Com fomentar la creativitat en els alumnes · Blog · Pas a Repàs\nCom fomentar la creativitat en els alumnes\n26/06/2017 | Tècniques d'estudi\nEls nens d'avui requeriran capacitats, destreses, actituds i informació que encara no podem imaginar. En aquesta nova societat, la riquesa fonamental serà el coneixement, i aquests canvis requeriran alts nivells d'inventiva i creativitat.\nA l'escola, es treballa suficientment la creativitat en els infants?\nLa creativitat és un concepte important, però és una qualitat que es perd amb els anys. Nombroses investigacions assenyalen que la creativitat dels nens decreix amb els anys de permanència en el sistema educatiu, de manera que la curiositat i la recerca creativa dóna pas, amb els anys, a comportaments més rígids. Això és degut a què els adults penalitzem l'error, també en l'escola i en l'educació, i així és com els nens s'allunyen de les seves capacitats creatives.\nAixí doncs, ens trobem amb una paradoxa entre escola i treball: l'escola retalla la creativitat, però en l'àmbit professional el que es demana és, precisament, creativitat. Noves idees, diferents solucions.\nEls nens i nenes tenen un gran potencial creatiu però les escoles, en general, no generen un ambient ni proposen activitats que posin en marxa l'ús de la creativitat.\nCal generar espais i ambients on els infants trobin eines i recursos per a desenvolupar tot el seu potencial creatiu, des de la llibertat, el respecte i la no imposició. La societat tecnològica en continu avanç precisa de ciutadans que tinguin competències i capacitats per al canvi i que responguin a les necessitats d'aquesta societat. Això implica un elevat nivell de creativitat.\nEl fet d'educar per a la creativitat requereix del professorat certes habilitats i competències.\nÉs possible que a les escoles hi hagi dèficit de creativitat per part del professorat i això es veu traduït en una falta de propostes creatives. Les activitats solen estar molt planificades i programades i falta sortir de la zona de confort per a acostar-se a un ensenyament menys rígid i més creatiu.\nEducar per a la creativitat implica posar en marxa una sèrie de mecanismes, com ara fomentar l'auto-visió creativa dels alumnes, identificar les habilitats creatives dels infants, i fomentar la creativitat a partir del desenvolupament d'activitats com la curiositat.\nEls mestres i professors han de fomentar el pensament crític i creatiu a l'aula i utilitzar una gran diversitat d'eines pedagògiques. Ja s'ha demostrat que com més creatiu és el procés d'aprenentatge, més significatiu es torna, a més d'afavorir l'adquisició de nous continguts.\nLa creativitat és l'eina renovadora del present i del futur.\nEls nens són una font immensa de creativitat i d'il·lusió. Educar-los és una tasca complexa que no només rau en el coneixement, sinó també en l'actitud, i aquesta va més enllà dels límits de l'escola, ja que es projecta a la societat.\nPer tant, resulta essencial potenciar en els alumnes l'empatia, la visió crítica, l'argumentació de les opinions i l'expressió d'allò que senten. La creativitat i l'enginy són fonamentals, perquè ens trobem en un món que canvia a un ritme trepidant. La novetat és un valor a l'alça en el mercat contemporani, on es parla molt sovint de la innovació i la emprenedoria.\nHem de fomentar la competència global necessària per al present i futur per tal que els nens s'adaptin ràpidament als canvis que sorgeixen, associïn idees de manera creativa, innovin i treballin al servei del benestar comú i, en definitiva, millorin la societat en que vivim.\nPer poder fer efectiva aquesta nova educació cal atreure a la professió docent els perfils més emprenedors i creatius. El mestre necessita capacitat d'innovació, col·laboració i també un alt grau de comprensió emocional i empatia.\nEs tracta d'abandonar progressivament l'actual sistema escolar, dissenyat i concebut per a l'economia industrial, en favor d'un sistema que faci aflorar el talent de cada nen i la seva creativitat.\nI és que no tots els alumnes són iguals i, per tant, no tots aprenen igual ni destaquen en els mateixos àmbits. La teoria de les intel·ligències múltiples defensa que no hi ha una intel·ligència única i mesurable, sinó que n'hi ha com a mínim vuit: lingüística, logicomatemàtica, física, musical, científica, intrapersonal, interpersonal i espacial. I cap d'aquestes àrees no és superior a les altres.\nEn aquest sentit la funció principal de l'escola hauria de ser «ensenyar a aprendre», i no focalitzar l'atenció de manera especial en les intel·ligències lingüística i matemàtica, sinó donar eines per desenvolupar aquestes intel·ligències que cada persona tindrà més o menys desenvolupades.\nImpulsar la creativitat a l'aula no té perquè ser un procés complex. L'equip docent pot optar per un redisseny complet de l'espai físic o pot replantejar els temps d'aprenentatge i planificar moments de reflexió creativa amb els alumnes.


Cantades d’Havaneres d’ahir, avui i sempre\nFrancesc Salse va nèixer al Pont de Montanyana el 1943. Cursà estudis de solfeig i acordió. El 1979 forma a Barcelona el grup d’havaneres Mar Endins, que dirigeix des de l’inici. Inquiet, decidit i tenaç, ha promogut els cinc Concerts de Mar Endins al Palau de la Música Catalana.\nFruit d’aquestes col·laboracions han estat havaneres com: “A prop de mi”, “Des del llagut es veu el poble franc”, “Torna’m al mar, pescador”, “La cançó del mestral”, “Vine amb mi a navegar”, “El vell mariner”, “Amb la vista a l’horitzó”, “A la vora de la mar”. I també valsos mariners com: “Catalans de la costa”, “El vaivé de les ones”, “El fidel seguidor”, etc. Darrerament encara ha incrementat les seves composicions amb havaneres com: “Eres como la marea”, “Promesa al mar”, “No vull ser dels navegants” i especialment la cançó catalana “Llengua”, lletra de Lluis Sintes.\nVa estudiar cant amb Mª Dolors Aldea. Des dels 10 anys ha format part de diferents cors. Entre el 1985 i 1991 ha cantat en formacions locals (“Coral Sant Cugat”, “Cor Divertimento”, “Coral Vajillas”, etc). Entre els anys 1988 a 1999 ha participat dins del “Cor d’Amics de l’Òpera de Sabadell” i juntament amb l’Orquestra Simfònica del Vallés, en diferents concerts i òperes (“Aïda”, “Tosca”, “Rigoletto”, “Orfeo i Euridice”, “Carmen”, “Norma”, “La Traviata”…)\nJosep Gay.- Estudis musicals:\nSolfeig i Teoria al Conservatori Municipal de Barcelona (fins a 4t.)\nFins el 4t. de Cant en el Conservatori del Liceu\nHe estudiat, a nivell particular, amb els mestres Ferran Gimeno, Cecília Fondevila i Joan Oncina.\nExperiència en la música vocal\nMembre, entre d’altres, de les agrupacions corals següents:\nCoral Càrmina (Cor col.laborador de la OBC)\nCor Lieder Càmera (Cor col.laborador de les representacions d’Òpera\ndel Festival de Perelada)\nTenor-solista del grup d’Havaneres Mar-Endins.\n… nascut a Barcelona,, va estudiar solfeig i harmonia en el Conservatori Municipal de Barcelona. Ja des dels 7 anys es va iniciar en la música formant part de la Joventut Percussionista de Barcelona (J.P.B.) – entitat infantil i juvenil de l’Orfeó Laudate-.Ha cursat els estudis de cant amb Ferran Gimeno, amb Cecilia Fondevila al conservatori del Liceu de Barcelona, i posteriorment amb el tenor Joan Oncina.\nEn el món coral ha estat membre de diferents formacions com l’esmentat Orfeó Laudate, la Coral Càrmina i el Cor de Cambra Dyapasón de Barcelona, on ha interpretat papers solistes en diferents\npeçes corals i operístiques. També ha format part del cor col·laborador del Festival d’estiu de Perelada, així com en diferents produccions musicals a diferents indrets de Catalunya i de l’estat.


Estamos en... Campus: Estat d'alarma - Covid\n◄ Circular por los carriles izquierdo y central de manera continua provoca una "situación de riesgo". Sólo se pueden usar para adelantar.\nNuevos cambios normativos 2020 ►\nde Aula Vial - viernes, 30 de octubre de 2020, 15:17\nA fi de donar la millor informació rebuda avui des dels diferents òrgans oficials, passem a detallar en aquesta nota informativa la interpretació del contingut d'aquests.\nL'activitat d'autoescoles no està expressament prohibida i, per tant, podem continuar amb l'activitat a l'espera de resposta oficial del departament de salut.\nEls exàmens de la DGT continuen.\nEls cursos del CAP i altres relacionats amb la Direcció General d'Ordenació del Transport i desenvolupament sectorial, continuen.\nTot podrà desenvolupar-se sota el compliment estricte de les normes i protocols relatius d'aforament, distància, utilització de la màscara i higiene i neteja de les instal·lacions i vehicles.\nAprofitem per a incidir més si cap, en el compliment dels plans de prevenció de què disposem en cada auto escola, així com en els plans coordinats de les zones de pistes i examen.\nDesplaçaments dels Alumnes: Hauran d'emplenar el certificat d'auto responsabilitat que us passem des de l'Aula Vial, per a cadascun dels desplaçaments. És a dir, cada dia de classe hauran d'emplenar un. Exactament igual per al dia d'examen.\nEnllaç actualitzat: https://certificatdes.confinapp.cat/#/\nAforament de les aules: No canvia. Tant el 30% aplicat a establiments i locals comercials minoristes, com el 33% aplicat a arxius, museus, sales d'exposicions, galeries d'art, i centres de creació i arts visuals, no aplica al considerar-se la nostra activitat, a dintre de les aules, com a activitat docent.\nNo oblidem però les següents obligacions:\n- traçabilitat dels assistents (registre d'assistents).\n- entrades i sortides ordenades per a evitar aglomeracions..\n- màscara obligatòria i higiene de mans - mantenir el màxim de distància possible a l'hora de situar els alumnes en classe.\n- ventilació de les aules en la major mesura possible. Us mantindrem informats puntualment amb el que vagi esdevenint.


