria de despatxos, renovar alguns finestrals i preparar una tercera aula informàtica que començarà a funcionar al setembre, qüestió que era inajornable per garantir una docència de qualitat.\nCom sempre, la Facultat ha tingut molt present que la formació de l'alumnat va més enllà del marc de les classes; per això ha estat molt activa a organitzar activitats, com ara exposicions diverses o altres actes —alguns d'organitzats per la Comissió de Normalització Lingüística—, o els ja consolidats Seminaris amb la professió, i a donar suport a la participació de professionals en les distintes assignatures dels plans d'estudis i a la difusió d'aquestes activitats. Per mitjà de les pràctiques de l'alumnat i d'aquests tipus d'activitats es mantenen unes preuades relacions amb la professió i la pràctica professional que faciliten que l'alumnat hi mantinguin un contacte directe des del mateix moment que inicien els estudis. També amb l'objectiu de donar suport a la docència, el centre ha mantingut un programa viu de publicacions.\nLes dades que es donen a continuació pretenen recollir l'activitat de la Facultat i els seus assoliments al llarg del curs 2000–2001.\nEl curs 2000–2001, l'equip directiu del centre —escollit en la reunió de Junta de l'1 de juliol de 1999— ha estat format per les persones següents:\nDegana: Assumpció Estivill Rius\nVicedegana: Teresa Mañà Terré\nSecretari: Amadeu Pons Serra.\nCap d'estudis de Biblioteconomia i Documentació: Cristóbal Urbano Salido\nCap d'estudis de Documentació: Constança Espelt Busquets.\nMaria Lluïsa Padilla.\n2.1.1 Junta de Facultat\nAl llarg del curs s'han fet tres reunions ordinàries de la Junta de Facultat —el 8 de novembre, el 23 de febrer i el 5 de juny— i una d'extraordinària —el 8 de maig— que tenia l'objectiu d'aprovar els criteris d'accés a la llicenciatura en Documentació i al curs de complements de formació per al curs 2001–2002. Entre els acords presos a les juntes ordinàries destaquen els següents:\nCreació de la Comissió de Convalidacions de la Facultat (8 de novembre).\nAdopció del catàleg de títols universitaris oficials publicat al BOE com a document de referència per a l'establiment de les agrupacions d'ensenyaments d'origen dels estudiants del curs de complements de formació (8 de novembre).\nReforma de l'itinerari curricular de la diplomatura en Biblioteconomia i Documentació i la llicenciatura en Documentació (23 de febrer).\nCatàleg d'optatives de la diplomatura en Biblioteconomia i Documentació i la llicenciatura en Documentació (5 de juny).\nEl 20 de desembre tingueren lloc eleccions parcials per cobrir les places vacants de professorat i d'alumnat en la Junta del Centre i les places vacants d'alumnat en els dos consells d'estudis.\nEl curs 2000–2001, les dades de matrícula han estat les següents:\nAlumnes de la diplomatura 529\nAlumnes de la llicenciatura 145\nAlumnes del curs de complements formació 30\nAlumnes adscrits (diplomatura) 14\nL'any 2000 es demanaren 161 títols de diplomatura; el 2001 —fins al mes de juny—, 18. Pel que fa als títols de llicenciatura, se'n demanaren 30 l'any 2000 i 10 el 2001.\n2.3.1 Comissions acadèmiques\nLa Junta de Facultat de 3 de febrer de 2000 aprovà la proposta de constitució de dues comissions acadèmiques —una per a cada un dels ensenyaments del centre— com a comissions delegades de la Junta. Les seves funcions es concreten en els punts següents:\nRevisar l'itinerari curricular recomanat per a cada ensenyament.\nCoordinar les assignatures impartides en l'ensenyament respectiu pel que fa als continguts.\nTreballar els encàrrecs que els trametin els consells d'estudis, tant referents als continguts com a qüestions de metodologia i avaluació.\nVetllar per la coherència a l'hora d'impartir les assignatures.\nFer propostes d'assignatures optatives al Consell d'Estudis respectiu.\nLa composició de les comissions és la següent:\nComissió Acadèmica de la Diplomatura en Biblioteconomia i Documentació: Mercè Bosch (Fonts i Serveis d'Informació i Documentació), Maite Comalat (Biblioteconomia), Jesús Gascón (Anàlisi Documental i Classificació i Indexació), Teresa Mañà (representant de Direcció), Anna Pérez (representant de l'alumnat), Anna Rubió (Arxivística), Andreu Sulé (Tecnologies de la Informació), Cristóbal Urbano (cap d'estudis).\nComissió Acadèmica de la Llicenciatura en Documentació: Ernest Abadal (Tecnologies de la Informació), Jordi Andreu (Arxivística), Constança Espelt (cap d'estudis), Teresa Mañà (representant de Direcció), Àngels Massísimo (Projectes), Carina Rey (Gestió i Administració).\nLa Comissió Acadèmica de la Diplomatura ha treballat en coordinació amb els grups de treball de la Unitat Departamental. La tasca que s'ha dut a terme al llarg del curs ha consistit a revisar l'itinerari curricular de l'ensenyament, el catàleg d'assignatures optatives i els plans docents de les assignatures. La Comissió Acadèmica de la Llicenciatura ha treballat també en la revisió dels plans docents d'assignatures noves o que han canviat de professorat.\n2.3.2 Participació en les comissions de la Divisió V\nA més d'estar representada en el Consell de Divisió, la Facultat participa en les comissions de la Divisió següents: Comissió Acadèmica (A. Estivill), Comissió de Convalidacions (C. Miralpeix, A. Pons), Comissió Econòmica (A. Estivill), Comissió Coordinadora d'Extensió Universitària i Relacions Internacionals (A. Pons, R. Seguí), Comissió Informàtica (A. Pons, J. M. Rodríguez Gairín), Comissió de PAS (T. Mañà), Comissió de Postgraus (T. Mañà), Comissió de Seguretat, Salut i Medi Ambient (A. Pons).\nAl llarg del curs 2000–2001 s'han fet una sèrie d'actuacions que han millorat significativa l'espai que la Facultat ocupa a l'edifici UB-Sants i les seves instal·lacions:\nRenovació dels finestrals de les aules del tercer pis de l'edifici que donen al carrer o als patis interiors de les escoles veïnes.\nInstal·lació d'aire condicionat a les aules 210, 307, 309 i 312, a la Sala de Juntes i als despatxos de professors del primer pis i del segon.\nInstal·lació d'un projector de vídeo fix (aula 309) i de dos PC a les aules 210 i 309.\nInstal·lació d'una pantalla de dimensions grans (aula d'informàtica 304).\nInstal·lació de papereres per al reciclatge de paper.\nInstal·lació d'un escàner a l'aula d'informàtica 303.\nAl mes de juny s'ha iniciat la instal·lació d'una tercera aula informàtica de 24 ordinadors (aula 312), que estarà en funcionament a l'inici del curs 2001–2002.\nTambé s'han presentat una sèrie de projectes per a la redistribució d'alguns espais que en permetin l'optimització, i s'han demanat pressupostos per dur a terme les obres i muntar una aula informàtica d'usuaris.\nMalgrat les actuacions iniciades per resoldre el problema dels finestrals tan deteriorats, el seu estat continua representant un perill. Des de la Facultat s'ha alertat els càrrecs responsables de l'edifici i de la Divisió sobre la necessitat d'accelerar el procés de la seva renovació.\n3.1.1 Ensenyaments de primer i segon cicle\nLa Facultat acull dos ensenyaments, la diplomatura en Biblioteconomia i Documentació i la llicenciatura en Documentació, com també el curs de complements previ a la llicenciatura per als alumnes que provenen d'altres primers cicles —llicenciatures o diplomatures.\nUna gran part de la docència de l'ensenyament de Biblioteconomia i Documentació és assignada a la Unitat Departamental de Biblioteconomia i Documentació —adscrita al Departament de Mètodes d'Investigació i Diagnòstic en Educació. També hi imparteixen algunes assignatures opcionals el Departament de Metodologia de les Ciències del Comportament (Divisió IV) i el de Dret Civil (Divisió II). En la docència de la llicenciatura hi col·laboren, a més de la Unitat Departamental esmentada, els departaments de Didàctica de l'Expressió Visual i Plàstica, d'Economia i Organització d'Empreses, de Matemàtica Aplicada i Anàlisi, i el de Metodologia de les Ciències del Comportament.\n3.1.2 Ensenyaments de tercer cicle i altres cursos\nPrograma de doctorat: El curs 2000–2001 s'ha posat en marxa el programa de doctorat Documents i Sistemes Documentals en l'Entorn Digital, que està organitzat per la Unitat Departamental de Biblioteconomia i Documentació. El programa està coordinat per Ernest Abadal i Assumpció Estivill.\nMaestría en Gestión y Organización de Bibliotecas Universitarias: El gener de 2001 havia de començar la segona edició de la Maestría en Gestión y Organización de Bibliotecas Universitarias a la Universidad de El Salvador -la primera edició tingué lloc a Nicaragua entre el gener de 1997 i el juliol de 1999. Tanmateix, l'inici de la Maestría es va haver d'ajornar com a conseqüència del terratrèmol que patí el Salvador just la setmana prèvia de l'inici del curs. Així doncs, la primera trobada d'aquesta Maestría, organitzada per la Facultat, va tenir lloc el mes de juliol de 2001; en són responsables Assumpció Estivill i Rosa Seguí, que n'és també coordinadora acadèmica. En el primer curs hi participen com a professors M. Carme Mayol, Rosa Seguí i Francesc Turiel. La Maestría del Salvador té una subvenció important de la Diputació de Barcelona a través del Gabinet d'Integració Europea i Solidaritat.\nCursos d'extensió universitària: El curs 2000–2001 la Facultat ha organitzat per primera vegada una sèrie de cursos d'extensió universitària. En total han estat vuit cursos de temàtica molt diversa que, tal com mostren les dades que s'anoten a continuació, han tingut una bona acollida.\nLa biblioteca en un centre educatiu\nProfessors: M. Baró, M. Comalat, T. Mañà, J. Quintana, O. Serra.\nAlumnes matriculats: 25\nDates: 16 d'octubre – 11 de desembre El servei d'informació a la biblioteca pública\nProfssors: M. Centelles, R. Lozano, T. Mañà, A. Pons\nAlumnes matriculats: 30\nDates: 5–14 de juny\nCurs organitzat per al Servei de Biblioteques de la Diputació de Barcelona\nProfessors: E. Abadal, A. Keefer, L. Núñez\nDates: 14-30 de novembre Desenvolupament de col·leccions a la biblioteca pública\nProfessors: À. Massísimo, A. Pons\nDates: 18–28 de juny\nProfessors: M. Térmens\nDates: 15–31 de gener Publicació de bases de dades al web\nProfessors: E. Abadal, M. Llevat\nDates: 5–28 de juny\nProfessors: J. M. Rodríguez Gairín, M. Somoza\nDates: 29 de gener – 8 de febrer Normalització de revistes científiques\nProfessors: E. Delgado, A. Pons\nAlumnes matriculats: 9\nDates: 9-17 de juliol\nA l'inici del segon semestre s'han presentat les propostes de cursos d'extensió universitària per al primer semestre de 2001–2002. Cal destacar la signatura d'un conveni amb la Diputació de Barcelona amb vista a l'organització de diversos cursos de formació continuada destinats als professionals de la seva xarxa de biblioteques.\n3.2.1 Trobades anuals de la Facultat de Biblioteconomia i Documentació\nAquesta trobada, que la Facultat inaugurà el curs 1999-2000, enguany ha estat dedicada a celebrar la graduació de la primera promoció de llicenciats de la Facultat; per això es va voler que servís per reflexionar sobre la trajectòria dels darrers anys del bibliotecari-documentalista, com ha reaccionat davant dels reptes constants de la tecnologia i d'uns requeriments cada vegada més exigents per part de les distintes comunitats que n'empren els serveis, i per repassar quines són les perspectives que s'ofereixen a aquest professional. L'acte, convocat amb el títol “Evolució i perspectives del bibliotecari-documentalista”, tingué lloc el 20 de febrer i fou presidit per Antoni Caparrós, rector de la UB. Les intervencions acadèmiques anaren a càrrec del rector mateix; de la presidenta de la Divisió de Ciències de l'Educació, Glòria Bordons, i de la degana de la Facultat, Assumpció Estivill. Del món professional i polític hi intervingueren Adela d'Alòs-Moner, presidenta del Col·legi de Bibliotecaris-Documentalistes de Catalunya; Lluís Anglada, director del Consorci de Biblioteques Universitàries de Catalunya; Assumpta Bailac, directora del Servei de Biblioteques de la Diputació de Barcelona, i Teresa Serra, presidenta de la Comissió Permanent per a la Societat de la Informació del Parlament de Catalunya. L'acte tingué una gran assistència, tant dels llicenciats recents com d'altres estudiants del centre, de professors i d'una nodrida representació professional. La celebració es clogué amb un aperitiu amenitzat amb música en viu.\n3.2.2 Seminaris amb la Professió\nAquest curs 2000–2001 la Facultat ha continuant organitzant la sèrie Seminaris amb la Professió que pretén afavorir els contactes de l'alumnat amb professionals en exercici i amb serveis i productes que no són objecte directe de la docència que es fa a l'aula. Enguany s'han organitzat quatre seminaris:\n“El servei bibliotecari alemany”, per Concepció Miralpeix (30 de novembre de 2000).