Cavani no deixa llençar un penal a Neymar i les xarxes li recorden que ja no està al Barça\nEl brasiler ha anat adquirint galons les últimes setmanes però sembla que l'uruguaià ha establert els límits\nEl preu de Neymar Jr és una clara etiqueta per poder-lo definir com un dels millors jugadors del món. Un valor de 222 milions d'euros, més de 100 gols amb la samarreta del Barça i un podi al 'Ballon d'Or' han fet que tothom consideri al brasiler com el pròxim hereu de la dinastia Messi-Ronaldo. La seva arribada al París Saint-Germain ha fet que Emery disposi d'un nou jugador per il·luminar al Parc des Princes i augmentar les exigències d'un club amb moltes aspiracions. De fet, Neymar ha acceptat el rol de líder d'aquest nou projecte i ja ha sorprès amb regats i gols, tot i això, sembla que no acaba d'impressionar als seus companys.\nAmb la sortida d'Ibrahimovic al Manchester United, el davanter insígnia del PSG és —ara per ara— Edinson Cavani, qui la temporada passada va marcar 35 gols en 36 partits a la Ligue One. Com informa 'Mundo Deportivo', el xoc d'ambicions del brasiler i l'uruguaià s'hauria exemplificat amb la típica disputa per xutar un penal. La situació va sorgir al partit entre el París Saint-Germain i el St.Etienne, quan Neymar Jr va dirigir-se cap a Cavani amb la intenció de demanar la pilota. El davanter uruguaià ni tan sols va mirar Neymar, qui va entendre que no era el moment de forçar la situació. Un episodi semblant als que vivia als seus inicis al club blaugrana quan demanava xutar un penal però es topava amb Cesc Fàbregas.\nEls seguidors del FC Barcelona s'han fet ressò dels fets al Parc des Princes i no han tardat a col·lapsar les xarxes amb la seqüència i missatges de tot tipus. Ara bé, tots duien com a element comú el nom de Messi i del Barça, fent referència a la quantitat de penals que ha xutat amb el club català, molts d'ells gràcies a la permissibilitat de l'argentí o de Luís Suárez. Sembla que Neymar no només pot avalar el seu nivell amb el seu preu, sinó que haurà de guanyar-se els seus nous companys amb actuacions d'alt nivell.


Inici de l’activitat de piscina | APINAS\n2484 Vista 18-06-2014 CAP COMENTARI\tCoses que es fan a la residència, Residència apinas\nEl 16 de juny s’ha iniciat l’activitat de piscina. La posada en marxa d’aquesta activitat suposa gaudir d’un recurs molt gratificant que permet, a banda de la vesant lúdica, enfocar un treball d’estimulació (somàtica, vestibular) i també d’habilitació física, en tant que el fisioterapeuta s’incorpora a l’activitat i aprofita per traslladar a l’aigua determinats tractaments.\nL’activitat es perllonga al llarg de tot l’estiu i es realitza en petits grups de manera que tots els usuaris poden gaudir del bany en torns de matí o tarda. Pel que fa als usuaris amb mobilitat reduïda, veuen facilitat l’accés a la instal•lació amb una cadira hidràulica. En aquests casos diferents elements, com matalassos, donen seguretat i garantia a l’activitat.


Ajuntament de Gandia - EL GRAU I EL PORT\nCIUTAT / TURISME / QUÈ VEURE A GANDIA / EL GRAU I EL PORT\nEl Grau (com es denominen, a la costa valenciana, els barris mariners) està situat a uns tres quilòmetres del centre de Gandia. En ell, destaca l’església de Sant Nicolau, un dels exemples més representatius de l'arquitectura religiosa del segle XX. La seua estructura és molt singular i cridanera. Inaugurada en 1962, és obra del madrileny Eduardo Torroja, marquès de Torroja, un dels estudiosos i introductors de l'arquitectura de formigó a Espanya.\nAl costat de l'església, hi ha diversos carrers de vianants, com el carrer de la Verge, amb restaurants i terrasses a l'aire lliure on es pot degustar la gastronomia típica de la ciutat, com la famosa fideuà o la paella.\nEl port pesquer i comercial és, des de finals del segle XIX, un dels motors de l'economia gandiana. No cal perdre's l'arribada de les barques al capvespre i la descàrrega de les captures, així com la tradicional subhasta del peix a la llotja.\nEls magatzems del port tinglados (coberts) del port es van construir als anys 30 del segle XX. Formen un harmoniós conjunt de naus voltades, amb la Torre del Rellotge al centre.\nL'escullera protegeix el port i el Club Nàutic dels temporals marítims. Imprescindible fer una passejada fins al final de l'escullera, on es troba el far, que ofereix una magnífica perspectiva de la costa i de les muntanyes que protegeixen tota la comarca de la Safor. Molts veïns i turistes acudeixen a l'escullera per a practicar-hi la pesca esportiva.


Comunicat sobre el servei de Ràdio Municipal | Ajuntament de Barberà del Vallès\nComunicat sobre el servei de Ràdio Municipal\nL’Equip de Govern de l’Ajuntament de Barberà del Vallès posa en coneixement de la ciutadania que:\nDurant el mes de desembre de 2016, un col·laborador de la ràdio municipal posa en coneixement del regidor David Clarà, presumptes irregularitats en la prestació del servei de Ràdio Barberà. Aquesta situació, és explicada a l’Equip de Govern, que demana un informe als Serveis Jurídics d’aquest Ajuntament. Els Serveis Jurídics Municipals inicien un procés de recopilació d’informació mitjançant recurs de providència a diferents àrees del consistori, per procedir a esclarir els fets. A la vista de les primeres impressions jurídiques sobre aquesta situació, el Govern Municipal decideix interrompre cautelarment el pagament de factures derivades de la prestació del servei a l’Associació Amics de Ràdio Barberà fins tenir l’informe complert.\nDimecres, 12 d’abril, el Govern rep l'expedient, amb tota la documentació, referent a la gestió del servei de la ràdio municipal, des de la seva inauguració l’any 1984. A la vista d’aquesta informació i a la notificació formal de la dissolució de l’associació “Amics de Ràdio Barberà”, l’Equip de Govern decideix ajustar la programació amb personal d’estructura municipal, fins a trobar la fórmula més adient per regularitzar la situació.\nDe l'esmentat expedient es desprèn que aquesta situació no té encaix jurídic en aplicació del règim legal que en l’actualitat regeix en matèria de prestació, de serveis i la seva contractació. Menys encara, si es vénen prestant i facturant en concepte de “col·laboració en la realització de la programació en l’emissora municipal Ràdio Barberà” sense que existeixi cap conveni o acord o resolució municipal que justifiqui la seva necessitat ni cap contracte que reguli tal prestació, ni per tant, les condicions sota les que s’ha de regir.\nParal·lelament, l’Ajuntament informa que procedirà a posar en coneixement de les autoritats competents aquest expedient, per tal que procedeixin a iniciar les diligències corresponents fins a depurar totes les responsabilitats derivades d’aquesta presumpta gestió irregular.\nDe la mateixa manera volem posar de manifest el nostre rebuig davant la irresponsabilitat política dels anteriors Governs municipals, que durant dècades van mantenir un model de gestió precari tant per a les treballadores municipals com per a les col·laboradores.\nBarberà del Vallès, 19 d'abril de 2017


Un nou punt verd al Mercat del Ninot - Residu és recurs. Economia circular\nÉs un punt verd de residus domèstics de petit volum | Font: Ajuntament de Barcelona\nEl Mercat del Ninot ha estrenat un punt verd de residus domèstics de petit volum. És la primera vegada que s’instal·la aquest servei en un mercat municipal, però no serà l’única, ja que el següent punt verd d’aquestes característiques s’instal·larà al Mercat de Sant Antoni.\nEl bon funcionament dels punts verds mòbils al costat dels mercats municipals ha fet que se n’instal·li un de fix al Mercat del Ninot. “Els usuaris aprofiten el viatge d’anar a comprar per omplir el carretó amb coses per llençar i deixar-les al punt verd”, ha explicat la comissionada d’Ecologia, Eva Herrero.\nEn aquest punt verd, com en la resta dels que hi ha repartits per la ciutat, s’hi poden deixar residus domèstics de volum petit com roba, calçat, llibres, oli de cuina, piles, càpsules de cafè, electrodomèstics o joguines. Estarà operatiu de dilluns a dissabte de 8.30 a 14.00 hores i de 16.00 a 19.30 hores.\nLa ciutat disposa d’una àmplia xarxa de punts verds. En concret, n’hi ha 7 de zona, 24 de barri, 8 vehicles mòbils que fan 96 parades i 2 vehicles escolars. En el darrer any els punts verds van rebre 800.000 usuaris i es van recollir unes 1.923 tones de residus.\nAposta pel residu zero\nEl Govern municipal aposta per l’estratègia del residu zero, és a dir, per avançar cap a l’economia circular i evitar al màxim possible la generació de residus. Així doncs, si es llença cada cosa al seu lloc, s’aconseguirà que tot es recicli.


25/02/2021 - 17:57h\nEl Sindicat lamenta que la policia volgués fer fora diversos okupes sense ordre judicial i el govern assegura que hi havia un acord perquè marxessin voluntàriament\nAquest dijous al matí hi ha hagut moments de tensió entre el Sindicat de Llogaters i la Policia Local de Vilafranca en una actuació que estava duent a terme la policia al carrer Progrés número 34.\nSegons el Sindicat, l’Ajuntament volia desnonar el bloc, ocupat per persones vulnerables, però com que la policia no portava una ordre judicial per fer-ho, des del Sindicat s’han mobilitzat i ho han impedit. De fet, el consistori ha tapiat un dels pisos perquè les persones que hi vivien havien marxat pocs minuts abans, però els altres dos habitatges no s’han tapiat i la gent que hi viu s’ha quedat dins.\nEl portaveu del Sindicat de Llogaters, Txus Magallón, apunta que les persones que viuen al bloc “és gent amb una situació extrema, sense llum, a qui també se li havia tallat l’aigua i enfonsat les aixetes perquè no en poguessin tenir, cosa que és iŀlegal i, per tant, no podem permetre que se’ls faci fora”.\nSegons Magallón, fa uns dies van comprovar que els pisos s’estaven utilitzant “com a habitatge, no per a negocis estranys” i, per tant, assegura que “si l’Ajuntament vol fer en aquest bloc habitatge social, el més lògic és que no faci fora gent que és vulnerable”.\nMalgrat tot, des del govern la versió és diferent. El regidor de Seguretat Ciutadana, Joan Manel Montfort, lamenta la situació de tensió viscuda, provocada, segons ell, “per uns energúmens” que han coaccionat i intimidat una tècnica municipal, que fins i tot ha presentat denúncia per la situació viscuda.\nMontfort explica que aquest bloc va sortir a subhasta fa un temps i l’Ajuntament el va comprar per dedicar-lo a pisos socials. A partir d’aquí, des del servei de mediació, i sempre segons el regidor, es va fer un treball amb els okupes per tal que abandonessin de manera voluntària l’edifici, cosa que havia de passar avui. “La dotzena d’okupes havien de marxar de manera pacífica, per això al principi només hi ha anat un policia, però al final les persones que han anat arribant s’han posat com boges i han generat moments de tensió que creiem del tot injustificats”, ha dit Montfort.\nEl regidor vol deixar clar que el que ha fet aquest dijous el Sindicat “no és aturar un desnonament”, sinó perjudicar famílies vulnerables de Vilafranca que tardaran més a accedir a un pis, perquè si el que volen és una ordre judicial i no una mediació, aquesta hi serà, però mentrestant les famílies que estan dins el circuit de serveis socials hauran de seguir esperant per culpa d’ells”.\nSegons Montfort, a l’Ajuntament no els consta que els okupes siguin famílies, sinó que “hi viuen només homes, i tots són adults”. Finalment, el regidor apunta que si aquestes persones tenen necessitats socials el que han de fer és “anar a serveis socials, on se’ls atendrà”.


Baix Empordà - 26/05/2020 - 21:01\nL'Ajuntament de Castell-Platja d'Aro ha fixat de l'1 al 12 de juny (ambdós inclosos) com el període de preinscripció per al Curs 2020-2021 de l'Escola Municipal de Música (en conveni amb l'Escola Municipal de Música de Sant Feliu de Guíxols), preferentment de manera telemàtica, i per a casos excepcionals presencialment amb cita prèvia, del 2 al 4 i del 9 a l'11 de juny (10.30-13 h i 16-19 h). Els alumnes que ja formen part del centre (excepte els nascuts l'any 2014) cal que accedeixin al programa gwido amb l'usuari i contrasenya que els facilitarà de manera personal el centre mitjançant el correu electrònic.\nEls alumnes nous i alumnes del centre nascuts l'any 2014 cal que facin la sol·licitud mitjançant un aplicatiu en línia al lloc web de l'escola. El llistat d'admesos i exclosos es publicarà el 17 de juny al mateix web, les reclamacions seran del 17 al 19 de juny mitjançant el correu electrònic escolamusica@guixols.cat i, darrerament la matrícula, també en línia, de l'1 al 10 de juliol (si la preinscripció s'ha fet correctament, i si no es comunica a la Secretaria del centre cap canvi posterior, la preinscripció passarà a matrícula automàticament).\nL'oferta del centre inclou Taller de Nadons (0-2 anys acompanyats de la mare o el pare), Sensibilització (infants de 3 a 5 anys), Formació Bàsica (nenes i nens de 6 a 11 anys), Llenguatge-Seguiment (pràctica sense accedir a Nivell Mitjà), Nivell Mitjà (dividit en sis cursos), Llenguatge musical per a adolescents i adults; i oferta d'aprenentatge d'instruments i també col·lectives: coral, combo, cambra, orquestra de corda, grup de vent i grup de guitarres.\nAlhora, de l'1 al 12 de juny (ambdós inclosos) és el període de preinscripció del curs 2020-2021 per a les dues Llars d'Infants Municipals de Castell-Platja d'Aro, que es farà preferentment de manera telemàtica, i només com a opció presencial de manera excepcional i amb cita prèvia les jornades del 8, 9 i 10 de juny (8.30-14.30 h) al Palau d'Esports i Congressos de Platja d'Aro (cal concertar dia i hora a partir de l'1 de juny al telèfon 674 601 701 · dilluns-divendres 9-15 h). La prescripció s'adreça a les nenes i nens nascuts els anys 2018 i 2019 (i també als nats el gener, febrer i març de 2020, però només per a la llar de Platja d'Aro), tenint en compte que l'edat mínima a setembre de 2020 haurà de ser: 9 mesos per a la llar de Platja d'Aro i 12 mesos per a llar de Castell d'Aro. Tota la documentació, model de sol·licituds, preus públics i informació general es pot consultar a tothora al lloc web http://ciutada.platjadaro.com/serveis-municipals/llar-dinfants


Art contra el dolor - Centre Dolors Piera d'Igualtat d'Oportunitats i Promoció de les Dones\nInici>Notícies>Art contra el dolor\nArt contra el dolor\nLa Universitat de Lleida (UdL) comença aquest dijous un projecte de recerca sobre l'impacte emocional que té l'experiència artística en persones amb fibromiàlgia i síndrome de fatiga crònica; unes malalties que afectenal voltant de 7.000 persones de Lleida, especialment del col·lectiu femení. La professora de la Facultat d'Infermeria, Palmira Rius, avaluarà els efectes d'un programa pràctic en 18 dones d'entre 34 i 67 anys, associades a Fibro Lleida, amb la col·laboració de la Unitat Especialitzada de Fibromiàlgia de l'Hospital Santa Maria.\nEl treball Benestar i salut a través de l'experiència artística se centrarà en 7 sessions quinzenals d'una hora i mitja cadascuna en les que s'abordaran diferents tècniques com el collage, l'aquarel·la o el tapís. Les participants també realitzaran enquestes i entrevistes per tal de copsar quin és l'efecte en el seu estat de salut. "Es tracta d'una recerca qualitativa que parteix de la idea general que l'art millora la salut, especialment pel que fa als efectes en la reducció de l'estrès i en les tensions emocionals, així com en la integració de noves vivències i experiències per a millorar el benestar", explica Rius.\nLa recerca té per objectiu, doncs, comprovar que la creativitat i l'art poden millorar la percepció, relació i el benestar de les dones que tenen fibromiàlgia i síndrome de fatiga crònica. Les avaluacions inclouran tècniques d'observació participant i grup focal. També es faran fotografies, filmació i gravació de veu.\nEn aquest projecte, que s'allargarà fins el febrer de 2015, Rius compta amb la col·laboració del cap clínic de la Unitat de Fibromiàlgia i Fatiga Crònica de l'Hospital Santa Maria, el doctor Lluís Rosselló i la gestora en gènere del Centre Dolors Piera d'Igualtat d'Oportunitats i Promoció de les Dones de la UdL, Cristina Rodríguez.\nL'experiència s'inicia aquest dijous amb la conferència L'art i la salut, a càrrec de Palmira Rius i Lluís Rosselló. La xerrada, oberta al públic, tindrà lloc a l'aula 1.04 de la Facultat d'Infermeria de la UdL a partir de les 18.00h.


Rivera acusa Sánchez de "criminalitzar" el PP i Cs, netejar la imatge de Torra i reclama el requeriment del 155\nActualitzat 11/9/2019 13:18:43 +00:00 CET\nEl líder de Cs, Albert Rivera, ha acusat aquest dimecres el president del Govern central en funcions, Pedro Sánchez, de criminalitzar el PP i Cs i netejar la imatge de Torra. Per això, i després de la crida del president de la Generalitat a la desobediència per protestar per la futura sentència del procés que emeti el Tribunal Suprem, ha demanat a Sánchez que faci el requeriment del 155 perquè el cap de l'Executiu català compleixi la Constitució i retiri les seves paraules.\nEl president de la formació taronja ha fet aquesta petició durant la seva intervenció en el ple del Congrés, en què el president està parlant aquest matí sobre els Consells Europeus del mes de juny i la sortida del Regne Unit de la UE, el Brexit.\nAixí, Rivera ha acusat el president del Govern central de "criminalitzar" el PP i a Cs, en anomenar-los "fatxes", mentre "neteja la imatge dels qui volen destruir" Espanya. "El seu pla és antagònic al nostre", ha conclòs.\nEn aquest sentit, ha demanat a Pedro Sánchez que faci un requeriment al president de la Generalitat, Quim Torra, sobre l'article 155 de la Constitució per respondre les seves crides a la desobediència davant una hipotètica condemna del Tribunal Suprem contra els polítics presos pel procés independentista.\n"Davant el desacatament i la desobediència a la qual torna a cridar Torra, li demano que li requereixi sobre l'article 155, el compliment (de la Constitució) i la retirada d'aquestes paraules", ha manifestat Rivera després d'escoltar la compareixença de Sánchez, en la qual ha informat sobre els Consells Europeus del mes de juny i la propera sortida del Regne Unit de la UE.\nSegons el líder de la formació taronja, el cap de l'Executiu central hauria d'"advertir Torra, almenys, que retiri aquestes paraules, compleixi la Constitució, demani perdó a tots els catalans que no respecta i torni a la via constitucional".


Denuncien a través de les xarxes una estafa immobiliària\nDemanaven una transferència per Internet i una quantitat afegida per rebre les claus del pis\nGrues al centre de la capital. ARXIU\nAndorra la VellaDiversos usuaris de les xarxes socials han denunciat aquests darrers dies una estafa immobiliària de la qual han estat víctimes. En un dels casos, que posteriorment altres perjudicats han identificat com similar al que ells mateixos havien patit, el denunciant explica que es trobava buscant un pis de lloguer a Andorra i en va trobar un per al qual en demanaven 700 euros amb totes les despeses incloses i que només calia que abonés un mes de fiança.\nLa persona denunciant afegeix en el seu relat publicat a les xarxes socials que ho considerava una "ganga", tot i que va començar a sospitar quan li van insistir que havia de fer una transferència per internet, un requeriment que d'entrada a aquesta persona li va semblar raonable. Després, relata, va rebre un paper sense segell de cap advocat. A més, li van demanar que havia de pagar 30 euros més per l'enviament de les claus del pis, ja que la persona responsable suposadament no podia viatjar a causa de les restriccions sanitàries per la Covid-19.\nAmb aquesta situació sobre la taula, ho va comentar a la seva gestora i el seu advocat, amb l'objectiu d'acabar de signar el contracte d'arrendament. En aquest moment, va demanar fer una videotrucada i una identificació, que sí que li va enviar. Però finalment, segons relata, va poder constatar que es tractava d'un frau, ja que no rebia cap contesta ni per correu electrònic ni per telèfon. "Cal anar amb molt de compte, el frau de pisos ja està aquí a Andorra", acaba assegurant.\nestafa Mercat immobiliari preus lloguer pisos