\n“La bibliografía considerada como una de las bellas artes”, Rafael M. Mérida Jiménez, professor de la Rice University, Houston, Texas (20 de desembre de 2000).\n“Necesidades de formación de los profesionales de la información del siglo XXI”, a càrrec de Susan Aramayo, responsable dels centres de documentació de les ambaixades i els consolats dels EUA del sud d'Europa. Miquel Centelles introduí l'acte amb una presentació sobre “Els programes de fonts i serveis d'informació a les escoles nord-americanes de Biblioteconomia i Documentació” (13 de març de 2001).\n“Interfícies intel·ligents”, per Jacques Schreiber, professor del Departament d'Informàtica de la Universidade de Santa Cruz do Sul (Brasil) (21 de març de 2001).\n3.2.3 Clausura del curs de doctorat\nOrganitzada conjuntament amb la Unitat Departamental de Biblioteconomia i Documentació, el 8 de juny tingué lloc la conferència de clausura del curs de doctorat. Amb el títol “Avaluació dels serveis de la biblioteca digital”, la conferència anà a càrrec de F. Wilfrid Lancaster, professor emèrit de la University of Illinois Graduate School of Library and Information Science i expert en temes d'avaluació de serveis bibliotecaris.\n3.2.4 Conferències impartides en el marc de les classes\nLa llista següent d'intervencions de professionals en les diverses assignatures de la diplomatura i la llicenciatura mostra la relació extreta que, des del centre i les assignatures que s'hi imparteixen, es manté amb els distints sectors de la professió. Atès el caràcter tan pràctic dels ensenyaments, aquest és un aspecte que cal destacar i valorar.\n“Les autopistes de la informació”, conferència d'Eugènia Salvador, professora de la UPF, en l'assignatura de Polítiques d'Informació (3 d'octubre).\n“Gestió del coneixement i professionals de la informació”, per Josep M. Rodríguez, responsable de DOC 6, en l'assignatura de Polítiques d'Informació (5 d'octubre).\n“La legislació catalana i espanyola sobre el patrimoni bibliogràfic”, a càrrec de Núria Altarriba, dels Serveis d'Accés i Obtenció de Documents de la Biblioteca de Catalunya, en el marc de l'assignatura Col·leccions Especials (5 d'octubre).\nConferència de Núria Gallart, membre del Comitè de Publicacions Electròniques i Propietat Intel·lectual de l'IFLA, sobre el tema de la propietat intel·lectual en l'assignatura Polítiques d'Informació (10 d'octubre).\nConferència de Joan Bravo, secretari del Consell de Direcció de l'Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari a Catalunya, sobre el bibliotecari del segle XXI en l'assignatura Polítiques d'Informació (26 d'octubre).\n“Els serveis de la Biblioteca Pública de Tarragona”, a càrrec de Roser Lozano, directora de la BPT dins de l'assignatura Biblioteques Públiques (9 de novembre).\nIntervencions de Lluís Anglada, director del CBUC i de Glòria Pérez, directora de la Biblioteca Can Casacuberta de Badalona en l'assignatura Polítiques d'Informació (16 de novembre).\nIntervencions de Jordi Artigal, de la Biblioteca Infantil d'En Massagran de Salt, i de M. Àngels Terrones, directora de la Biblioteca Comtat de Cerdanya, de Puigcerdà, dins de l'assignatura Biblioteques Públiques (23 de novembre).\n“Comportament i valors de les empreses d'Internet”, per Eduard Mendiluce en l'assignatura Fonts d'Informació en Economia i Empresa (29 de novembre).\nPresentació del Catàleg Col·lectiu de Patrimoni Bibliogràfic de Catalunya (CCPBC) i de l'experiència d'integració de registres procedents del catàleg de la Biblioteca de Catalunya, a càrrec d'Àngels Sanllehy, responsable del CCPBC. La intervenció tingué lloc en l'assignatura Col·leccions Especials (14 de desembre).\nConferència d'Antoni Borfo, arxiver de la UAB, sobre el sistema de gestió dels documents administratius dins de l'assignatura de Gestió de Recursos Informatius (19 de desembre).\n“La gestió de les adquisicions bibliogràfiques i documentals”, intervenció d'Elisabet Gibert, cap del Departament de Selecció, Adquisició i Distribució del Servei de Biblioteques de la Diputació de Barcelona, en l'assignatura Administració d'Unitats d'Informació (21 de març).\nIntervenció d'Anna Crosas, de l'Oficina de Difusió Artística de la Diputació de Barcelona, sobre la situació de l'art contemporani a Catalunya dins de l'assignatura Indústries de la Cultura (27 de març).\n“Aplicacions de la intel·ligència artificial en la recuperació de la informació”, conferència a càrrec de Jacques Schreiber, professor del Departament d'Informàtica de la Universidade de Santa Cruz do Sul (Brasil) (30 de març).\nPresentació del sistema de gestió de biblioteques Heritage de la casa IS Oxford (http://www.isoxford.com) dins de l'assignatura Automatització en unitats d'informació (29 de març).\nIntervenció d'Esther Soler, responsable del Centre de Documentació Arthur Andersen, sobre les aplicacions pràctiques de la gestió del coneixement en el marc de l'assignatura Informació a l'Empresa (24 d'abril).\n“La base de dades corporativa del Grup Godó”, per Miquel Llevat, responsable del Servei d'Informàtica de La Vanguardia, dins de l'assignatura Administració de Bases de Dades (25 d'abril).\n“Evolució de la distribució de bases de dades per Internet”, conferència de Mercè Alba, de DIALOG, en l'assignatura Informació i Documentació Científica (3 de maig).\nIntervenció de Xavier Cubells, cap de Gestió de la Informació de Barcelona Informació, sobre les tecnologies de la informació en la seva empresa, dins de l'assignatura Recursos Tecnològics en Unitats d'Informació (7 de maig).\nPresentació del CBUC i de la cooperació en biblioteques universitàries, per Lluís Anglada, director del CBUC, en l'assignatura Biblioteques de Recerca (14 i 29 de maig).\nIntervencions de Mercè Millan, de la Biblioteca Pompeu Fabra de Mataró; de Marta Ràfales, de la Biblioteca de l'Ajuntament de Barcelona, i de Marta López, del Servei de Biblioteques i Teledocumentació de la UPC, sobre les activitats de formació d'usuaris, en l'assignatura Estudis i Formació d'Usuaris (9, 16 i 23 de maig).\nIntervenció de Mercè Barreneche, coordinadora de l'Institut Municipal de Persones amb Disminució de Barcelona, en l'assignatura Serveis Especials, amb una presentació del seu centre (14 de maig).\n“La nova directiva comunitària sobre propietat intel·lectual”, conferència de Patrícia Riera, de la UOC, dins de l'assignatura Propietat Intel·lectual (24 de maig).\n“La política de serveis especials a les biblioteques de la Diputació de Barcelona”, a càrrec de Teresa Pagès, cap de la Biblioteca Pública de Sant Boi (11 de maig).\n“La formació d'adults a la biblioteca”, per Àngel Marzo (11 de maig). Presentacions de plans de formació d'usuaris, per Marta Ràfales, cap de la Biblioteca de l'Ajuntament de Barcelona, i Montse Busquets, cap de la Biblioteca Central de Terrassa (12 i 26 de maig).\nConferència de Miquel Llevat sobre el disseny i la creació de la base de dades documental de La Vanguardia (15 de maig).\nExposició de punts de llibre d'editorials, de llibreries i de regal, preparada per Assumpció Estivill (octubre-desembre de 2000).\nExposició de materials promocionals de biblioteques, preparada per Àngels Massísimo i Teresa Mañà, amb materials impresos (postals, tríptics, punts de llibres, etc.), vídeos, bosses, cartells, etc. (gener-febrer de 2001).\n“Què dius que què: paraules en desús il·lustrades”. Exposició de 59 il·lustracions (a càrrec dels membres de l'Associació d'Il·lustradors) en què es representaven paraules d'ús poc freqüent en català. La mostra es complementà amb una exposició de llibres il·lustrats del fons de l'Amic de Paper cedits en dipòsit a la biblioteca del centre. L'exposició va ser organitzada per la Comissió de Normalització Lingüística (febrer-març de 2001).\nExposició de “Sants Jordis”, organitzada per la Comissió de Normalització Lingüística. Aquesta exposició recollí tota mena d'imatges (punts de llibre, goigs, llibres, revistes, estampes, etc.) sobre el tema de Sant Jordi (abril-juny de 2001).\n3.2.6 Visites i excursions d'estudi organitzades des de la Facultat\nCapellades i Montserrat: visita al Museu Molí Paperer de Capellades i a la Biblioteca de l'Abadia de Montserrat (28 de gener de 2000).\nEntre les visites organitzades com a complement de la docència dins de diverses assignatures destaquen les que es van fer a les biblioteques següents:\nBiblioteques públiques: Viladecans; Montserrat Roig (Sant Feliu de Llobregat), Mercè Rodoreda (Barcelona), Miquel Martí i Pol (Sant Joan Despí), Nou Barris, Can Casacuberta (Badalona), Antoni Martín (el Prat), Biblioteca Infantil de la Santa Creu i Centre de Documentació de Llibre Infantil, i Biblioteca de Sant Pau (Barcelona).\nBiblioteques de centres d'ensenyament: CEIP Turó del Cargol; Escola Sadako; IESM Ferran Tallada.\nServeis especials: Centre de Recursos Joan Amades (ONCE), Biblioteca de Pacients (Hospital de Bellvitge).\nBiblioteques especialitzades: Instituto Español de Comercio Exterior (ICEX), Centre d'Informació Empresarial d'ESADE, Centre d'Informació Juvenil (Generalitat de Catalunya), Fundació Miró, Barcelona Centre de Disseny, Parlament de Catalunya.\nBiblioteques universitàries i de recerca: Biblioteca de Catalunya, Biblioteca de la Universitat Pompeu Fabra, Biblioteca d'Humanitats (Universitat Autònoma de Barcelona), Biblioteca de la Facultat de Farmàcia (Universitat de Barcelona).\n3.2.7 Altres activitats\nEntre les activitats a les quals la Facultat ha donat suport, destaca sobretot la tramesa d'una col·lecció important de llibres a biblioteques de Nicaragua. Han estat diversos els professors i alumnes del centre que han col·laborat en aquesta iniciativa que s'ha pogut dur a terme de manera organitzada gràcies als bons contactes establerts arran de la Maestría de Nicaragua que conclogué ara fa dos anys. En total s'han enviat 329 caixes, amb uns 12.000 llibres, destinats a onze biblioteques universitàries, una central de biblioteques públiques, una biblioteca pública i una biblioteca escolar. Els llibres provenien d'una campanya de recollida a les biblioteques públiques de la Diputació de Barcelona, de diverses donacions de biblioteques universitàries, escolars i especialitzades, i també de particulars. La tria i preparació del material que s'envià es dugué a terme al magatzem de la Biblioteca Central de Santa Coloma de Gramenet i durà més d'un any. El Gabinet d'Integració Europea i Solidaritat de la Diputació de Barcelona es féu càrrec de les despeses de transport i lliurament. A final de juny els llibres han arribat a la Universidad Centroamericana de Managua (UCA), que ha organitzat la distribució a les diferents biblioteques. La direcció de la Facultat ha col·laborat en la tramesa fent les gestions administratives necessàries. Concepció Miralpeix i Rosa Seguí han dut tot el pes de la selecció dels materials i de l'organització de la feina.\nDins de les activitats dissenyades per la UB amb l'objectiu de difondre els seus ensenyaments a estudiants de secundària, la Facultat va col·laborar activament, juntament amb el cap d'estudis de Biblioteconomia i Documentació i la professora col·laboradora del GOU, en l'organització de la Jornada de Portes Obertes que tingué lloc el 9 de febrer. També amb la intenció de difondre els ensenyaments, la Facultat ha emprès diverses accions, com ara la distribució de la Guia de l'estudiant als centres que acullen els alumnes en pràctiques, la distribució de fullets del centre a tots els professionals col·legiats, etc.\n3.3 Presència del centre en congressos, grups de treball i altres activitats acadèmiques i professionals\nLa Facultat i el seu professorat és, des de sempre, molt actiu en les diverses activitats acadèmiques i professionals organitzades per altres entitats. Entre els actes, esdeveniments, grups de treball i altres activitats en què s'ha participat institucionalment al llarg del curs 2000–2001 destaquen els següents:\nIFLA Congress and General Conference (66a: agost de 2000, Jerusalem).\nSeminario Hispano-americano de Colonia, organitzat per la Diözesan und Dombibliothek de Colònia amb la col·laboració de la Federació d'Associacions de Bibliotecaris Alemanys i la Fundació Cultural Alemanya (24 d'agost - 2 de setembre). Jornades sobre Metodologia de la Recerca, UB, Divisió V (novembre de 2000).\nParticipació en el curs “La biblioteca pública en la sociedad de la información”, organitzat per la Dirección General del Libro, Archivos y Bibliotecas i destinat a un grup de quinze bibliotecaris de països iberoamericans (11 d'octubre).\nJornadas Españolas de Documentación (7es: octubre de 2000, Bilbao) organitzades per FESABID.