Cervesa lager de gust i caràcter universal, ideal per prendre en qualsevol moment del dia. D’acurada elaboració i gran qualitat, fruit de la selecció de les seves matèries primeres. Destaquem la seva espuma cremosa aromatitzada pel llúpol i el seu gust refrescant.\nGrau d’alcohol: 5,4%\nInconfusible pel seu intens gust, força de cos i color més oscur.\nGrau d’alcohol: 7,2%\nEs caracteritza per un sabor suau.\nGrau d’alcohol: 4,8%\nBock Damm (negra Munich)\nIntens sabor torrat amb un toc final dolç, sense excessiu amargor.\nLa reduïda aportació calòrica la converteix en la cervesa més adient per a aquells que no volen afegir calories de més alhora de gaudir del millor sabor.\nGrau d’alcohol: 0,0%\nLemon Free Damm\nTan fresca com una llimona, amb un sabor que agradarà al teu paladar, barrejat deliciosament amb la cervesa. Senzillament refrescant!\nÉs una cervesa molt suau elaborada amb llúpol aromàtic de la regió txeca de Saaz, per això té aquest característic aroma i suau sabor.\nGrau d’alcohol: 3,5%\nLa San Miguel de sempre. Una cervesa amb reconegut èxit nacional i internacional per la seva qualitat i e seu bon gust.\nOrígen: A Coruña.\nDe color daurat brillant que parteix d’una selecció de malts i llúpol especialment amargs i el seu procés de cocció, fermentació i maduració transcorre al llarg de 20 dies. Aixó fa que aquesta cervesa tingui un agradable i característic sabor lupulat.\nGrau d’alcohol: 5,5%\nEl sabor cerveser per excel·lència. Neix al 1969 per satisfer els paladars cervesers més exigents, als quals els agrada gaudir d’una cervesa amb personalitat.\nResulta de la mescla de cervesa Mahou 5 Estrellas amb gasosa i gust de llimona. És una cervesa suau, molt refrescat i amb baix contingut alcohòlic.\nGrau d’alcohol: 0,9%\nEscuma consistent, te textura esponjosa. Color ambre daurat i aromes lleugerament torrats. Amb cos, sabor rodó, constant i agradable. Balanç amarg / dolç perfectament equilibrat, amb notes que van des de la taronja amarga fins a un final lleugerament caramelitzat.\nGrau d’alcohol: 6,4%\nDe color ambre amb reflexos ataronjats i cos intens, amb records a grans de cafè embolicats en mel. L’amarg fi i persistent del doble llúpol atorga a Maestra jovialitat i elegància.\nGrau d’alcohol: 7,5%\nOrígen: La Pobla de Segur\nÉs una cervesa rossa artesana d’alta fermentació elaborada amb una combinació de malt d’ordi, mel, llúpols i llevats.\nÉs una cervesa torrada artesana d’alta fermentació.\nGrau d’alcohol: 7%\nElaborada al més pur estil alsacià, respectant l’art del brassage i utilitzant malta extrapàlida. L’aigua prové del brollador font d’Or i la cervesa es perfuma amb una infusió de flors de llúpol aromàtiques de Saaz (República Txeca), que li confereixen un aroma particular.\nL’ingredient principal, a més de l’aigua de brollador Font d’Or del Montseny, és la malta gerret, que li proporciona un sabor contundent i un color fosc molt apreciat.\nEs destaca pel seu nivell agradable de carbonatació i la seva nuvolositat natural. S’elabora amb malta de blat, malta d’ordi, llúpol, llevat d’alta fermentació i l’aigua d’acord a una recepta bavaresa de llarga tradició.\nGrau d’alcohol: 5,0%\nDe color groc clar i brillant, amb una escuma blanca intensa, cremosa i persistent en el got. La seva aroma fruitera a plàtan, procedent de la seva fermentació lenta a baixa temperatura, perdura fins al consum final barrejant-se amb el lleuger sabor dolç del malt pilsen i el seu amargor suau.\n10 quintos Estrella\n10 quintos Voll Damm


L’autèntic seny (Salvador Cardús)\nEl repte ara serà com gestionar la més que previsible pèrdua de capacitat mobilitzadora\n4 min. 15/07/2019 18:34\nQuin ha de ser, en aquestes hores baixes, el paper de la societat civil compromesa amb la lluita pels drets civils i les llibertats i, particularment, pel dret a l’autodeterminació i la independència de Catalunya? La comprensible irritació pels relats contradictoris, les decisions vacil·lants i les rivalitats fratricides dels partits independentistes torna a pressionar, més que mai, aquestes organitzacions. És un món ocupat sobretot per les entitats més grans, l’ANC i Òmnium, que generalment s’han escapat de la crítica, tant de la ferotge com de l’enraonada. Gràcies als seus encerts, de portes enfora, han viscut sota la protecció d’una confiança sòlida –a vegades, cega– dels associats i de la població mobilitzada. Ara, però, la insatisfacció general per la desorientació, l’estancament i la manca de propostes efectives, les pressiona de debò.\nEls desafiaments a què s’han d’enfrontar són diversos. En primer lloc, el de determinar correctament l’espai que han d’ocupar. Òmnium ha sabut definir un terreny propi gràcies a tenir un discurs i uns objectius ben acotats, per bé que darrerament sembla excessivament abocat a una acció de propaganda costosa i d’escàs retorn. L’ANC, per la naturalesa de la seva estructura de govern, té un comportament més titubejant. La decisió recent de donar suport a Primàries va ser-ne un exemple desconcertant. ¿L’ANC pot entrar i sortir de l’esfera política i electoral, ni que sigui indirectament, com si res? ¿No ha de fer autocrítica pels resultats i les conseqüències? I, després de contribuir a la divisió, ¿pot seguir exigint unitat als partits com si tal cosa?\nDes del meu punt de vista, en aquests moments, exigir una acció unitària als partits i plantejar mobilitzacions més grans no deixen de ser respostes reactives i, inevitablement, perdedores. La unitat és impensable i el repte ara serà com gestionar la més que previsible pèrdua de capacitat mobilitzadora. En tot cas, ¿no hauria de ser l’ANC l’espai de l’única unitat possible, curosament apartidista? I d’altra banda, ¿no hauria de repensar la pretensió de seguir convocant grans mobilitzacions i preparar-ne de selectives i amb objectius ben marcats? Fa pocs dies, l’historiador Xavier Díez feia una proposta interessant per a l'Onze de Setembre, amb concentracions descentralitzades i de caràcter desafiant. Els somriures ja es van glaçar l’1-O, i ens podem imaginar quina cara farem amb les sentències.\nEls grans riscos del moment actual són que creixi un populisme antipartidista que, afortunadament, fins ara era minoritari. La sobredimensió mediàtica dels conflictes que han provocat les eleccions municipals, difícils de gestionar i d’interpretar, però, l’està afavorint. Així mateix, tot i que Joe Brew, a VilaWeb, acaba de demostrar amb dades rotundes que les variables que caracteritzen millor el populisme són significativament menys presents en els favorables a la independència que entre els contraris, cal assegurar que els moments de més tensió que han de venir no ens apartin d’aquest perfil. I si és notori que fins ara el sobiranisme ha mantingut un biaix etnicista molt més baix que el de l’unionisme, com ho mostra l’estudi de la Càtedra Ferrater Mora de la Universitat de Girona que ha presentat el seu director, Joan Vergés, sabem que l’adversari voldria excitar-lo. Per això, aquests també haurien de ser objectius de la societat civil independentista: portar-nos a la màxima radicalitat democràtica evitant-ne els perills.\nPrecisament, Josep Ferrater Mora a 'Les formes de la vida catalana', a l’hora d’explicar el caràcter assenyat dels catalans, escrivia: “L’autèntic seny no es limita a perseguir el que és més accessible […]; l’autèntic seny, diríem l’ideal del seny, és perseguir el que és just, convenient i correcte, encara que aquesta persecució sigui en alguns instants l’acció més insensata que hom pugui imaginar”. S’acosten temps d’autèntic seny, i cal estar preparats.\nAfamats de certeses\nMiquel Montoro explica com fer planters en un vídeo del Govern dirigit als...\nLes Balears demanen passar a la fase 3 a partir de l'1 de juny\nJoc a l'exterior i poques juguetes: les directrius de la Conselleria per a les...\nAprovat el Decret llei d'educació que facilita les gestions telemàtiques\nEl govern espanyol xoca amb la Guàrdia Civil per De los Cobos\nPuigdemont reclama "un mediador" abans que l'independentisme torni a la taula de...\nVicens Vives refinança deute per 16 milions d’euros\nLa novela sobre la 'exposición razonada' al Supremo para investigar a Pablo Iglesias\nHBO Max: el nou intent per arrabassar el tron a Netflix


[Musa 95] Blau immens – «La Llibreta Vermella»\nPosted in 200 muses, MicrorelatTagged aigua, artista, barca, blau, estany, fills, imaginació, mare, nens, pare, pintura, records, silenci\n4 thoughts on “[Musa 95] Blau immens”\n13/06/2015 a les 23:36\nsomnis d’aigua…què bonic!\n14/06/2015 a les 0:00\nSomnis d’aigua… I records d’aigua ;)\nM’alegro que t’agradi, Dolors: moltes gràcies!\n15/06/2015 a les 15:48\nQuines aventures!, i que bé que saps combinar les paraules perquè tot plegat agafin un sentit i vida pròpia.\nMoltes gràcies, Maria Teresa! M’alegro que t’agradi aquest petit relat. Gràcies per llegir-me amb tan bons ulls ;)


Hisenda avisa que està creuant dades entre comptes bancaris i declaracions d'IVA - horecalleida.es\nHisenda avisa que està creuant dades entre comptes bancaris i declaracions d’IVA\nL’Agència Tributària ha començat a enviar a alguns contribuents una carta on els adverteix que té coneixement dels moviments dels comptes bancaris i que els pot creuar amb les declaracions d’IVA presentades. A més, hi fa constar tant el total ingressat com el total retirat. En confrontar, la informació bancària amb les dades declarades en l’IVA poden considerar que els resultats no són coherents.\nPer ara, aquesta comunicació és només un avís sense efectes, i no inicia cap procediment de comprovació concret. L’objectiu d’aquesta campanya és que sigui el mateix contribuent, qui regularitzi la situació presentant declaracions complementàries. Per tant, no cal respondre aquesta carta però sí que és important analitzar per què l’hem rebut i valorar si cal fer alguna actuació al respecte.\nEs pretén efectuar una anàlisi de la capacitat adquisitiva real dels contribuents per lluitar contra l’economia submergida intensificant control sobre moviments d’efectiu, beneficiaris de targetes de crèdit, i l’ús de mitjans publicitaris ofertant productes o serveis.\nPrecisament, una de les línies de treball s’encarregarà de les operacions de comerç electrònic i de les plataformes d’economia col·laborativa. A més, també inclou en les dades fiscals que es descarreguen per fer la declaració de renda, un missatge informant de que l’Administració Tributària té coneixement de que s’han publicat anuncis de lloguer d’immobles en diferents mitjans publicitaris, inclòs internet. No hem d’oblidar que des de fa ja uns anys, té accés a les dades de consums elèctrics de tots els habitatges i per tant, pot determinar si un immoble ha estat ocupat o no.\nActualment Hisenda ja té una gran quantitat d’informació al seu abast i pot examinar de manera global la situació de cada contribuent, de tal manera que es valora si la capacitat econòmica que manifesta, per exemple, en pagar la quota de la hipoteca, la del cotxe i la del col·legi dels nens; es correspon amb les nòmines o amb els beneficis declarats per l’activitat, i els ingressos i retirades que hi han hagut als comptes bancaris.\nEl nostre Departament Fiscal resta a la vostra disposició per resoldre qualsevol dubte que se us plantegi.


Neix la Solsoterra, el nou certamen de Solsona - Pànxing\nLa Solsoterra, el nou certamen que fusiona la Fira del Bolet i l'Ecològica de Solsona, tindrà lloc el cap de setmana del 23 i 24 d'octubre.\nEl Consell Comarcal del Solsonès i l’Ajuntament de Solsona han decidit unir esforços i han creat la Solsoterra, la Fira de la Terra de Solsona, que tindrà lloc el cap de setmana del 23 i 24 d’octubre.\nEl certamen fusiona la Fira del Bolet i l’Ecològica, i neix amb la voluntat de posar en valor els productes ecològics, la sostenibilitat i els boscos. A banda d’un espai de venda de producció ecològica, la fira també inclourà xerrades i altres propostes relacionades amb la sostenibilitat, la salut, i el medi ambient.\nA més, el certamen inclourà la jornada Masies Sostenibles, i la Solbirra Fest, el festival de cervesa artesana, que enguany es farà a la plaça del Consell Comarcal.\nSi t’ha agradat llegir la notícia Neix la Solsoterra, el nou certamen de Solsona, també et pot interessar llegir Festival de Senderisme del Solsonès.


LES FESTES DE SANTA ANNA\nAquest cap de setmana són les festes de sant Jaume i santa Anna a Simat de la Valldigna, i un cop més estarem allí fent sonar els nostres instruments per les places i carrers. És la festa a la qual més estima tinc. Sens dubte. I no solament per què és del meu poble i, més concretament, de la meua barriada (segons la tradició, de la plaça cap a la font Gran són de Santa Anna i de la plaça cap a la font Menor són de Sant Antoni), sinó per què la meua família porta més 30 anys participant en les celebracions que tenen lloc els dies 25 i 26 de juliol. També va ser la festa on vaig debutar tocant la dolçaina l’any 2002. I per si no fos suficient, puc dir amb orgull que el meu pare va contribuït a l’engrandiment de la festa de forma activa en el procés de recuperació de les danses de Santa Anna.\nLa primera vegada que el meu pare va ser el dolçainer de santa Anna va ser l’any 1983 quan el seu amic Enrique Boraia junt a Paco el del forn –amb les seues respectives esposes Maria i Tere- varen fer-se càrrec de la festa. Als darrers anys l’encarregat de posar-li música a la santa havia estat el xirimiter Simeón Mulet de Pedreguer, que habitualment es feia acompanyar al tabal per Pepe Porró de Gata. Però aquell estiu, quan es va plantejar entre els festers la contractació del dolçainer, la resposta del tio Enrique va ser clara: el dolçainer? Ernesto.\nCert és que les festes han canviat als darrers anys però encara conserven aquell regust a festa de carrer que tant ens agrada als dolçainers. Abans era, com la majoria de les festes dels pobles, un rebenta morros tal i com es diria en l’argot dolçainer. Eren unes festes cansades, moltes hores de tocar, llargues caminades amb un sol que bada les pedres, massa beure i poc dormir... però una festa d’aquelles que a qualsevol bon dolçainer li agrada tocar per què són les que et deixen un regust a feina ben feta i l’orgull d’haver estat part important d’una celebració on ha gaudit tanta gent. Com deia el poeta: No pregunteu quines mars fendiríem, foren aquelles on calgués valor.\nLa presència de la dolçaina era indispensable en tots els actes de la festa i començava el dia de sant Jaume pel matí, en ocasions des de les set del matí i altres anys després d’un esmorzar com pertoca, amb una curiosa cercavila: els festers, acompanyats pels músics i alguna quadrilla d’amics que s’afegia (allò que se’n deia santanneros), anaven de bar en bar del poble fent una degustació de productes que bàsicament es resumia en dos: cassalla i cervesa. Entre glop i glop el dolçainer s’espolsava ara un pasdoble torero, ara Paquito el Xocolatero, ara una cançó de gresca... Els tabaleters, que érem xiquets i no podíem beure alcohol, aguantàvem estoicament però el nostre parteniare feia bona la frase aquella de “dur un pet com un dolçainer”. No era una acte d’aquells que se’n diuen tradicionals i de fet el xirimiter de Pedreguer no venia al poble fins al migdia del dia de sant Jaume, però en 1983 la cosa va instituir-se i es va perllongar durant 10 anys, fins el 1993.\nDesprés de fer la migdiada i pegar-se un rentonet, a boqueta nit acudíem a la casa on estava la imatge de la santa per a dur-la junt a la comitiva a la capella de la Mare de Déu de Gràcia (per a nosaltres la capelleta) del monestir de Santa Maria de la Valldigna on se celebrava una missa en honor a la santa i, en acabar, pujàvem pel carrer de Barx, trencàvem a l’esquerre pel camí de la Fontarda resseguint el vell mur del segle XVII per anar en romeria a l’ermita (antiga mesquita de la Xara) on Santanneta passava la nit.\nPortant la santa a la Capelleta (any 1993)\nEn tornar al poble sempre fent sonar la música acompanyant al guió, ens adreçàvem al carrer Santa Anna on es paraven les taules per a fer el sopar de faixa: cacau, tramús, olives, papes i l’entrepà que dúiem de casa. En aquest carrer i els que l’envoltaven, tos els veïns de Simat s’ajuntaven per sopar a la fresca de la nit. I després d’encetar el meló d’Alger i els licors de rigor, el dia finalitzava amb una cercavila festívola del dolçainer pels carrers de la barriada acompanyant els festers que anaven entre les taules dels sopadors saludant a uns i altres, en un acte que ben bé podia perllongar-se un parell d’hores. Mentre, l’orquestra encarregada d’amenitzar la revetlla feia sonar la seua música aliena a l’animat passacarrer que discorria al seu voltant.\nL’endemà, el dia de la Santa, començava amb la despertada on els festers i un bon grapat de joves que sovint no s’havien gitat en tota la nit, pegaven la volta tirant traques i coets pel barri o per tot el poble, depenent de les ganes que tingueren. També aquesta és una part de la festa que s’ha perdut tot i que, al menys, fins l’any 2002 seguia efectuant-se: la legislació referent a l’ús de material pirotècnic afegit al fet que en Simat les berbenes es perllonguen fins més enllà de les set de la matinada ha fet que deixe de realitzar-se.\nDesprés d’això venia l’esmorzar en algun bar que acabava en una tabola on els dolçainers tocaven i els assistents a l’àpat cantaven i ballaven. Ara, tot i depenent de com de cansats estiguen festers i les festeres, l’esmorzar continua realitzant-se però molt més tranquil del que era abans.\nEn acabant, marxàvem cap a l’ermita acompanyant als festers, les seues dones i el guió de la festa on tenia lloc una missa després de la qual es repartia el pa beneït i algun refresc a l’ombra de l’arbre que encara hi ha a l’explanada de l’antiga mesquita. Com que era un acte de parat el dolçainer aprofitava per treure tot el repertori de valsos i havaneres que tenia a la memòria.\nTocant a l'ombra de l'arbre de l'ermita\nFins que tornàvem amb la imatge de la santa en comitiva al nucli urbà per iniciar una cercavila interminable per tots els carrers del poble. I quan dic tots, són tots: des del camp de futbol fins a la font Menor, des del calvari fins al molí... no hi havia carrer, ni carreró, ni replaçeta on no portàrem a passejar a la santa... Compte amb deixar-se un carrer que llavors les veïnes et posaven a caldo! I en Simat, a dia 26 de juliol i cara al migjorn la calor apreta que no us ho podeu ni imaginar. Recorde amb especial estima a les dones del carreró del Ravalet que sempre sortien a la porta de casa a veure passar la santa i mamprenien a ballar encara que el dolçainer no estiguera tocant les danses.\nTornant de l'ermita el dia de Santa Anna\nLa volta s’allargava fins l’hora de dinar quan novament els músics i els festers seien a taula i el temps feia via entre begudes, cançons i acudits fins a ben entrada la vesprada, quan anaven a preparar els perolets per als xiquets. Els perolets, allò que se’n diu perols i cassoles o trencar el perol, era un dels actes més bonics de la festa per què era on assistia tota la canalla del poble amb l’esperança de ser l’escollit per posar-se la bena als ulls i agafar el gaiato provant de trencar el testos de fang cuit penjats de la corda que el fester encarregat feia ballar amb endiastrada habilitat. Si algun no era l’elegit sempre quedava la consolació de poder recollir les llepolies que sortien dispares per l’aire quan una bastonada esclafia el perol. Actualment els perolets com a tals ja no es fan, es fan jocs i competicions per als xiquets i s’han traslladat uns dies abans de la festa.\nPerolets al carrer Santa Anna\nLa festa acabava acudint a casa del fester per a dur la santa a l’església d’on començava la processó. La volta era la de rigor al poble (amb excepció de la festa de Sant Antoni que fa una volta diferent) i tornàvem al temple on els assistents esperàvem a la porta amb una pregunta que corria com la pólvora d’uns a altres: qui es queda Santa Anna per a l’any que ve? Sols faltava esperar la resposta i acompanyar als nous festers que portaven el guió fins a casa amb la música del tabal i la dolçaina a mode dels antics heralds per anunciar qui es faria càrrec de la festa l’any següent.\nLes festes de Santa Anna han canviat. Alguns actes han desaparegut, altres es mantenen. Però també s’han recuperat algunes coses, i no és poc. Cal tenir present que Santa Anna és una festa esgotadora d’organitzar i no tots tenen voluntat per assumir-hi la responsabilitat. Cal, doncs, aplaudir a la gent que s’ha fet càrrec de tirar endavant la festa.\nUn dels aspectes que sovint passa desapercebut ha estat la reinstauració –depenent de l’any, cal aclarir-ho- del trage de santannera. Aquesta vestimenta femenina està composada d’una falda de colors foscos amb decoració de motius florals, espardenyes de’espart, una camisa blanca per cobrir el tors i tot complementat amb un davantal i un mocador de pit negres vorejats amb puntes blanques. No sé d’on ve aquest trage de santannera i –tot i que no sóc persona especialment versada en qüestions d’indumentària- no fa pinta de ser gaire antic. Dels meus primers anys a la festa recorde que era una forma de vestir que solien portar les xiquetes menudes per anar el dia de la festa a l’ermita, però de fa uns anys algunes quadrilles de festeres –per què en allò referent al manteniment de la festa mai serà prou lloat el paper que han fet les dones en aquests darrers anys- també l’han incorporat a diversos actes.\nFesteres vestides de santanera.\nL’altre fet important que ha ocorregut als darrers vint anys ha estat la recuperació de les danses de Santa Anna. L’existència d’aquestes danses populars és un fet constatat i que encara roman en la memòria de les dones més velles del poble –per què era ballada per dones exclusivament- tot i que duran algunes dècades va sofrir un progressiu declivi on es va perdre tot el ritual que l’envoltava així com els passos i algunes de les melodies. Segons el mestre de ball Xavier Raussell daten del segle XVIII i varen estar en plena vigència fins a la dècada dels anys 30 del Segle XX (http://xavierrausell.blogspot.com.es/2009/01/les-danses-i-els-balls-rituals-de-simat.html). Però com va ocórrer a moltes contrades del nostre País, des dels foscos anys de la postguerra les danses varen sofrir una progressiva degradació que va estar a punt d’abocar a la seua desaparició. Varen començar a oblidar-se els llocs i moments on s’interpretaven a més de moltes melodies i passades de ball. Malgrat tot, al menys fins a meitat dels anys 70 les danses seguien interpretant-se tal i com ens va apuntar la historiadora simatera Mª Isabel Canet qui evocava a la seua avia i a les seues germanes, conegudes al poble com les Genares, ballar les danses a la porta de l’ermita i apunta a la possible existència d’un enregistrament en vídeo del llavors propietari del bar Vaca.\nPerò a principis dels anys 80 les danses eren un fet anecdòtic quan Maria la Cacauera va afanyar-se a transmetre-li al meu pare la melodia principal:\nA ballar les danses al carrer Major\nUn plat de tomaques “p’al” senyor retor.\nParram pam, xocolate\nParram pam, més de quatre.\nLa mestra Tere Mansanet ens informa d’altres lletres que es feien servir per a les danses i que recorda haver-li-les escoltat a la seua avia:\nA ballar les danses al carrer Santa Anna\nUn plat de tomaques “pa” la tia “Joliana”\nTambé una lletra alternativa que feien servir per a imitar el ritme de tabal en les estones en que no tocava la dolçaina:\nBalleu bé so guilopes,\nBalleu bé so guilopes...\nEn aquell moment es ballaven de forma esporàdica: el dolçainer tocava i algunes dones es posaven a ballar. No hi havia cap ritual preestablert i les balladores es movien de forma anàrquica fent passos de dansa, passos de jota, passos inventats, ballant en parella però també soles... I així va ser fins l’any 1997.\nDones ballant les danses a Simat\n(Foto: Mauric Altur)\nAquell any, Maria Josep Escrihuela, una jove amb vincles familiars a Simat formava part de l’escola del Grup de Danses Alimara de València. Va iniciar una tasca d’investigació per tal de recuperar les danses i per a això va comptar amb l’ajut de Xavier Raussell i alguns companys de l’escola d’Alimara. Aquesta llavor va confluir amb l’interès d’un grapat de dones del poble junt amb les festeres d’aquell any que va suposar l’embranzida definitiva per a restablir les danses.\nPer tal de dur a terme aquesta escomesa contactaren amb el meu pare per a la part musical i amb algunes dones del poble com Maria la Cacauera, Luisa Toledo i la tia Aurora Mansanet per a la part del ball. La informació transmesa per la tia Aurora va ser fonamental, ja que recordava parcialment el ritual que es feia a la dècada dels anys 20-30: començava amb una entradeta dels balladors de la qual no recordava la música, per la qual cosa és va optar per fer servir la melodia de l’entrada de la dansà de Gandia; la segon part la recordava perfectament i es corresponia amb una melodia de la Jàquera Vella; i el gruix de les danses ho formava la melodia de A ballar les danses que la Cacauera havia transmès al meu pare, on es combinaven a voluntat del dolçainer passades lentes on els balladors es creuen fent ziga-zaga canviant de parella amb altres ràpides ballades a ritme de jota.\nTambé es fixen els moments en els quals es duien a terme: el dia de sant Jaume al finalitzar la missa a la capelleta; el dia de santa Anna al finalitzar la missa a l’ermita pel matí, i a casa del fester i a la porta de l’església de sant Miquel abans de la processó. A més se n’assabentaren d’algunes curiositats com el fet que el paper de cap de dansa era vitalici i solament es produïa un relleu en cas de mort de l’antiga cap de dansa o si aquesta delegava voluntàriament en alguna altra veïna del poble.\nBallant les danses a la porta de l'ermita\nNo es pot dir que siga una dansada multitudinària. Tant de bo molta més gent s’afegira, especialment la gent més jove, per a garantir la continuïtat d’aquesta part del nostre patrimoni cultural. Però tot i això, els simaters i simateres poden presumir d’unes danses ballades per la gent del poble, sense l’existència d’una organització preestablerta en forma de grup de danses. Fet i fet, des del moment de la seua recuperació ha estat la gent del poble qui ha ensenyat a ballar les danses a aquell que ha volgut aprendre-les sense la necessitat de cap mestre de ball. Qualsevol pot apropar-se sense l’obligació de lluir una indumentària específica ni cap vestimenta opulenta inspirada en els models de segles passats com ocorre en altres llocs. Semblen aspectes insubstancials, però creieu-me quan us dic que és aquí on resideix la vertadera essència de les danses de poble.\nNo voldria acabar l’article sense tenir unes paraules d’agraïment cap a Enrique Boraia i a Paco el del forn que aquell estiu de 1983 decidiren tenir fe en el meu pare i confiar-li a ell la música de la festa. També a tots els festers i festeres que al llarg d’aquest més de 30 anys han confiat en nosaltres, als que estan vius i a la memòria dels absents. A les dones que segueixen mantenint la tradició de les danses. I, per descomptat, a tot el poble de Simat que sempre ens ha mostrat la seua estima.\nPer molts anys... VISCA SANTA ANNA!\nDanses Ernest Llorca Festes Simat de la Valldigna\nEtiquetas: Danses Ernest Llorca Festes Simat de la Valldigna