\nComissió Assessora de Catalogació de la Biblioteca de Catalunya (7 de novembre de 2000).\nCongreso Universitario de Ciencias de la Documentación, organitzat pel Departamento de Biblioteconomía y Documentación de la Facultad de Ciencias de la Información de la Universidad Complutense (novembre de 2000).\nParticipació en la tertúlia radiofònica “Els batecs dels carrers” de Ràdio 4 - Ràdio Nacional (13 de desembre).\nConsell assessor de publicacions del Col·legi de Bibliotecaris-Documentalistes de Catalunya (14 de desembre).\nSeminari del Grup de treball Docència i Recerca del Col·legi de Bibliotecaris-Documentalistes de Catalunya (5 de febrer).\nSeminari sobre la demanda i la captació d'estudiants, organitzat per la Universitat Politècnica de Catalunya i la Càtedra UNESCO (16 de febrer).\nJornada de treball sobre l'adaptació del sistema universitari espanyol a l'europeu organitzat per la Xarxa d'Universitats Joan Lluís Vives (7 de març).\nComissió Assessora del Consorci de Biblioteques de Barcelona (6 de juny).\nComissió de Lectura Pública de l'Ajuntament de Barcelona (28 de juny).\nGrup de treball de les Concrecions a les AACR2 de la Biblioteca de Catalunya (novembre de 2000 - juliol de 2001)\nGrup de treball sobre Metadades de la Biblioteca de Catalunya.\nTambé s'ha assistit a inauguracions de diverses biblioteques i exposicions, als actes de presentació del Consorci de Biblioteques de Barcelona i de signatura del conveni entre el Ministerio de Educación, Cultura y Deportes, la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Barcelona per a la Biblioteca del Born, etc.\nAl llarg d'aquest període s'han formalitzat dos convenis amb la Diputació de Barcelona per dur a terme la Maestría en Gestión y Organización de Bibliotecas Universitarias del Salvador i per fer diversos cursos d'extensió universitària destinats al personal bibliotecari de la Xarxa de Biblioteques de la Diputació.\nEn el capítol de relacions amb l'exterior, la Facultat també ha rebut la visita de diversos professors d'altres universitats i de professionals: Mersini Cacouris, professora del Departament de Biblioteconomia de la Universitat de Tessalònica i coordinadora del programa Sòcrates; mossèn Josep M. Turull, sotsdirector de la Biblioteca pública Episcopal de Barcelona; Irma Luz García, professora de Biblioteconomia de la Universidad de Buenos Aires; Wu Jianzhong, director de la Biblioteca de Xangai; Chen Minjie, responsable del departament de llibres rars, i Yu Guoqin, coordinadora de l'oficina de la biblioteca; Anna Pavesi, cap de la biblioteca d'Iberística de la Universitat de Milà.\nMañà i Terré, Teresa. Les Biblioteques Populars a Catalunya a través dels seus anuaris (1922–1936). Barcelona: Universitat de Barcelona, Facultat de Biblioteconomia i Documentació; Diputació de Barcelona, Servei de Biblioteques, 2001. 120 p. (Quaderns de treball; 16). ISBN 84-475-2500-7.\nEl treball analitza els anuaris de les Biblioteques Populars de 1922 a 1936 amb un doble objectiu, d'estudi i de consulta: d'una banda, permetre una aproximació a la història de les biblioteques populars; de l'altra, sistematitzar les dades que contenen els anuaris i elaborar unes eines de recuperació que en facilitin l'accés, amb rapidesa i pertinença, a les informacions contingudes en els anuaris. L'estudi presenta, a més de l'exposició i valoració del contingut d'aquests anuaris, els annexos necessaris per tal de facilitar la consulta de l'obra.\nBiD [en línia]: textos universitaris de biblioteconomia i documentació. Núm. 1 (juny 1998)- . Barcelona: Escola Universitària de Biblioteconomia i Documentació, 1998- . Semestral. ISSN 1575-5886.\nEl curs 2000–2001 han aparegut els números 5 i 6 de BiD, la revista electrònica editada per la Facultat. S'hi inclouen articles, experiències, informes d'assistència a activitats científiques, ressenyes, etcètera. A final de juny de 2001, la revista comptava amb més de 300 subscriptors.\nFacultat de Biblioteconomia i Documentació [en línia]. Barcelona: la Facultat. <http://www.ub.edu/biblio/>. [Consultat: 3 juliol 2000].\nPàgina web del centre, estructurada en els apartats següents: “La Facultat”, “Ensenyaments”, “Professorat”, “Alumnat”, “Recerca i grups de treball”, “Publicacions”, “Biblioteca”, “Laboratori d'informàtica”, “Secretaria”, “Directori”, “Calendari acadèmic”, “Horaris de classe”, “Guia d'Internet”, “Com trobar-nos”. El curs 2000–2001 s'han publicat en el web de la Facultat molts formularis que faciliten l'agilització de les tramitacions de títols, preinscripcions, convenis, etc. Al llarg del segon semestre s'ha treballat en el disseny d'un nou web que es farà públic al mes de juliol.\nGuia de l'estudiant i programes de les assignatures. Barcelona: Facultat de Biblioteconomia i Documentació, Universitat de Barcelona, 2000. 287 p.\nCom cada curs, la guia inclou les informacions bàsiques del centre (breu història, òrgans de govern, serveis, normativa acadèmica), i també els programes de totes les assignatures dels ensenyaments de la diplomatura, la llicenciatura i dels complements de formació.\nFacultat de Biblioteconomia i Documentació. Barcelona: Universitat de Barcelona, . 1 tríptic.\nFullet d'informació general sobre la Facultat i els ensenyaments que s'hi imparteixen. Destinat a donar a conèixer l'existència d'aquests ensenyaments i a donar resposta a les peticions puntuals d'informació.\nEl Full dels Dijous. 7 de setembre de 1999- . Barcelona: Facultat de Biblioteconomia i Documentació, Universitat de Barcelona, 1999- . Setmanal.\nFull de distribució interna amb les notícies més rellevants que afecten el centre o el seu personal: resums d'acords d'òrgans de govern de la Facultat (Junta, consells d'estudis), la Divisió o la UB, informació del treball de comissions, de les activitats programades, assistència de convidats a les classes, activitats docents i de recerca dels professors, activitats de l'alumnat, etc.\nEl curs 2000–2001 s'ha iniciat també la publicació del full Activitats Setmanals que inclou l'agenda de les conferències, presentacions, etc., programades per la Facultat o que tenen lloc en el marc de les classes.\nL'alumnat de la Facultat —com també els seus diplomats i llicenciats recents— compta amb un seguit d'oportunitats específiques per complementar la seva formació, a banda de les adreçades a tots els estudiants de la Universitat.\n4.1.1 Ofertes per als estudiants\nBeques de col·laboració amb la Universitat de Barcelona: A més de les convocatòries per als serveis generals (Biblioteca, aules d'informàtica, Servei d'Esports, Servei de Llengua Catalana, etc.), els nostres estudiants són ocasionalment els destinataris d'ofertes de col·laboració per a determinades feines (com per exemple, en el Servei de Premsa).\nPrograma Sòcrates: El programa Sòcrates ofereix l'oportunitat de cursar una part dels estudis en una altra universitat europea. Per als alumnes de la Facultat (tant de diplomatura com de llicenciatura) hi ha l'opció de cursar un semestre en les universitats següents:\nAlemanya (Hamburg): Fachhochschule Hamburg;\nBèlgica (Brussel·les): Université libre de Bruxelles;\nFrança (Grenoble): Université Pierre Mendès;\nGran Bretanya (Aberystwyth): University of Wales;\nGran Bretanya (Newcastle): University of Northumbria at Newcastle;\nGran Bretanya (Sheffield): University of Sheffield;\nGrècia (Tessalònica): TEI of Thessaloniki;\nItàlia (Roma): Università degli studi “La sapienza”;\nNoruega (Oslo): Oslo College;\nPaïsos Baixos (Groningen) - Hanzehogeschool, Hogeschool van Groningen.\nPer al curs 2000–2001 s'han ofert dotze places dins del Programa Socrates; només set han quedat cobertes, per manca de candidats, amb els alumnes següents: Sílvia Lanau i Maria Brichs (Aberystwyth); Bartomeu Mas (Sheffield); Eva Miraball (Roma); Ferran Montañà (Oslo), i Glòria Muñoz (Groningen). D'alumnes d'altres països, la Facultat ha acollit Reidun Brinchmann i Sigve Sørland d'Oslo; Ineke Jaarda de la Universitat de Groningen, Chiara Faggiolo de Parma i dos alumnes grecs: George Bratanis i Ambrosios Tsantarliotis.\nBeques Sèneca: Les beques Sèneca, ofertes pel Ministerio de Educación, Cultura y Deportes, volen incentivar la mobilitat d'estudiants universitaris dins de l'Estat espanyol. Els estudiants de la diplomatura poden optar a les universitats següents: Complutense, la Corunya, Lleó, Múrcia i Salamanca. Els estudiants de la llicenciatura poden optar a les universitats de Múrcia i Salamanca. Enguany han gaudit d'aquestes beques Alba Ferrer i Gemma Martínez, que han cursat el segon semestre a la Universitat de Salamanca. Marta Rial i Jana Soto són dues estudiants de la Universidad de León que han passat el curs a la nostra Facultat.\nBeques Colet. La Fundació Dr. Melchor Colet ofereix ajuts econòmics que s'adjudiquen a estudiants de la Facultat amb bon expedient acadèmic i dificultats econòmiques. Queden pendents d'assignar per a inicis de setembre les beques corresponents als cursos 1999-2000 i 2000–2001.\nEstades en pràctiques a biblioteques de França: Amb la col·laboració de l'Institut Français de Barcelone, s'ofereixen cada any unes estades en pràctiques a diverses biblioteques de París per a alumnes de la Facultat. Per escollir els candidats es té en compte l'expedient i els coneixements de la llengua francesa. A la convocatòria de juny de 2000 només s'hi presentà Marta Vila, que passà el mes de juliol a la biblioteca de la universitat de Nanterre. En la convocatòria de juny de 2001 s'hi han presentat diversos alumnes; Ana Belén Escrivà i Irene Pons han estat escollides per fer una estada en pràctiques a la Bibliothèque Publique d'Information (Centre Pompidou) l'estiu d'aquest any.\nBeca de l'Instituto Cervantes de Bremen (Alemanya): Per primera vegada, aquest curs l'Instituto Cervantes de Bremen ha ofert una beca per a dos estudiants de la Facultat per fer unes pràctiques a la seva biblioteca. L'han obtinguda Maria José Sola i David Gil Solé.\nUtilització d'un pis d'estudiants: La Generalitat de Catalunya (Servei de Biblioteques i del Patrimoni Bibliogràfic) posa a disposició de dos estudiants de la Facultat un pis cedit per la bibliotecària Rosa Ricart i Ribera. Per a la selecció es té en compte el lloc de residència i l'expedient acadèmic. Al llarg d'aquest curs, les estadantes del pis han estat Sandra Castro i Lorena Cascant.\n4.1.2 Ofertes per a diplomats i llicenciats recents\nEstada en pràctiques a l'Istituto Universitario Europeo (Florència): Cada any aquest centre de recerca, especialitzat en ciències socials, ofereix una beca per a la realització d'una estada en pràctiques a un diplomat o llicenciat recent de la Facultat. Àlex Cosials ha gaudit enguany d'aquesta beca.\nEstada al Centre d'Estudis Catalans de París: El treball consisteix a responsabilitzar-se de la biblioteca d'aquest centre, que depèn de la Université de la Sorbonne, per un període de dos anys. Hi poden participar diplomats o llicenciats recents, amb bon expedient acadèmic i coneixements de francès. En els darrers anys Yvonne Villaret ha estat l'alumna diplomada que ha treballat a la biblioteca del Centre.\nA més de les pràctiques curriculars obligatòries establertes en el pla d'estudis dels distints ensenyaments, la Universitat de Barcelona ofereix als seus estudiants la possibilitat de reconèixer i valorar, dins del currículum acadèmic, les pràctiques en empreses i institucions, o bé d'aprofundir la formació pràctica dels estudis per propi interès i sota la supervisió que el centre estableixi. Tot això es concreta en les pràctiques curriculars -tant les obligatòries com les voluntàries- i en els convenis de cooperació educativa. Les pràctiques curriculars tenen reconeixement acadèmic -com a crèdits obligatoris o opcionals o com a crèdits de lliure elecció-; els convenis de cooperació educativa són les activitats pràctiques que l'alumnat fa per propi interès -normalment amb una compensació econòmica. Les empreses i institucions en les quals l'alumnat de la Facultat fa activitats pràctiques d'algun dels tipus anteriors han de signar un conveni amb la UB. El nombre d'aquests convenis signats al llarg del darrer curs és un bon indicador per mesurar l'acceptació que té el nostre alumnat en el món professional. Les dades següents es distribueixen en els tres tipus de convenis establerts i dins de cadascun d'aquests es fa la distinció entre les entitats de l'Administració pública i les empreses privades:\nConvenis de pràctiques curriculars obligatòries (1r cicle)\nEn institucions públiques 51\nEn empreses privades 42\nConvenis de pràctiques curriculars opcionals (2n cicle)\nEn institucions públiques 1\nConvenis de pràctiques curriculars voluntàries (1r cicle)\nEn institucions públiques 8\nEn empreses privades 9\nConvenis de pràctiques curriculars voluntàries (2n cicle)\nEn empreses privades 1\nConvenis de cooperació educativa (1r cicle)\nEn institucions públiques 37\nEn empreses privades 72\nConvenis de cooperació educativa (2n cicle)\nEn institucions públiques 14\nEn empreses privades 18\nTotal de convenis signats (entre el 16-9-2000 i el 15-9-2001) 253\nEl curs 1999-2000 Àlex Cosials i Sílvia Argudo han obtingut, respectivament, el Premi Extraordinari de Biblioteconomia i Documentació i el de Documentació.