Reivindicant els drets humans: el repte de la rendició de comptes | Observatori DESC\nEn el marc del Dia Mundial de l’Alimentació 2011 (16 d’octubre), la tercera edició de l’Observatori del Dret a l’Alimentació i a la Nutrició serà presentada al públic en més de vint països per representants de setze organitzacions de la societat civil involucrades en la seva publicació, entre les quals es troba l’Observatori DESC. L’Observatori del Dret a l’Alimentació i a la Nutrició és la primera i la única publicació internacional periòdica dedicada a fer seguiment de les accions dels Estats en matèria del dret a l’alimentació i la nutrició.\nL’edició de l’Observatori del Dret a l’Alimentació i a la Nutrició de 2011 identifica la rendició de comptes com el repte més urgent en la lluita contra la fam. Es subratlla la relació intrínseca entre els drets humans i les obligacions dels Estats per aplicar-los de forma efectiva.\nLa publicació es divideix en dues seccions: la primera fa referència als mecanismes existents per reivindicar el dret a l’alimentació i la nutrició: lobby a nivell nacional i internacional (NNUU), avenços en la justiciabilitat del dret especialment a Brasil, Colòmbia i la India. Així mateix, es denuncia la relació entre les dones i la nutrició i el dret a l’alimentació, així com la necessitat de la rendició de comptes per part de les agències donants en matèria del dret a l’alimentació i la nutrició i també la necessitat de revisar la jurisprudència i la definició de les obligacions extraterritorials dels Estats i els actors privats. La segona secció centrada en les experiències regionals (Amèrica Llatina i el Carib, Europa, Àfrica i Àsia) en el seguiment del compliment de les obligacions dels Estats, on es denuncien casos nacionals de desallotjaments forçosos de diverses comunitats de les seves terres, la contaminació de fonts d’aigua o el dumping en l’exportació d’aliments, entre d’altres.\nClarament, les mesures de seguiment basades en l’autoregulació no poden posar fre efectiu a la cobdícia de les corporacions. Són necessaris mecanismes de rendició de comptes que continguin revisions constitucionals i legislatives, avaluació d’estratègies nutricionals a nivell mundial, mesures per prevenir la discriminació de gènere, estudis d’impacte ambiental, lleis contra l’acaparament de terres, etc\nCinc conclusions sorgeixen de la present edició de l’Observatori:\n• L’existència d’un vertader moviment mundial pel dret a l’alimentació;\n• La importància de l’accés a la justícia per a aquelles persones que estan lluitant pel seu dret a l’alimentació i a la nutrició;\n• La necessitat urgent d’establir una major rendició de comptes per part dels actors estatals i no estatals en matèria del dret a l’alimentació;\n• El reconeixement del vincle entre la fam crònica i la impunitat de les violacions del dret a l’alimentació;\n• La identificació de mesures per enfortir la rendició de comptes, concretament el paper central dels i de les titulars de drets, el desenvolupament de marcs rellevants i la formulació d’una agenda per a la societat civil a nivell mundial orientada a abordar aquests temes.\nReivindicando los derechos humanos: el desafío de la rendición de cuentas (PDF) (format PDF / 1 MB)


Booking.com: Hotels a Sant Feliu de Guíxols. Reserva ara el teu hotel!\nVan der Valk Hotel Barcarola S'obrirà una altra finestra\nSant Feliu de Guíxols Mostra'l al mapa A prop de la platja\nAquest hotel d'estil mediterrani és ideal per fer una escapada de platja en una de les badies més impressionants de la Costa Brava.\n"Tot estava realment com deia la descripció del hotel."\nEncara t'interessa el Van der Valk Hotel Barcarola? Introdueix les dates i reserva abans que sigui massa tard.\nMira't aquests altres 2979 allotjaments fora de\nSant Feliu de Guíxols Mostra'l al mapa a 0,4 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nS'Agaró Hotel Spa & Wellness S'obrirà una altra finestra\nS'Agaró Mostra'l al mapa a 0,6 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nSant Feliu de Guíxols Mostra'l al mapa a 0,8 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nL'Hostal del Sol, situat a una mansió modernista del segle XIX, a la tranquil·la ciutat de Sant Feliu de Guixols, disposa de piscines, un bar amb terrassa i hi ha wifi gratuïta a tot arreu.\nSant Feliu de Guíxols Mostra'l al mapa a 1,5 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nS'ha reservat fa 1 minut al nostre web\nSant Feliu de Guíxols Mostra'l al mapa a 2,3 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nHostal La Fosca S'obrirà una altra finestra\nPalamós Mostra'l al mapa a 10,9 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nHotel Eden Roc by Brava Hoteles S'obrirà una altra finestra\nSant Feliu de Guíxols Mostra'l al mapa a 2,5 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nAquest hotel està situat als afores de Sant Feliu de Guíxols, en una península envoltada pel mar Mediterrani.\nResidencial Super Stop Palafrugell S'obrirà una altra finestra\nPalafrugell Mostra'l al mapa a 16,7 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nAquests apartaments funcionals formen part d'un petit centre comercial situat a la plaça de Josep Pallac, a només 3 km de les platges de la Costa Brava.\nAlàbriga Hotel & HomeSuites GL S'obrirà una altra finestra\nL'Alàbriga Hotel & HomeSuites GL es troba a s'Agaró i ofereix un restaurant, una piscina exterior, un centre de fitness i un bar.\nTossa de Mar Mostra'l al mapa a 12,4 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nAquest hotel està situat al centre de Tossa, a només 150 m de la platja. L'establiment, modern i pràctic, disposa d'una piscina i una terrassa amb gandules.\nÚltima reserva fa 42 minuts al nostre web\nAppartement proche de la plage S'obrirà una altra finestra\nSant Feliu de Guíxols Mostra'l al mapa a 1,2 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nL'Appartement proche de la plage està situat a Sant Feliu de Guíxols, a 23 km de Tossa de Mar. L'allotjament ofereix un jardí, una terrassa i internet WiFi gratuïta.\nHostal l'Estrella S'obrirà una altra finestra\nPalafrugell Mostra'l al mapa a 16,9 km de Centre de Lloret de Mar\nL'Hostal l’Estrella, construït el 1605, està situat a Palafrugell. L'establiment ofereix una arquitectura única, sostres de fusta originals, uns jardins magnífics i habitacions elegants i còmodes, que...\nHotel Costa Brava S'obrirà una altra finestra\nBlanes Mostra'l al mapa a 24,9 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nL'hotel Costa Brava, situat a la localitat costanera de Blanes, és a 500 metres de la platja. Disposa d'una piscina, de TV per satèl·lit i aire condicionat.\nCasa Creu S'obrirà una altra finestra\nSant Feliu de Guíxols Mostra'l al mapa a 1,6 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nLa Casa Creu està situada a Sant Feliu de Guíxols, a 23 km de Tossa de Mar. Ofereix un jardí i internet WiFi gratuïta.\nLloret de Mar Mostra'l al mapa a 18,5 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nLloret de Mar Mostra'l al mapa a 19 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nCentre de Lloret de Mar, Lloret de Mar Mostra'l al mapa a 19,1 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nEspectacular Apartamento en Platja d'Aro S'obrirà una altra finestra\nPlatja d'Aro Mostra'l al mapa a 3,1 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nL'Espectacular Apartamento en Platja d'Aro es troba a primera línia de platja a Platja d'Aro, i disposa d'una piscina privada. L'allotjament també té un balcó i vistes a la ciutat.\nMarina Tossa S'obrirà una altra finestra\nLloret de Mar Mostra'l al mapa a 20,5 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nPlatja de Fenals, Lloret de Mar Mostra'l al mapa a 20,2 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nHotel Armonia S'obrirà una altra finestra\nLloret de Mar Mostra'l al mapa a 19,4 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nL'Hotel Armonia es troba al centre de Lloret de Mar, a Girona, a 300 m de la platja de Lloret. Disposa d'una terrassa amb una piscina exterior de temporada.\nALEGRIA Sun Village S'obrirà una altra finestra\nLloret de Mar Mostra'l al mapa a 18,8 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nL'hotel Sun Village està situat a 3 minuts a peu de la platja i ofereix habitacions amb vistes al mar, la piscina o les muntanyes. Hi ha 2 piscines i WiFi gratuïta.\nLloret de Mar Mostra'l al mapa a 20,6 km de Centre de Lloret de Mar A prop de la platja\nHem trobat 2.980 establiments a Centre de Lloret de Mar\n2 estrelles 94\n3 estrelles 1163\n4 estrelles 506\nNo classificat 1160\nCamp de golf (a menys de 3 km) 678\nPrimera línia de platja 497\nCases i xalets 627\nCases rurals 32\nCastell de Tossa de Mar 246\nPlatja de Lloret 196\nSanta Clotilde Gardens 113\nCamp de golf Platja de Pals 21\nWater World 15\nCamp de golf Costa Brava 8\nCamp de golf Platja de Pals 5\nFantàstic: 9 o més 331\nMolt bé: 8 o més 681\nBé: 7 o més 847\nAgradable: 6 o més 916\nSense puntuació 855\nAnimals admesos 956\nHabitacions per a no fumadors 1008\nTrasllat a l'aeroport 546\nAdaptat per a persones de mobilitat reduïda 192\nHabitacions familiars 928\nWiFi gratis inclosa 1955\nCuina/zona per cuinar 2611\nBany privat 1971\nAire condicionat 1136\nPiscina privada 889\nTV de pantalla plana 1596\nVistes al mar 872\nBullidor elèctric 879\nZona més ben valorada de Tossa de Mar 254\nZona més ben valorada de Platja d'Aro 198\nEl cor de Lloret de Mar 131\nPlatja de Fenals 94\nCentre de Lloret de Mar 72\nZona més ben valorada de Sant Antoni de Calonge 52\nZona més ben valorada de Blanes 26\nAccessible amb cadira de rodes 113\nLavabo amb agafadors 50\nTot l'allotjament està situat a la planta baixa 349\nPlantes superiors accessibles amb ascensor 483\nTot l'allotjament és accessible amb cadira de rodes 196\nBany adaptat 48


Aprovades Bases Oposicions Tècnics – UGT Presons\nLes negociacions han estat complicades veient el guió inicial de l’Administració, qui malgrat les amenaces tàcites de tornar a la proposta inicial, no ha aconseguit doblegar la nostra unitat, excepte la intersindical- CSC que des de l’inici es va desmarcar del posicionament unitari i finalment ha cedit en gran part a les nostres propostes.\nFASE D’OPOSICIÓ (37% DEL TOTAL)\n1ª PROVA (Coneixements)\nTorn Lliure. Un únic exercici que comptarà amb 125 preguntes amb una proporció superior del temari específic, justificat pel major nombre de temes respecte a la part general.\nTorns de Promoció Interna.Un exercici de 60 preguntes i 6 de reserva amb un temps de 45 minuts per a cada un. Exempció dels temes 3, 4, 5 i 7 de la part general i 12, 13, 14, 18 i 19 de la específica.\n2a PROVA (Prova física). Amb 3 exercicis (pressió sobre banca, circuit d’agilitat i cursa llançadora), amb una valoració d’Apte o No Apte, i una puntuació màxima de 30 punts. Mínim s’hauria de treure 1 punt a cada una de les 3 proves, i es requeririen 15 punts per superar-la. Exempció del personal interí que presta serveis anteriors a les últimes proves del CAR del 2017 i també aquell que en algun moment ha fet alguna prova física en qualsevol procés selectiu.\n3a PROVA (Proves de català i castellà). Amb valoració d’apte o no apte amb les exempcions que determinaran les bases però sense concretar-les.\n4a PROVA (Entrevista) Queda eliminada d’aquest procés. Valorem molt positivament aquesta decisió donada l’alta càrrega de subjectivitat que comportava.Potser aquest hagi estat el gran triomf de les organitzacions sindicals al no permetre introduir la “gran aposta de l’Administració” en aquesta convocatòria.\n5a PROVA (Prova mèdica). Amb valoració d’apte o no apte i només restaran exempts els participants pel torn de promoció interna.\nCurs teòric-pràctic de 12 setmanes. Passarien només els primers 280 i puntuaria fins a 30 punts, essent necessari 15 persuperar-lo.