\nEleccions parcials. El 20 de desembre tingueren lloc eleccions parcials per cobrir les places vacants d'alumnes a la Junta del Centre i al Consell d'Estudis de Biblioteconomia i Documentació. La participació va ser prou baixa: un 19% en les eleccions al Consell d'Estudis i un 14,7% a la Junta. Com a resultat de les eleccions, Aina Borràs i David Oistrach, de la candidatura CEBD, i Maribel Abadías i Gisela Ruiz, de la candidatura Estudiants pels Estudiants, són nous membres del Consell d'Estudis; Aina Borràs i Gisela Ruiz són també membres de la Junta.\nViatge d'estudis a Madrid. Com es ve fent des de fa uns quants anys, un grup de 20 estudiants de segon curs de la diplomatura organitzà, del 31 de gener al 5 de febrer de 2000, un viatge d'estudis a Madrid, per tal de visitar una sèrie de centres d'interès bibliotecari. Visitaren, entre d'altres, les institucions següents: Biblioteca Nacional, Archivo Histórico Nacional, Biblioteca del Museo Arqueológico Nacional, Biblioteca de la Universidad Carlos III, Centro de Documentación del Congreso de los Diputados i Filmoteca Nacional. Des del SIAA (Servei d'Informació i Atenció a l'Alumnat) i la Secretaria docent del centre, es donà suport logístic a aquesta activitat.\nPublicacions de l'alumnat. L'alumna Anna Pérez Comamala ha elaborat unes pàgines web amb informacions i adreces d'interès per als estudiants.\nComiat de l'alumnat de tercer curs de la Diplomatura. El 22 de juny tingué lloc un acte festiu per celebrar la fi dels estudis de l'alumnat de la diplomatura.\nA més dels serveis habituals de les aules per a docència i exercicis pràctics de l'alumnat, a inicis de curs es dugueren a terme diverses sessions informatives per a l'alumnat nou de la Facultat.\nA final de setembre s'inaugurà un servei d'impressió des de les aules informàtiques amb una tarifa de 8 pessetes per pàgina. Les targetes per pagar les impressions es venen a la Secretaria del centre a un cost de 200 PTA per a la impressió de 25 pàgines i de 400 PTA per a 50 pàgines.\n5.1.2 Equipament i instal·lació\nL'equipament es distribueix en dues aules de 20 places (aules 303 i 304) i una de 8 places (aula 306) connectades mitjançant una xarxa Ethernet i un servidor Novell. Des dels PC de les aules es té accés a una torre local de CD-ROM amb 7 unitats lectores, a Internet i a UBNet. Totes dues aules disposen d'un escàner per a ús de professorat i alumnat.\nDurant el mes de juliol de 2000 s'amplià la memòria de tots els PC de l'aula 304 i s'hi instal·laren lectors de CD-ROM. Actualment, les aules 303 i 304 funcionen a ple rendiment sota Windows NT. Amb l'equipament retirat de l'aula 303 s'ha renovat la 306, que compta amb 7 equips Pentium i un servidor NT, al qual se li ha ampliat la memòria a 64 MB. Aquesta aula s'usa principalment per a la realització de treballs pràctics de l'alumnat.\nEl programari de què disposa el centre s'ha enriquit al llarg del curs amb dues cessions: l'empresa DOC 6 ha cedit una versió docent del programa Inmagic DBText/Works, que té totes les prestacions del programa complet i una capacitat per a 50 registres; per la seva banda, l'empresa IS Oxford també ha cedit una llicència per a cinc usuaris del programari Heritage de gestió de biblioteques. També s'han fet algunes instal·lacions per cobrir les necessitats de docència, especialment de les noves assignatures de la diplomatura, com per exemple, el llenguatge d'aprenentatge Witt, el visualitzador d'imatges IrfanView i el programa de tractament fotogràfic Corel Draw 9. Amb vista al curs vinent, s'incorporarà el programari següent al que ja hi ha a les aules d'informàtica:\nZpista: client Z39.50 desenvolupat pel Ministerio de Fomento en col·laboració amb diverses biblioteques espanyoles.\nCSE Validator Pro: editor d'HTML amb possibilitat de validació del codi HTML4/XHTML 1.1/CSS.\n5.1.3 Ús de les aules\nLes aules han estat a disposició d'alumnat i professorat en un horari de 12 hores sense pausa (de 8.30 a 20.30 hores). Els dies feiners de les vacances de Nadal i del mes de juliol han estat obertes en un horari reduït -de les 10 del matí a les 7 de la tarda.\nLa instal·lació d'un segon canó de projecció fix a l'aula 309 i de dos PC a les aules 210 i 309, juntament amb els dos canons mòbils no han aconseguit descongestionar les aules d'informàtica. Durant tot l'any l'ocupació de les aules ha estat molt alta en les diverses modalitats d'utilització: classes -en una gran majoria-, però també exercicis obligatoris, i ús lliure i personal.\nEl personal que ha prestat els seus serveis a les aules ha estat el següent: el professor Josep Manuel Rodríguez Gairín, que té l'encàrrec de coordinar les aules d'informàtica, i els quatre becaris següents amb cinc hores diàries de dedicació : David Oistrach, Pedro Rivilla, Óscar Soriano i Isabel Valldaura. Tots els becaris han prestat serveis a les aules des del mes de setembre fins a final de juliol.\nCom sempre, s'ha comptat amb el suport informàtic del CIUB, especialment per a l'administració del servidor d'alumnes, i de l'operador informàtic de Biblioteconomia, Carlos Muñoz, que s'ha encarregat de la gestió d'usuaris i de còpies de seguretat del servidor de professorat.\nAl mes de juny s'han iniciat les obres per instal·lar una tercera aula informàtica a l'espai 312, que començarà a funcionar el curs 2001–2002. Així mateix, també s'ha demanat el pressupost per muntar una aula d'usuaris -que substitueixi i ampliï l'actual espai 306. Se situaria al final de l'aula 304 -després de dividir-la en dos espais.\nEl SIAA va ser instaurat el curs 1997–98 amb l'objectiu de recollir i difondre la informació d'interès per a l'alumnat de la Facultat sobre els ensenyaments i la integració laboral, i per atendre'n les consultes individuals sobre aquests mateixos temes. La informació és recopila a partir del Servei d'Atenció a la Comunitat Universitària, de diverses llistes de distribució, de la Borsa de Treball de la UB i de professors de la Facultat. L'actualització de les cartelleres del centre està al seu càrrec: ofertes de beques i feines, ofertes de convenis de cooperació educativa i de pràctiques voluntàries, activitats culturals, manteniment de la pàgina web del servei (http://www.ub.edu/biblio/siaa.htm), etc. Puntualment dóna suport a les tasques que es porten a terme a Secretaria.\nEl servei està coordinat per la Secretaria del centre i l'atén un becari amb una dedicació de 25 hores a la setmana. El curs 2000–2001, els becaris han estat Neus Pinén (fins a març de 2001), Raquel Vizcaya (que només s'encarregà del Servei al mes de maig) i Miquel Navas (que és becari del SIAA des del mes de juny i fins a final de juliol).\nDurant el curs 2000–2001 (fins a final de juny) aquest servei ha atès un total de 174 consultes. Els temes que han generat més consultes són els convenis amb empreses, les ofertes de feina, les beques i els programes d'intercanvi. Puntualment hi hagué força consultes sobre Liber. A diferència d'altres anys, les consultes sobre crèdits de lliure elecció han estat molt menys nombroses.\nLa Comissió de Normalització Lingüística de la Facultat ha estat formada per Teresa Mañà, presidenta; Anna Rubió, representant del professorat; M. Lluïsa Padilla, representant del PAS, i Anna Pérez, en representació de l'alumnat. La becària d'aquest any ha estat Sara Guasteví, alumna de tercer curs de la Diplomatura.\nA més de les activitats pròpies de revisió i dinamització lingüística, aquest curs s'han dut a terme els actes següents:\nExposició d'il·lustracions Què dius que què? en què els membres de l'Associació d'Il·lustradors proposaven imatges per descriure 59 paraules d'ús poc freqüent en català. Es va fer del 20 de febrer fins al 16 de març\nExposició d'il·lustracions de “Sants Jordis” organitzada amb les aportacions —fetes per l'alumnat, el professorat, el PAS i coneguts diversos— de llibres, imatges o objectes que representen, ja en forma de dibuix ja en forma d'escrit, el dit motiu. Ha tingut lloc des del 23 d'abril fins a final de juny.\nTres jocs concurs: el primer, Vocabulari Bibliocòmic, consistia a definir, de la manera més divertida possible, cinc termes relacionats amb la carrera; el segon concurs complementava l'exposició Què dius que què?, i consistia a resoldre una sopa de lletres; el tercer i darrer concurs va ser el ja tradicional Fixa-t'hi bé.\nConcurs literari de Sant Jordi, en les modalitats de poesia i prosa. Dels textos guanyadors se n'ha fet difusió per mitjà de la pàgina web de la CNL (http://www.ub.edu/biblio/cnl.htm)\nEntre les accions dutes a terme per a la millora de l'ús del català, es va fer el seguiment de la instal·lació del corrector ortogràfic en català a tots els ordinadors del professorat.\nPel que fa al vocabulari d'arxivística en preparació, en l'actualitat la llista de termes amb totes les equivalències, està en mans del Servei de Llengua Catalana perquè el corregeixi i l'editi.\nAquest any, la Comissió ha mantingut el nom de Comissió de Normalització Lingüística, i no Comissió de Dinamització Lingüística, tal com es va acordar en la reunió del 14 de febrer de 2001 de la Xarxa de Dinamització. El canvi de nom es farà el curs vinent.\nCentres que han rebut alumnes de Practicum el curs 2000–2001\nArxiu Històric Fundació Cipriano García\nArxiu Municipal Administratiu de Barcelona\nArxiu Municipal de Districte Ciutat Vella\nArxiu Provincial Escola Pia\nAjuntament de Barcelona. Biblioteca General\nBiblioteca-Filmoteca Delmiro de Caralt\nCentre Cultural de la Fundació “La Caixa”. Mediateca\nCentre d'Informació Empresarial - ESADE\nInstitut Français de Barcelone. Médiathèque\nL'Amic de Paper, Servei de Biblioteques Escolars\nBiblioteca Caixa de Sabadell\nBiblioteca Can Casacuberta, Badalona\nBiblioteca de Tiana\nBiblioteca del Casino, Manresa\nBiblioteca Garcilaso, Barcelona\nBiblioteca Joan Miró, Barcelona\nBiblioteca Can Pedrals, Granollers\nBiblioteca Nou Barris, Barcelona\nBiblioteca Jaume Ministral i Masià, Salt\nBiblioteca La Bòbila, l'Hospitalet\nBiblioteca Miquel Llongueras, Barcelona\nBiblioteca Mercè Rodoreda, Barcelona\nBiblioteca Sant Pau-Santa Creu, Barcelona\nBiblioteca Tecla Sala, l'Hospitalet\nUniversitat Autònoma de Barcelona - Humanitats\nUniversitat de Barcelona - Biblioteconomia i Documentació\nUniversitat de Barcelona - Farmàcia\nUniversitat de Barcelona - Història de l'Art\nUniversitat de Barcelona - Medicina\nUniversitat Politècnica de Catalunya - Biblioteca Gabriel Ferraté\nUniversitat Politècnica de Catalunya - Enginyers Industrials\nUniversitat Pompeu Fabra - Biblioteca General\nUniversitat Rovira i Virgili - Ciències de la Comunicació\nUniversitat de Girona - Dret


Anabel Pantoja, farta dels atacs: "Sí, tinc estries i he de perdre pes"\nAnabel Pantoja, farta dels atacs: “Sí, tinc estries i he de perdre pes”\nLa col·laboradora de 'Sálvame' ha dit quant pesa i ha ensenyat una foto de les estries per evidenciar que no li importen les crítiques\nRedacció 07/12/2020 3:29 pm\nAnabel Pantoja està farta de les crítiques pel seu físic. La col·laboradora de Sálvame ha demostrat que és completament transparent pel que fa al seu pes i figura amb corbes. Mentre alguns aplaudeixen que no li faci vergonya demostrar que a televisió no són tot cossos prims, encara n’hi ha molts que la deixen verda. Davant de l’allau de comentaris negatius, la jove ha decidit publicar una foto de les estries i deixar per escrit quan pesa i quant hauria de pesar.\nL’objectiu? Deixar clar que sap que hauria de baixar una mica de pes i que no cal que li repeteixin sense parar: “Pes ideal, 60 o 63 kg. Pes real, 73 kg. Confinament i peroné trencat. No em turmenta, però em ve de gust tornar a fer esport i baixar una mica de pes. Repeteixo, no em turmenta”.\nSomrient i lluint cos amb un biquini negre, està orgullosa i no vol que ningú la segueixi criticant.\nEl problema? Que no ha servit de molt, ja que han seguit dedicant-li missatges cruels: “73 kg? Són bastants més”, “És impossible que només pesis 73 kg” o “Més de 80 segur”. Una xacra que no aconsegueix treure’s de sobre. Cada vegada són més, però, les seguidores que la defensen.


27/08/15. Borja de Riquer. Les esquerres davant el procés. La Vanguardia. - Gironès per la independència\n27/08/15. Borja de Riquer. Les esquerres davant el procés. La Vanguardia.\nLa Vanguardia en català | 27/08/2015 - 00:00h\nAgradi o no, tant si la convocatòria sembla precipitada com si no, les eleccions del 27 de setembre que ve seran unes de les més transcendents de la nostra història. Mai com ara se'ns havia plantejat als ciutadans de Catalunya el repte de votar si volem un canvi radical de règim polític. Hauríem de cercar el precedent de les eleccions del 15 de juny de 1977 per trobar una situació relativament semblant. És lògic, per tant, que davant aquests comicis sorgeixin molts dubtes i les opcions siguin ben diferenciades. Ara bé, sorprèn l'estat de confusió i de divisió que viu l'esquerra catalana, i molt més després de la notable recuperació i fins i tot dels èxits assolits en llocs tan emblemàtics com a la ciutat de Barcelona en les recents eleccions municipals. La confusió ve derivada de la diferent lectura que hom fa del moment polític i del caràcter mateix de les eleccions del 27-S. Les discrepàncies es fan especialment patents davant la qüestió de la independència de Catalunya, és a dir, si ens cal un Estat català sobirà, independent o no, o si és millor continuar dins d'un Estat espanyol amb sobirania única.\nHi ha un sector de l'esquerra que considera la via catalana com una maniobra nacionalista que acabarà sent perillosa, perquè divideix, i frustrant, perquè fracassarà. I per això aposta per una via política espanyola i defensa que les esquerres catalanes han de contribuir a canviar l'actual règim espanyol i forçar un nou pacte democràtic hispànic dins del qual siguin possibles polítiques socials més igualitàries i una ubicació més justa de Catalunya. L'ambigüitat d'aquesta esquerra rau en el fet que, si bé defensa el dret d'autodeterminació dels catalans, sembla que mai acaba concretant quan es podrà exercir aquest dret, atès que sempre hi ha altres prioritats que obliguen a postergar-lo.\nAra bé, aquesta via espanyola de transformació de l'Estat nascut de la Constitució del 1978, qui la pot protagonitzar i quins objectius podria assolir? En la hipòtesi -molt optimista- que després de les properes eleccions espanyoles hi hagués una majoria parlamentaria d'esquerres (PSOE, Podem i IU) que endegués un procés per a fer una nova Constitució -es necessiten dos terços dels diputats per aprovar-la-, podem creure que aquests partits donarien satisfacció, encara que només sigui a una part, a les demandes catalanes? Qui creu avui que el PSOE pot encapçalar una autèntica regeneració de la vida política espanyola? Els partits d'esquerra espanyols estarien disposats a incloure en el nou text constitucional una garantia explícita del dret d'autodeterminació dels catalans i a reconèixer que Catalunya és una nació sobirana? Acceptarien que Catalunya té dret a un finançament just i adient i a un autèntic blindatge de les seves competències? Pel que estem veient darrerament, sembla que de cap manera acceptarien un tracte especial per a Catalunya.\nPenso que en els moments actuals és una greu equivocació política inhibir-se del procés català, fins al punt de considerar-lo secundari pels interessos de les classes populars, i deixar així que tota l'estratègia envers un Estat català estigui en mans d'ERC i CDC. Aquesta pot ser una equivocació històrica molt més greu que quan l'any 1980 el PSC es negà a participar en el govern que havia de configurar la nova Generalitat.\nL'aposta per la via catalana des d'una visió d'esquerres és fruit de l'anàlisi de l'experiència de les tres dècades llargues d'Estat autonòmic, que ens ha portat a perdre la confiança en la capacitat i la voluntat transformadora de les esquerres espanyoles. Avui les forces polítiques espanyoles, de dretes i d'esquerres, continuen sent insensibles davant les massives i democràtiques demandes catalanes a favor del dret a decidir i no estan disposades a configurar un Estat realment federal que impliqués un reconeixement explícit de la nostra personalitat, de la nostra cultura i llengua, ni a endegar canvis significatius que permetin polítiques socials més justes. Els catalans d'esquerres ens trobem, així, davant d'un dilema ben complex: optar pel risc de lluitar per una Catalunya diferent o conformar-nos a restar dins d'un Estat espanyol que realment pot canviar ben poc.\nÉs evident que la via catalana és molt difícil i arriscada, i que serà llarga i estarà plena d'entrebancs, però sempre serà una opció millor que no pas conformar-se a una situació que perpetuarà la nostra dependència, que ens frustrarà com a poble i no resoldrà les injustícies de la societat actual. Hem de ser conscients que a inicis del segle XXI el repte polític de forçar un canvi de règim només es pot abordar amb èxit si s'utilitzen procediments clarament democràtics i si realment és el projecte de la gran majoria del país. La via catalana no pot ser partidista, sinó transversal. Ha d'incloure des de la dreta democràtica fins a les esquerres transformadores. Perquè per forçar un canvi de debò, sigui un nou encaix dins d'Espanya o la independència, cal configurar un bloc social ampli i interclassista, i això avui és possible a Catalunya. Marginar-se del procés al·ludint un purisme ideològic classista és una mostra d'insensibilitat política davant el clam majoritari de canvi manifestat pels catalans des de fa cinc anys i ratificat el 9 de novembre passat. Cal, doncs, que totes les esquerres s'impliquin en el gran procés de canvi polític i social català per a modificar-lo des de dins. Si se'n queden al marge, mirant-lo amb menyspreu, corren el risc que sigui la història la que s'oblidi d'elles.


Sortida per anar a veure l’òpera romàntica “Andrea Chénier” al Liceu | Ràdio Calella Televisió\nÉs la producció del Covent Garden de Londres, actualment a la cartellera del teatre barceloní. L’Aula Musical de Can Salom i el seu Estudi de Guitarra i Musical, a més de la Sala Mozart han organitzat una sortida per assistir a la representació que es farà el diumenge 25 de març a les sis de la tarda. El preu és de 110 euros -un 40% per sota del preu de taquilla-, i inclou el desplaçament i l’entrada.\nAndrea Chénier, d’Umberto Giordano, és una història d’amor apassionada ambientada en els convulsos dies del Terror, en plena Revolució Francesa. El tenor alemany Jonas Kaufmann torna al Liceu, on es presenta per primera vegada a Barcelona amb una òpera escenificada. Interpreta el paper titular, que serà assumit també Antonello Palombi i Jorge de León, al costat de Sondra Radvanovsky i del baríton Carlos Álvarez, un dels Gérard de referència actuals.\nEsther Ferran, de Can Salom, ha posat de relleu la força de la partitura d’aquesta òpera romàntica italiana.\nÉs una obra en què els tenors es llueixen en molts moments, i hi ha una àrea conegudíssima per a soprano, “La mamma morta”, que va immortalitzar Maria Callas i és, de fet, una de les àries més conegudes del gènere\nLa producció feta per al Covent Garden de Londres que s’ha traslladat al Liceu és, segons Ferran, una altra de les meravelles a descobrir.\nNo és una producció moderna com les que estem habituats darrerament. Té una escenografia molt bonica, gran vestuari i perruqueria. Al marge que els cantants siguin molt demandats a nivell internacional, veurem una posada en escena realment espectacular\nAnar al Liceu amb el desplaçament organitzat per Can Salom permet gaudir d’un descompte del 40% en el preu de taquilla. El preu de 110 euros inclou el desplaçament i l’entrada. Els interessats han de trucar al 630 357 175, de dilluns a dijous de sis a vuit del vespre.\nEl divulgador operístic Pol Avinyó oferirà una conferència prèvia a la Sala Mozart el dilluns 19 de març, a dos quarts de vuit el vespre . L’accés serà lliure.\nSegüent Portes obertes a l’Escola Freta i a La Minerva\nAnterior Jazz i claqué es fusionen a l’espectacle del grup Seven beats\nLa CUP proposa que l’Ajuntament aturi el desnonament de La Bruna\nPonsdomènech diu que el Govern “barreja naps amb cols” al vincular declaracions de Barri a Entesa per Calella


Descans abans d'afrontar els Pirineus\nLa competició es pren un meritori respir a falta del darrer tram del Tour\nLa caravana del Tour de França descansa durant la jornada d'avui per afrontar amb totes les forces que quedin, després de 15 dies de cursa i un cop passats els Alps, un altre dels al·licients de la volta gal·la, els Pirineus. Feia quatre anys des de l'edició que guanyà l'espanyol Miguel Indurain (1995), que el Tour no incloïa en el seu programa dos dies de descans. Per ventura pensen que l'edició d'enguany és més dura que les anteriors.\nEls ciclistes s'allotjaran als voltants de Saint-Gauden, lloc on acabà la jornada d'ahir, per la qual cosa no hauran de fer cap trasllat i per tant podran aprofitar més el dia per entrenar-se i descansar. Després de la jornada trencacames de dissabte i la que es disputà ahir, els ciclistes descansaran avui per recuperar les forces i enfrontar-se dimarts a la primera etapa dels Pirineus: la quinzena del Tour, que es disputarà entre Saint-Gaudens i Piau-Engaly, de 173 quilòmetres de recorregut.\nSeran cinc ports de primera categoria i un, el primer del dia, de segona. La jornada començarà amb la pujada a partir del quilòmetre 32'5 del coll d'Ares. A continuació, els espera el coll de Menté, 11 quilòmetres de pujada amb un pendent mitjà del 6'5 per cent. El coll de Portillon i el coll de Peyresourde seran els següents, per tal que en el quilòmetre 142'5 de cursa es pugi el coll de Val Louron-Azet, amb un 8'2 per cent de pendent mitjà. El darrer obstacle que hauran de superar serà la pujada fins a Piau-Engaly, lloc on estarà situada l'arribada.


Capella assegura que els advocats d'ofici "són un servei essencial en un estat de dret"\nPublicat 18/03/2021 11:52CET\nGay (Icab) considera el torn d'ofici un garant de la igualtat d'oportunitats\nLa consellera de Justícia de la Generalitat, Ester Capella, ha assegurat aquest dijous durant el III Congrés de l'Advocacia d'Ofici, organitzat pel Col·legi de l'Advocacia de Barcelona (Icab), que els advocats d'ofici "són un servei essencial en un estat de dret" que garanteix la igualtat i els drets de totes les persones.\nEn la inauguració del Congrés al costat de la degana de l'Icab, Maria Eugènia Gay, la consellera ha sostingut que el torn d'ofici és el que millor reflecteix la funció dels advocats, i ha destacat la importància de l'assistència jurídica gratuïta.\nHa manifestat que la Conselleria de Justícia ha signat un conveni que incorpora millores en l'augment de mòduls d'indemnització econòmica en les actuacions professionals i del mòdul de compensació econòmica per fer front a la despesa de gestió col·legial de la justícia gratuïta.\nCapella ha considerat necessari recuperar l'activitat adquisitiva i millorar el torn d'ofici, implementant la tramitació electrònica dels expedients de justícia "per aconseguir més agilitat i rigor" i per conèixer l'opinió de la ciutadania sobre la qualitat del servei.\nTambé ha explicat que es treballa en un protocol d'atenció a la violència masclista per garantir l'assistència immediata a les dones, i que "Justícia ha destinat 55 milions d'euros a compensar les 419.114 actuacions professionals d'assistència lletrada en defensa i representació judicial per a les persones beneficiàries de justícia gratuïta".\nLa consellera ha reconegut el compromís de l'Icab en la defensa del català, atès que "als jutjats es troba en una situació d'emergència", perquè tan sols s'escriuen en català el 9% de les sentències.\nHa expressat que durant el 2021 han iniciat un programa perquè els professionals presentin els escrits en llengua catalana i per promoure l'ús del català, i que han implementat un servei perquè la ciutadania pugui triar la llengua durant els procediments, que és una obligació legal, ha remarcat.\nINVERSIONS EN JUSTÍCIA\nHa afirmat que la Generalitat no ha parat d'invertir en la millora del funcionament de l'administració de la justícia amb la modernització dels recursos tecnològics i els equipaments, a més de amb millores estructurals.\nRespecte a les dependències judicials, ha explicat que estan construint un nou Palau de la Justícia a Tortosa (Tarragona) que duplica l'espai, amb una despesa de 5,1 milions d'euros, i ha afegit que a Martorell (Barcelona) es van detectar deficiències estructurals i que s'ha engegat el procés de licitació d'un edifici que estarà acabat durant el 2025 i que la inversió serà de 13 milions d'euros.\nLa degana de l'Icab, Maria Eugènia Gay, ha insistit en la seva intervenció que el torn d'ofici garanteix la igualtat d'oportunitats a tota la ciutadania, i ha afegit que la llei d'assistència jurídica gratuïta ha desenvolupat i reconegut un dret pel qual les institucions han d'actuar amb les víctimes de violència de gènere o del tràfic d'éssers humans.\nHa remarcat la feina dels advocats d'ofici d'exercir una funció continuada i gratuïta, i que els 46.000 advocats d'ofici permeten la materialització de la justícia, a més de la igualtat i accés als jutjats i tribunals.\nTambé ha destacat la formació d'aquests lletrats per accedir a torns d'ofici especialitzats en diferents matèries i que s'abordaran durant el Congrés, que ha començat aquest dijous.


Activitats positives per superar la depressió - Gabinet Psicològic Mataró\nEts aquí: Inici1 / Blog2 / Notícies3 / Activitats positives per superar la depressió\nA continuació et trobaràs amb una llista d’activitats positives. Es tracta de veure quines de les coses que t’han succeït al llarg del dia hi cap en qualsevol dels 25 ítems en què es poden agrupar i les vagis anotant en una llibreta, de manera que aniràs confeccionant un Registre d’Activitats Positives.\n* qualsevol cosa que t’hagi ocorregut aquest dia cal pensar si cap en algun ítem\n* en un mateix ítem poden cabre una, o dues, o més coses que t’hagin passat aquest dia\n* una mateixa cosa pot cabre en dues, tres, o més ítems\n* quan succeeix que en algun ítem no ha passat gens aquest dia, es passa al següent sense contestar no en el nombre d’aquest ítem (és a dir, aniràs anotant en una llibreta les activitats precedides del nombre que correspongui segons la llista que t’oferim i detallant en el teu cas quin ha estat, breument però concretant el que has fet; i no fa falta anotar els nombres de les activitats que no realitzis en aquest dia)\n– Aquest registre intentaràs fer-ho diàriament, però si algun dia no has pogut, no ho facis.\n– S’aconsella utilitzar un quadern dedicat exclusivament a aquest treball.\n– Es realitza preferiblement a la nit perquè resulta més fàcil tenir present tot el que ha succeït al llarg del dia, i es recorda amb poc esforç.\n– No és necessari esforçar-se a intentar complir activitats per després poder registrar-les en el diari (no és necessari però pot fer-se, si vols).\n– Sí que cal esforçar-se (sobretot els primers dies) a recordar ben quines coses t’han passat que puguis ficar en algun ítem. Per a això procura anar repassant a poc a poc des del matí a la nit les teves activitats (imagina’t que has gravat un vídeo des que t’has aixecat al matí i ara ho estàs visualitzant).\nMOLT IMPORTANT: En acabar de contestar tots els ítems del dia, cal puntuar-se sobre un valor del 0 al 10 quin ha estat l’estat d’ànim general d’aquest dia.\n1. Planejar alguna cosa agradable, encara que després no es compleixi.\n2. Sortir de passeig, de compres, al camp…, sempre que el fer-ho t’hagi resultat una distracció.\n3. Anar a veure un espectacle: cinema, teatre, concert,\n4. Sortir de viatge.\n5. Anar a una reunió, a classe, a una conferència\nUna mica de tipus seriós o formal.\n6. Assistir a una reunió social. Una mica de tipus informal, festiu, lúdic\n7. Fer esport o jugar a alguna cosa.\n8. Passar temps amb un hobby o projecte. Per exemple, contestar aquest registre (si resulta distractor)…\n9. Entretenir-se a casa: llegint, escoltant música, veient la televisió\n(aquest ítem es presta molt a poder anotar coses d’altres ítems, com per exemple del 8, del 10, de l’11, del 20, del 22\n10. Fer alguna cosa per a un/a mateix/a: comprar-se alguna cosa, cuinar-se alguna cosa, vestir-se especialment bé\nEs refereix a algun tipus de complacencia o manyaga que un/a se concedeix.\n11. Passar temps relaxant-se (pensant, somiant despert/a, assegut/a sense fer gens, dormitando\n12. Arreglar-se, endreçar-se, encara que sigui alguna cosa normal que es faci tots els dies, però també cal anotar alguna cosa especial com per exemple depilar-se, anar a la perruqueria, maquillarse més de l’habitual,\n13. Insistir en una tasca difícil. El que explica aquí és no rendir-se davant una dificultat, encara que no s’arribi a acabar.\n14. Acabar una tasca rutinària o desagradable. Aquí el que es valora és haver-ho fet àdhuc amb poques ganes.\n15. Fer bé un treball, de qualsevol tipus, no només el professional.\n16. Cooperar amb algú en una tasca en comú. Es refereix a fer alguna cosa entre dos o en equip.\n17. Fer alguna cosa especial per a algú, ser generós/a. Encara que es faci de cor, cal valorar-ho.\n18. Buscar la companyia d’altres persones: cridar-les, apropar-se a elles… Ser tu qui has tingut la iniciativa d’anar a veure a algú o de telefonar…etc.\n19. Iniciar una conversa: en una tenda, en una festa, en classe… Ser tu qui trenca el gel. Es refereix sobretot amb gent poc coneguda.\n20. Discutir un tema interessant o divertit. Encara que sigui un tema difícil o dur, explica el fet que et fiques en la conversa.\n21. Expressar-se de manera clara, franca i oberta: una opinió, una crítica, ira,\netc. Es valora el que no callis alguna cosa que desitges dir, encara que les conseqüències no siguin del teu grat.\n22. Jugar amb nens o animals. Dedicar-los un temps real, encara que sigui poc.\n23. Premiar o lloar a algú. Per exemple: fer un regal, tenir un detall, unes paraules\n24. Demostrar amor o afecte físicament. Qualsevol contacte, des de donar la mà en una salutació fins a tenir relacions sexuals.\n25. Rebre compliments, premis o atenció. Fixa’t bé en aquest punt perquè segur que al llarg del dia trobaràs que algú ha estat amable amb tu. No cal que sigui alguna cosa molt palès.\nRecorda ara que has de puntuar l’estat d’ànim general de tot el dia (de 0 a 10)\nhttps://gabinetpsicologicmataro.cat/wp-content/uploads/2019/03/Como-superar-una-depresion-profunda-0052.jpg 266 400 admin https://gabinetpsicologicmataro.cat/wp-content/uploads//2019/07/logo_negreEditado.png admin2019-03-22 13:25:362019-03-22 13:25:36Activitats positives per superar la depressió


Atacs contra llaços grocs i estelades a Tàrrega i Linyola | Lleida.com\nTàrrega i Linyola han patit nous atacs a símbols sobiranistes. En concret, un grup d’unes sis persones van destrossar llaços grocs i estelades. Ho van gravar tot en un vídeo que van publicar ahir a YouTube. A les imatges es pot veure diverses persones, a cara descoberta, arrancant cartells amb lemes com “llibertat, presos polítics”.\nL’alcalde de Linyola, Àlex Mases, va denunciar els fets i va demanar col·laboració ciutadana per identificar els culpables. També va explicar que alguns dels danys es van portar a terme en finques de particulars.\nPalau i Ribes prendran mesures per retirar els llaços grocs de la Paeria\nEncaputxats retiren llaços grocs a Tàrrega i la ciutadania els torna a posar


Els MAC i el Català (5) Widget diccionari @IEC | mossegalapoma\nEls MAC i el Català (5) Widget diccionari @IEC\nby Tomàs Manzanares Balsells | 22 des. 2007 | Guia: Els Mac i el català, Mac | 10 comments\nEn Xin, que s’ho està currant molt, molt i molt, ha posat a la disposició de la comunitat macaire en català l’enllaç web al diccionari de l’Institut d’Estudis Catalans des del Widget estàndard del diccionari del sistema (el de color marró que ve amb el MAC OS X).\nPer a veure més imatges, descarregar-vos-el i conèixer més informació us remeto a l’origen de la notícia que és aquesta entrada del Bloc d’Apple en Català.\nPD: Aquesta entrada complementa el conjunt d’entrades sota el títol “Els Mac i el Català” que trobareu agrupades dins l’apartat guies de mossegalapoma.\nPD: 14.01.2008 Actualitzo la informació doncs en Xin ja ha tret la versió 3 del widget-diccionari, ara molt més ràpid en la recerca i amb inclusió del diccionari Alcover i Moll, entre d’altres millores.\nXin\ton 23 desembre 2007 at 8:20 am\nHola Tomàs, acabo de descobrir el teu podcast. Molt interessant i animat, gairebé més que el de l’internauta 😉\nGràcies per la referència al diccionari, viam si hi trobem pegues (ja me n’han dit una) i el podem millorar.\nP.S: Ja estic mirant-me el diccionari Alcover i Moll per afegir-lo.\nXin\ton 23 desembre 2007 at 8:22 am\nQuè necessiten moderació els comentaris?\nTomàs\ton 23 desembre 2007 at 8:30 am\nXin: Gracies a tu per la feina que estàs fent! 🙂 Si tots posem una mica… jo ara estic traduint el tema del WP, el K2, de mossegalapoma al català. Una mica d’aquí i una mica d’allà i tot ajuda 🙂 Em fa il·lusió que t’hagi agradat el podcast 🙂 però no em comparis amb el “mestre” Partal hehehe, jo sóc un mer aficionat a la ràdio. Respecte als comentaris només necessiten moderació el primer cop que deixes un o si ha passat força temps des que has deixat el darrer. Benvingut a mossegalapoma!\nOriol\ton 23 desembre 2007 at 4:20 pm\nTomàs, si vols ens repartim els mòduls del K2 i anem traduint cadascú una part.\nLo del diccionari mola però no sóc un fan del dashboard, no li he trobat mai la utilitat…\nXin\ton 23 desembre 2007 at 8:09 pm\nJa teniu la versió 0.2.1 a la vostra disposició.\nAquesta versió arregla el problema dels accents.\nDisculpeu els anuncis, però es qüestió de rascar-se l’esquena entre tots:\nViam si per finals d’any tinc preparat el diccionari Alcover i Moll\nTomàs: Com hauràs comprovat, he dit “gairebé més que l’internauta”. És a dir, que encara et falta per superar-lo. 😉\nOriol: Jo tampoc l’utilitzo massa, només per utilitzar la calculadora i ara també per als diccionaris, i durant una temporada feia algun sudoku. La veritat gairebé cada dia busco alguna definició.\nTomàs\ton 25 desembre 2007 at 10:21 am\n@Oriol: Se m’havia passat aquest comentari teu. Ja el tinc gairebé traduït. Em falta polir un parell de coses. Te’l enviaré per que puguem fer proves tots dos, ok?\n@Xin: Ja he actualitzat la nova versió 🙂 Jo sí el faig servir el Dashboard basicament pel que fa als diccionaris i traduccions.\nLluis\ton 24 gener 2011 at 11:43 am\nL’he estat fent servir durant dos anys i m’ha anat de conya, però porta un mes que no funciona, què en sabeu?\nMoltes gràcies i bona feina feta!\nTomàs\ton 1 febrer 2011 at 7:44 am\nHola Lluís, jo l’acabo de provar ara mateix i continua funcionant com sempre (fent servir IEC2) En Xin, el creador del widget, ja no té operatiu el lloc de descàrrega (poble.cat). No se com podries fer per tornar-ho a baixar tot, igual si deixies algun comentari a l’entrada enllaçada a munt del Bloc d’Apple en Català en Miquel Labòria pot donar-te un cop de mà.\nIan\ton 30 desembre 2011 at 11:00 am\nJo també estic interessat en descarregar-me’l, on el puc trobar? Ja sé que vaig molt tard…\nTomàs\ton 31 desembre 2011 at 8:18 am\nIan, en lloc de widget, et recomano et miris la darrera part d’aquest article http://mossegalapoma.cat/tot-diccionaris-i-correctors-catala-lion/\nEn ell s’explica el tema diccionari combinat amb descripcions a la wikipèdia, etc.\nVa molt millor que no pas el widget “alone”


ENTREVISTES – Nativa\nEntrevista: Mishima març 9, 2008\nNat 43 mar_08 Anna Cerdà Anem per feina Nota prèvia: Jo als Mishima els conec una miqueta, fa més d’un any que treballo amb ells (primer vam dir que seria la seva còmplice, ara ja vaig pel món dient que en sóc la manager). I ara Nativa -on a vegades col·laboro- m’ha encarregat de fer-los […]\nEntrevista: Tarannà gener 9, 2008\nNat 42 gen_08 Marta Solé “La música és religió i feina, i no estètica” Sisu Coromina, saxofonista i compositor, ha abandonat la vida de músic mercenari per plantar-se davant del fet musical amb honestedat i sinceritat. Tarannà és el projecte amb que actualment viu la música —i no d’ella—, una proposta que troba el seu […]\nEl chico con la espina en el costado juliol 9, 2007\nPer Marta Solé. Trobar un bar a Gràcia on la veu de Rubén Pozo Usieto a.k.a El Chico con la Espina en el Costado quedi enregistrada, no és senzill en un vespre de dijous. A més, resulta que no està inspirat. Dues cerveses i unes quantes cigarretes més tard, hem acabat enganxant una paraula amb una altra durant més d’una hora. El Chico no és responsable del resultat, qui signa, sí.


Almenys 90 immigrants morts en bolcar una pastera a les costes de Líbia - Diari de Girona\nAlmenys 90 immigrants morts en bolcar una pastera a les costes de Líbia\nDues persones van aconseguir arribar a terra ferma nedant i una altra va poder ser rescatada\neuropa press/ddg 03.02.2018 | 00:08\nAlmenys 90 immigrants van morir després de bolcar l'embarcació en què navegaven pel mar Mediterrani davant de les costes de Líbia, segons va informar l'Organització Internacional per a les Migracions (OIM). Deu cadàvers de víctimes del naufragi han arribat fins a les costes de Líbia, va explicar Olivia Headon, responsable de l'OIM a Líbia. Els cossos són de dos ciutadans libis i vuit pakistanesos. Dos immigrants que anaven a bord del vaixell van aconseguir arribar nedant fins a la costa i un altre va ser rescatat.\n«L'OIM està treballant per tenir més detalls sobre aquesta tragèdia i per veure com ajudar millor els supervivents», va afirmar Headon. «Segons les dades de l'OIM, uns 29 libis han estat rescatats o interceptats en tot l'any 2017, però pensem que la xifra real és molt més gran», va afegir.\nEl 2017, van arribar a Itàlia des de Líbia 3.138 migrants del Pakistan, fet que situa aquesta nacionalitat com la tretzena pel que fa a nombre de nacionals arribats al país europeu, que va rebre un total de 119.369 persones. El 2018, els pakistanesos representen la tercera nacionalitat en nombre de migrants arribats a Itàlia, amb un total de 240 persones des del gener. Al gener de 2017 van arribar a les costes italianes set immigrants pakistanesos.\nLa tragèdia davant de les costes de Líbia es va registrar el mateix dia en què l'OIM va informar que fins al 28 de gener havien arribat a Europa 6.624 migrants, davant els 5.983 que ho van fer en el mateix període de 2017. Itàlia ha rebut al 64 per cent del total d'immigrants, seguida per Espanya, amb un 19 per cent, i Grècia, amb un 16 per cent.\nEn xifres totals, el mes de gener es va tancar amb un balanç de 246 migrants morts al mar Mediterrani, davant de les 254 víctimes mortals registrades en el mateix mes de l'any anterior. La portaveu de l'OIM a Líbia va explicar que dimecres 252 migrants van ser retornats a les costes de Líbia després d'haver sortit a bord de dues embarcacions amb destinació a Europa.\nEl balanç de morts al gener de 2018 és el segon amb més víctimes des de juny de 2017. El mes de desembre de 2017 va ser el que menys morts va comptabilitzar des de gener de 2014, amb 23 morts, mentre que els mesos de juliol, agost, setembre i octubre van registrar xifres de menys de 200 víctimes mortals cadascun. El Projecte de Migrants Desapareguts ha comptabilitzat la mort de més de 3.000 immigrants al mar Mediterrani cada any des del 2014, segons va explicar Julia Black, la coordinadora d'aquest centre.


Mapa Parapent (Hike&Fly) del Ripollès — Verkami\nClub Parapent Serra Cavallera\nFeatured / 12 left (of 40)\nUn mapa de H&F del Ripollès amb el teu nom\nUn mapa enviat a casa teva\nEl teu nom apareixerà escrit a l'apartat d'agraïments\nUn mapa de H&F del Ripollès\nUn mapa de hike & fly del Ripollès enviat a casa teva\nDos mapes de H&F del Ripollès amb el teu logo a l'interior\nDos mapes enviats a casa teva\nEl teu logo o nom publicat a l'apartat de col·laboradors a la part interior darrere del mapa\nDos mapes de H&F del Ripollès amb el teu logo a l'exterior\nDos mapes que rebràs a casa teva\nEl teu logo o nom publicat a l'apartat exterior de col·laboradors\nDespeses d'enviament a península incloses\nDos mapes de H&F del Ripollès amb el teu logo de Patrocinador\nEl teu logo a l'apartat de patrocinadors a la part frontal\nCreació d’un mapa topogràfic del Ripollès (Ripollès, part del Berguedà i de la Garrotxa)\nMapa orientat als practicants del Parapent, principalment en la modalitat de hike & fly (camina i vola)\nApareixen els llocs millors per realitzar els enlairaments, camins per on accedir, corrents d’aire habituals a la zona, tèrmiques de servei, cabanes de pastor, refugis i llocs arrecerats per poder fer bivac.\nMapa útil també per a fer travessies, bivac i senderisme. I es complementa amb una web on hi ha informació actualitzada amb itineraris de pujada, incidència dels vents de vall segons estació meteorològica.\nEl mapa es presentarà en una funda doble on estan els dos mapes que s'encavalquen.\nEs fa en dos mapes de 98 x 68 per ser més econòmica la impressió que en un sol de gran. També és més còmode de consultar.\nSeràs el/la primer/a a rebre el mapa un cop s'hagi imprès.\nPot aparèixer el teu nom o el logo del teu negoci imprès en el mapa. Depenent de les aportacions l'espai on apareixes serà interior o portada.\nEl Club de Parapent Serra Cavallera es va crear fa poc temps per mirar de potenciar aquest esport a la comarca del Ripollès. Volem veure més parapentistes al cel i que ho facin en les millors condicions possibles. Creiem que aquest mapa pot ajudar a pilots i senderistes a cercar els millors camins pels seus vols i excursions.\nPer fer les anotacions i marcar els millors llocs per enlairar-se, les alçades per fer les transicions, els vents de vall i les tèrmiques de servei, tenim als millors pilots de la zona i de tot Catalunya que han aportat els seus coneixements per poder tenir les dades més fiables en aquest mapa\nLa totalitat de les vostres aportacions seran destinades a pagar el disseny, l'edició, impressió i distribució del mapa\nSi aconseguim els diners necessaris per a dur a terme l'edició del mapa, creiem que cap al novembre / desembre podrem tenir els mapes preparats per enviar als que hàgiu col·laborat en el projecte\nPodreu rebre els mapes a casa vostra a la tardor per poder estrenar la temporada de Hike & Fly\nGràcies a tu per col·laborar en el projecte.\nMoltes gràcies per la feina que feu.\n#01 / MOLTES GRÀCIES OBJECTIU ACONSEGUIT!\nNovember 09, 2021 — 0 comments\nMOLTÍSSIMES GRÀCIES A TOTS/ES!!!!\nAmb el micromecenatge hem pogut arribar a aconseguir una part molt important dels diners necessaris per a poder crear el mapa de Parapent del Ripollès.\nTots/es els mecenes rebreu un correu on us demanàrem les dades per poder fer-vos arribar el mapa i el nom que vulgueu que aparegui a l’apartat de Mecenes del mapa.\nL'última setmana de mes l'hem de tenir a impremta!!!!!\nMOLTÍSSIMES GRÀCIES A TOTS/ES!!!! HO HEM… read more


Tall subministrament elèctric 18 i 22 d’agost de 2017 -\nData i hora oficial 28.09.2020 | 07:53\nTall subministrament elèctric 18 i 22 d’agost de 2017\nDimecres, 23 d'agost de 2017 a les 00:00\nDegut a dues avaries diferents en el subministrament d’electricitat d’Endesa Energia SAU va deixar sense llum durant moltes hores el municipi de Montesquiu.\nDivendres dia 18 d’agost, des de les 2 del migdia aproximadament fins a les 11 de la nit, aquest tall de subministrament va ser degut a una avaria en el transformador situat al carrer Nou, al costat de la Residència Els Tells.\nI dimarts dia 22 d’agost, des de les 5 de la tarda aproximadament fins a la 1 de la matinada del dia 23 d’agost. Es va localitzar l’avaria en la línia subterrània d’un tram del carrer Santiago Rusiñol, que actualment s’està treballant per resoldre-la. Per a poder subministrar llum a totes les llars, s’han instal·lat uns generadors provisionals fins a resoldre l’avaria i poder restablir el subministrament amb normalitat.\nL’Ajuntament de Montesquiu presentarà una queixa formal a la Direcció General d’Energia i Mines davant d’aquestes incidències.\nLes persones afectades que heu patit els talls de llum per l’avaria del passat 18 d’agost i l’avaria del 22 d’agost de 2017, primer de tot us heu de dirigir a la vostra companyia de subministrament elèctric per presentar una reclamació, al·legant tots els danys i perjudicis que us ha ocasionat el tall, concretant les dates i els imports i conservant les factures i els tiquets de les despeses que heu tingut.\nPodeu adreçar-vos al servei telefònic gratuït que totes les empreses de subministrament elèctric, d'acord amb el Codi de Consum de Catalunya, han d'oferir als seus clients per posar en coneixement de l'empresa les eventuals incidències, esdeveniments i circumstàncies que afectin el funcionament normal de les relacions de consum i formular reclamacions sobre els serveis rebuts. L'empresa us ha de facilitar un número d'incidència, que cal conservar sempre.\nPodeu demanar els Fulls Oficials de Queixa/Reclamació/Denúncia a les oficines d'atenció al client, que la companyia subministradora té a disposició de les persones consumidores i usuàries.\nOficines d’ENDESA on podeu presentar la vostra reclamació:\nOficina d'Atenció al Client d’ENDESA de BARCELONA Av Gran Via Corts Catalanes, 608. (Es pot demanar cita prèvia online) Horari d’atenció públic: 08:30h a 18:30. Divendres de 08:30h a 15:30h\nPunt de Servei d’Endesa a Vic: Plaça Santa Teresa, 4 de Vic. Horari d’atenció públic: 09:00h a 13h i de 16h a 19h. Divendres de 08h a 15h\nPodeu enviar una carta certificada o burofax amb justificant de recepció o un correu electrònic amb número de referència.\nL'empresa us haurà de lliurar un acusament de rebuda, un número d'incidència o qualsevol altre document acreditatiu de la reclamació.\nSI NO REBEU UNA RESPOSTA SATISFACTÒRIA EN EL TERMINI MÀXIM D'1 MES, caldrà quepresenteu una reclamació a un dels llocs següents:\nl'Oficina Municipal d'Informació al Consumidor\nl'Oficina Comarcal d'Informació al Consumidor del Consell Comarcal d’Osona\na l'Agència Catalana del Consum (online) a: http://empresa.extranet.gencat.cat/sicweb/AppJava/formulariReclamaWeb.do\nA la reclamació heu d’indicar:\nNom i cognoms del titular del subministrament (si no coincideix amb el de la persona perjudicada).\nNúmero de contracte (dada que trobareu en el vostre rebut de la llum).\nCUPS (dada que trobareu en el vostre rebut de la llum).\nNombre de persones afectades per la manca de subministrament.\nHores de tall que vàreu patir en els diferents dies.\nLes vostres peticions. En cas que hagueu sofert perjudicis, podeu demanar la seva compensació econòmica, relacionant i valorant els danys (pel menjar fet malbé i d’altres béns com aparells electrodomèstics i elèctrics,...) i adjuntant en la reclamació el màxim de documentació i proves que els acreditin. En el cas de danys per aliments, haureu de fer constar les característiques dels aparells frigorífics (marca, model, capacitat).\nTanmateix haureu de fer constar les dades del compte corrent on es podrà ingressar la indemnització, si fos el cas.\nCaldrà que adjunteu una còpia de tota la documentació de què disposeu (factura de la llum per acreditar que sou clients, factures i tiquets de les despeses ocasionades pel tall de subministrament...). L'Organisme de Consum intentarà resoldre la reclamació a través de la mediació/arbitratge de consum (vies extrajudicials i voluntàries de resolució de conflictes), amb independència que pugui intervenir la Inspecció de Consum.\nTambé podeu fer aquest tipus de reclamació si sou treballadors autònoms o microempreses, d'acord amb la Recomanació 2003/361/CE, de 6 de maig (empresa que ocupa a menys de 10 persones i el volum de negoci anual o balanç general anual no supera els 2 milions d'euros).\nSi teniu contractada alguna pòlissa d'assegurances del tipus multirisc, també podeu utilitzar alternativament aquesta via per reclamar i per tant comunicar el sinistre a la vostra entitat asseguradora, fent una estimació dels danys ocasionats pel tall de subministrament elèctric, per si la pòlissa inclou la cobertura en cas de danys als béns (menjar, aparells elèctrics o electrònics, etc.) i/o la de reclamació a tercers per danys ocasionats al vostre patrimoni.\nRecordeu que, addicionalment al resultat de la reclamació, la vostra companyia elèctrica a més us aplicarà automàticament dins la vostra facturació del primer trimestre del 2018 els descomptes als què, segons la normativa vigent, teniu dret per la suspensió del subministrament en funció de la durada del tall i del vostre consum habitual.\nDarrera actualització: 23.08.2017 | 14:42\npdf Carta Tall subministrament elèctric 18 i 22 d’agost 2017


El PSC considera injusta la rebaixa dels sous dels treballadors municipals - sentmenat.com\nInici Política El PSC considera injusta la rebaixa dels sous dels treballadors municipals\nEl PSC considera injusta la rebaixa dels sous dels treballadors municipals\nEl grup municipal socialista ha denunciat que la rebaixa del 5% dels sous als treballadors de l’Ajuntament, ratificada el passat juliol, «només perjudica als qui necessiten els diners i no als que no els necessiten», a la vegada que considera que hi havia altres fórmules de reduir els 85.000 euros a què equival el 5% de la reducció del cost salarial al consistori municipal.\nEl Partit dels Socialistes de Catalunya creu que el govern municipal «no ha fet cap esforç per no perjudicar els treballadors amb sous més baixos de l’Ajuntament», arran de l’aplicació de les mesures per a reduir el dèficit de les administracions públiques fixades pel Govern espanyol.\nEls socialistes lamenten que, si bé la mesura ajuda a superar «aquest període de crisi econòmica en el que ens trobem», el govern municipal podia haver trobat altres fórmules per reduir la quantitat de diners a què equival el 5% de reducció del cost salarial, que xifren en 85.000 euros.\nEn aquest sentit, els socialistes sentmenatencs consideren que es podien haver reduït aquests 85.000 euros dels 318.000 que, segons ells, sumen l’increment del cost salarial dels polítics, les onze juntes de govern i els salaris dels coordinadors i tècnics contractats aquesta legislatura.\nAixí, el PSC considera «barroera» la manera com el govern municipal ha afrontat la reducció del cost salarial, «traient els diners dels qui treballen, per donar-los-hi», citen literalment, «als seus “amiguets enxufats”».\nFinalment, per als socialistes locals, el proper consistori caldrà «que faci un esforç per reconduir el forat econòmic» a més «per reconduir les desigualtats entre els treballadors».\nSet 28, 2010 Redacció\nJordi Torroja, cap de llista d’Esquerra a les properes municipalsComerços més visibles


La batalla pel liderat de la dreta espanyola es refreda (Ferran Casas)\nLa batalla pel liderat de la dreta espanyola es refreda\nC’s sobreviu al fragor de la campanya però el ‘sorpasso’ al PP, que dóna per fet el triomf, es posposa\n6 min. Madrid 14/12/2015 00:00\nLa campanya del 20-D just ha passat l’equador i tot està obert. Les enquestes situen el PP primer amb certa comoditat i detecten una dura pugna entre el PSOE, Ciutadans i Podem pel segon lloc. L’amplitud de la victòria de Mariano Rajoy, que es beneficia d’una campanya tranquil·la per al PP -qui els hi havia de dir fa dos anys, quan l’economia no remuntava i els jutges registraven la seu del partit per l’escàndol dels papers de Bárcenas -, és la principal incògnita per resoldre diumenge. El grau de fortalesa dels populars i la situació dels altres tres grans condicionarà els acords que, aquest cop sí, seran necessaris per apuntalar majories i no convertir el Congrés en l’epicentre de la inestabilitat.\nLa batalla a l’esquerra és dura i sovintegen els desqualificatius per les portes giratòries o el populisme. La situació del PSOE -i el que li pot venir després d’anys de crisis mal resoltes- hi afegeix dramatisme. A la dreta, les coses són diferents i, tot i que també hi ha una fractura en dos blocs dins aquest camp -en aquest cas, més generacional que territorial o ideològica-, la batalla pel liderat es refreda. I s’ajorna.\nC’s i Podem són partits veler, àgils i també dèbils, mentre que el PSOE i el PP són transatlàntics als quals costa maniobrar però també difícils d’enfonsar. És el fenomen dels últims mesos a les enquestes. Fa un any Podem estava enfilat i amenaçava en solitari el bipartidisme. Va recular i, gràcies a un còctel d’interessos i necessitats, va aparèixer amb força Ciutadans. Els sondejos mostraven fins fa unes setmanes un triple empat entre ells, el PP i el PSOE que ara s’ha esvaït.\nEl partit d’Albert Rivera va celebrar ahir el míting central de la campanya a la plaça de toros coberta de Vistalegre, al sud de Madrid, al popular districte de Carabanchel. Deu mil persones, almenys un terç de les quals vingudes d’altres punts de l’Estat (especialment Catalunya, el País Valencià i Andalusia), el van escoltar defensar la seva alternativa de govern. Rivera, un polític amb un discurs per a un gran públic -“gent normal que fa coses extraordinàries”- que no es vol complicar la vida ni està gaire polititzat (és també el cas de molts dirigents del seu partit fins fa ben poc), amania el seu discurs amb cites de Gandhi, Kennedy, Paulo Coelho i Victor Hugo. De l’últim va citar que “no hi ha res més poderós que una idea a la qual ha arribat el seu temps”. Ahir, però, els dirigents no amagaven que potser l’hora de governar no ha arribat del tot, però que sí ho ha fet la de fer el salt i posicionar-se. El candidat taronja ha interioritzat que no guanyarà i que un pacte a tres amb el PSOE i Podem, “que té com a model els pitjors països, com Grècia i Veneçuela”, i “pacta amb Bildu”, no és operatiu. Tampoc vol pactar amb Rajoy ni governar-hi si no és el primer. Els escenaris són dos: o una coalició PP-PSOE (li aniria bé ser a ell segon per espolsar-se la pressió i abocar un socialisme desesperat a l’acord) o permetre la investidura de Rajoy i que governi en precari.\nSón dues possibilitats que aboquen a una legislatura curta, que permetria al líder de C’s posicionar-se i formar els seus quadres des de l’oposició per presentar batalla per a l’hegemonia conservadora (també centrista i liberal) a les pròximes eleccions. Dijous explicava que, en aquest context, des de l’oposició es podien liderar canvis institucionals.\nAhir el líder de C’s es va donar un bany de masses refermant el seu potent lideratge. Una altra catalana, l’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, també s’enduia ahir gairebé tots els aplaudiments a l’acte de Podem a Madrid. Pensar en una dreta i una esquerra espanyoles a mitjà termini liderades per catalans engrandits -per l’onada del procés l’un i la de la indignació l’altra- no és descabellat. Si de cas, és paradoxal que això passi en un context de “desconnexió”.\nLa cap de l’oposició a la cambra catalana, Inés Arrimadas, va presentar Rivera com un home forjat al Parlament (el va pintar quasi com un teatre d’operacions bèl·liques) a base d’intervencions “magistrals” preparades en dos minuts i “que deixaven Àrtur [amb accent] Mas assegut a l’escó sense res a dir”. Un “líder” com dels que ja no en queden i que “ha rebut amenaces de mort, escraches i ha afrontat sol debats agressius perquè és valent i ho pot tot”.\nMés enllà de les virtuts de Rivera i que Ciutadans és, segons Toni Cantó, l’oportunitat de “votar per primer cop l’opció que no és la menys dolenta” (cal preguntar-se què pensava el 2011 quan era cap de llista d’UPyD per València), el partit continua evitant els temes ideològics. Ahir buscaven transmetre “valors” i “èpica”. Rivera va afirmar que els votants d’altres forces no són “els enemics” perquè no fa “ni bàndols ni política porqueria”. El públic, que semblava que estigués al futbol i cridava “ Yo soy español, español, español… ” i “ Este partido lo vamos a ganar ”, gaudia de la novetat. “No mirem a dreta o a esquerra, sinó endavant”, deia el cap de llista.\nEls fets els allunyen del centre\nEn qualsevol cas, els ciutadans, no només els que militen al seu partit, situen Rivera cada cop més a la dreta. Segons el CIS, en una escala de l’1 al 10, fa un any li posaven un 5,14, a prop del 4,62 del PSOE. Al del novembre, un 6,37. Lluny del 8,26 del PP, però clarament ubicat al camp conservador. Els últims suports a la formació, com ara Aleix Vidal-Quadras, haver avalat una intervenció militar terrestre a Síria i la tebior amb la violència de gènere no el transporten a la centralitat a la qual solen apel·lar els dirigents.\nI, davant de tot això, què hi diu Rajoy? Doncs entra en poques guerres més enllà de despatxar Ciutadans amb l’argument de la inexperiència i la poca preparació per governar. El president espanyol, des de Las Rozas, va carregar contra els que diuen “Voteu-me perquè no he fet res malament” i va lamentar que, al cap i a la fi, “tampoc han fet res de bo”. Per a ell, la formació de Rivera és un producte del màrqueting i Espanya no pot caure ni en el populisme de Podem ni ser víctima de la “inexperiència” de C’s en un moment clau. A les pròximes ja en parlarem.\nCiutadans respon a Colau vinculant Podem amb "els amics d'ETA"\nRajoy reclama més que un acord d'investidura: vol un pacte d'estabilitat després del 20-D