Dotze apòstols de la composició catalana contemporània - Revista Musical Catalana\nDotze apòstols de la composició catalana contemporània\nAlba Nogueras: Un espai al pentagrama. Dotze converses sobre la creació interdisciplinària en la música clàssica\nFicta Edicions, Girona, 2021\nEl gènere de l’entrevista, com l’epistolar, és un filó revitalitzat editorialment que en el terreny musical ha llegat exemples de diferents nivells els darrers anys. Entre els més recents cal esmentar el de Mademoiselle. Conversaciones con Nadia Boulanger de Bruno Monsaingeon, que Acantilado va publicar traduït a l’espanyol el 2018, i Música, solo música, entre el director d’orquestra Seiji Ozawa i l’escriptor Haruki Murakami, que Tusquets Editores va traduir, però que traspua una esterilitat i presumptuositat sorprenents i incomprensibles tractant-se de dues icones japoneses. A aquests, s’hi va sumar fa pocs mesos el relativament àrid Hablemos de ópera del promotor artístic i crític musical Gerardo Kleinburg, que també va ser director de la Compañía Nacional de Ópera de Mèxic durant una dècada.\nGràcies a una beca de la Fundació Carulla, la periodista Alba Nogueras (Granollers, 1995) ha publicat un recull de dotze entrevistes realitzades durant els anys 2020 i 2021 a compositors i compositores catalanes pertanyents a la generació dels millennials –és a dir, nascuts entre el 1980 i el 1994. Perfils tots interessants, força divergents i amb carreres que si no estan consolidades, poc hi falta. Amb una extensió equitativa i assolint la paritat de gènere en la selecció (set homes i cinc dones), s’hi mostra com les noves fornades de músics procedents de diferents centres educatius del territori català –i també formats a l’estranger– s’han obert camí. Una reflexió sintètica de caire estètic introdueix cada capítol i ubica el marc teòric que, globalment, aborda la música des d’un maridatge interdisciplinari en tres grans blocs (lletres, arts visuals i ciència) i amb quatre protagonistes a cadascun.\nSón entrevistes amables en una aproximació generalista que, tot i incidir en obres concretes, s’atenen a la voluntat de presentar aquestes personalitats en el context actual. A algunes certament no els cal, ja que són regularment presents als mitjans de comunicació, les programacions i/o les entitats. En cap moment es perd el caràcter accessible i divulgatiu en el desenvolupament d’uns capítols que evolucionen a partir d’un plantejament nascut d’un nucli estàndard, comú i referit a la decisió i vivència de la composició des de la perspectiva de la inspiració, el talent i el treball que serveixen per inserir aspectes biogràfics, successos, testimonis d’afectes i preferències. No hi falten algunes petites lliçons de música per part d’uns protagonistes que també demostren un ferm nivell cultural.\nEntre els diversos temes, prou ben enfocats, se’n troben des de clàssics –com la preeminència de la música respecte del text–, fins a alguns d’específics del context nostrat –com són les mancances relacionades amb la música audiovisual i la música popular en els sistemes d’estudis. Altres qüestions entren en l’ús de la informàtica, les fronteres entre la música i el soroll, o les particularitats de la música mixta –és a dir, música acústica i dels instruments tocant en directe barrejada amb l’electroacústica. Però més enllà de l’originalitat i la construcció del llibre basant-se en un cicle progressiu que completa un cercle plural, costa d’entendre la discutible inclusió d’Arnau Tordera (Tona, 1986) com a exemple del vincle entre música i filosofia. Respectant els seus estudis en aquest camp, ni la seva trajectòria ni el capítol que se li dedica –que engloba aspectes més propis de la sociologia de la música– l’avalen, atès que no s’hi tracta cap dels grans problemes i debats estètics de la música. El maridatge amb la música popular, el folk i altres estils musicals l’haguessin autoritzat completament.\nDe la mateixa manera, se’n podrien apuntar altres llacunes, com una justificació més expeditiva de Josep Ollé (Tortosa, 1987) en el seu claríssim arrelament a la tradició harmònica i modal. Tampoc s’endinsa en l’afecció de Joan Magrané (Reus, 1988) per l’edat mitjana i la Corona d’Aragó que marca bona part de la seva obra vocal. Un fet que, en ambdós casos permetria establir ponts entre passat i present amb un discurs potent. I és que, en conjunt, aquest volum editat per Ficta Edicions amb una lletra còmodament llegible i una fotografia dels protagonistes encapçalant cada apartat, apunta més cap a una promoció dels “escollits” que cap a un aprofundiment diferencial de la seva obra que serveixi com a guia d’assimilació de la polièdrica situació dels compositors catalans actuals. Amb tot, s’ha de reconèixer el treball de documentació i la meritòria elaboració d’aquesta font documental informativa, l’escriptura de la qual fusiona eficientment el perfil d’article amb el de capçalera periodística –com apunta la pròpia autora al pròleg, esclaridor i concís.


Inici dels treballs de prevenció d’incendis a la franja perimetral de Santa Coloma Residencial | Candidate\nEn els propers dies s'iniciaran els treballs de prevenció d'incendis a la franja perimetral de Santa Coloma Residencial. Concretament, les tasques corresponen a la realització del manteniment del perímetre de protecció d'incendis forestals de 25 metres al voltant de tota la urbanització.\nLes feines de manteniment i obertura de la franja continuaran també a la part posterior dels carrers del Prat i de Dalt. Aquests treballs es realitzaran a través del Servei de Prevenció d'Incendis Forestals del Consell Comarcal de la Selva.\nParal·lelament a aquestes tasques, aquest passat dilluns 1 de febrer s'ha dut a terme la reunió informativa que es va acordar amb els veïns i veïnes per tal d'explicar les actuacions a realitzar en matèria de prevenció d'incendis a la zona verda central coneguda com la font de l'Alemany.\nA la reunió, els responsables municipals, del Departament d'Interior, de la Diputació de Girona i del Consell Comarcal de la Selva, així com representants de Bombers i del cos d'Agents Rurals han explicat els treballs que cal executar per a una correcta prevenció d'incendis, i han donat resposta a tots els dubtes de la ciutadania.\nSr. Jordi Sitjà - Esports i Medi Natural


Sessió fotogràfica de Primera Comunió a Barcelona - Espadalé Fotografia\nSessió fotogràfica de Primera Comunió a Barcelona\nDurant els mesos d’Abril i Maig el temps vola perquè fem les sessions fotogràfiques per a la Primera Comunió. Avui vull compartir amb vosaltres les fotografies que vam fer a la Cristina com a record de la seva Primera Comunió. Ens vam anar al centre de Barcelona, pels romàntics carrers del Barri Gòtic . Cristina és una nena preciosa però tot això de les fotografies li feia una miqueta de vergonya. Així que poc a poc ens vam oblidar que estàvem envoltats de gent i vam aprofitar al màxim el lloc, i el moment tan meravellós que estàvem vivint. Ho vam passar genial i estic feliç perquè les fotografies són un reflex de la seva personalitat, dolça i màgica. Moltes gràcies.\nWritten By lauraespadale\tOn 30 maig, 2016\nSessió fotogràfica pel dia de la Mare\nLes mares som dones meravelloses


TV3 i el Síndic de Greuges amb l’AMPA i l’Escola | AMPA Els Aigüerols\nUs informem que aquest dilluns, 14 de gener a les 12, el president de l’AMPA de l’escola Els Aigüerols estarà al programa Els Matins, de TV3. No us ho perdeu, parlaran de la nostra problemàtica!\nPer altra banda, l’AMPA ha rebut resposta del Síndic de Greuges de Catalunya i la queixa sobre l’endarreriment de les obres de l’edifici de l’escola ja està sent tractada per aquesta institució, que ha comunicat “haver demanat informació a Serveis Territorials del Vallès Occidental”.\nL’AMPA de l’Escola Els Aigüerols va enviar al mes de desembre una carta al Síndic amb tota la informació referent a l’escola i l’endarreriment de les obres i va demanar que aquest organisme intercedís davant de la Generalitat per tal d’agilitzar l’inici de les obres.\n← Recollim 450 signatures i 70 cartes a favor del nou edifici\nPrimera carrossa de reis de l’AMPA d’Els Aigüerols →


Buch 9788490261989 García Novella, Clemente\nISBN: 8490261989 ISBN-13: 9788490261989\nLa culpa, el victimisme, la por, la ira, lansietat o la tristesa són emocions bàsiques que ens roben el benestar. Però si som capaços daconseguir que el nostre organisme sols es dispari en situacions demergència real, si controlem les nostres reaccions davant les situacions que ens alteren innecessàriament, la nostra felicitat creixerà exponencialment.\nI és que la nostra felicitat depèn de nosaltres. Per a ser feliç no és prou amb esperar passivament, cal actuar. Si sempre fem el que hem fet, tindrem el que sempre hem tingut. Per això és hora de canviar.\nPerquè la felicitat no és el destí del viatge, sinó lactitud amb què es viatja per la vida. La felicitat és una manera de viure, i sí que es pot aprendre. El pas més important és acceptar que som els responsables del nostre propi benestar. I és daquesta responsabilitat de la que ens parla Ser feliç és fàcil.\nHacia Una Nueva Gestión Pública


S'han trobat 0 resultats exactes, 4 resultats parcialment coincidents i 0 resultats aproximats per a la cerca “denominació catalana de papallones” dins totes les àrees temàtiques\n3708744 0 CRITERI Denominació catalana de papallones (3): Noms nous (estructura)\n0 CRITERI Denominació catalana de papallones (3): Noms nous (estructura)\n\t<Zoologia> , <Criteris> 0 CRITERI Denominació catalana de papallones (3): Noms nous (estructura)\nca 0 CRITERI Denominació catalana de papallones (3): Noms nous (estructura)\nca Estructura denominacions: tornassolada gran (EXEMPLE), n f\nca Estructura denominacions: tornassolada petita (EXEMPLE), n f\nca Estructura denominacions: verdeta d'ull blanc (EXEMPLE), n f\nca Estructura denominacions: verdeta d'ull ros (EXEMPLE), n f\nca Estructura dos complements en denominació: muntanyesa puntejada pirinenca (EXCEPCIÓ), n f\nca Estructura uninominal denominacions: arlequí (EXCEPCIÓ), n m\nca Estructura uninominal denominacions: cleòpatra (EXCEPCIÓ), n f\nA continuació es presenten els criteris relatius a l'estructura.\nA. ESTRUCTURA DE LES DENOMINACIONS\nEs fixen denominacions de més d'una paraula, ja que permeten una precisió més gran. L'estructura proposada és paral·lela a l'estructura binominal de la nomenclatura científica:\n- Nucli compartit per totes les espècies del mateix gènere.\n- Complement constituït per un adjectiu o un sintagma preposicional.\nEx.: verdeta d'ull blanc (Callophrys rubi) - verdeta d'ull ros (Callophris avis); tornassolada petita (Apatura ilia) - tornassolada gran (Apatura iris)\nExcepció 1: S'opta per una denominació d'un sol nom en els casos següents:\n. Quan en els territoris de parla catalana hi ha representada només una espècie del gènere (ex.: arlequí [Zerynthia rumina], cobalt [Cyaniris semiargus])\n. Quan la denominació adapta l'epítet o complement del nom científic (ex.: cleòpatra [Gonepteryx cleopatra], elisa [Argynnis elisa])\nExcepció 2: S'opta per denominacions amb dos complements quan és difícil distingir una espècie de les altres del mateix gènere amb un sol tret (ex.: muntanyesa puntejada pirinenca [Erebia sthennyo], enfront de muntanyesa puntejada [Erebia pandrose] i muntanyesa pirinenca [Erebia gorgone]).\nExcepció 3: S'opta per nuclis diferents en un mateix gènere quan és difícil trobar un nucli vàlid per a totes les espècies (ex.: nuclis grogueta i marbrada per al gènere Euchloe [grogueta del desert, però marbrada alpina, marbrada comuna, marbrada sarda i marbrada zebrada]).\nExcepció 4: S'opta per donar el mateix nucli a espècies de gènere diferent quan respon a l'ús tradicional (ex.: nucli blaveta per a Zizeeria knysna, Polyommatus eros i Iolana iolas) o bé hi ha una gran semblança entre les espècies.\nNota: 1. Aquest criteri es complementa amb les fitxes CRITERI Denominació catalana de papallones (1): Generalitats, CRITERI Denominació catalana de papallones (2): Noms populars i CRITERI Denominació catalana de papallones (4): Noms nous (formació).\n“denominació catalana de papallones” Neoloteca


Detinguts per fer-se passar per policies i advocats per a estafar ancians - À Punt\nDetinguts per fer-se passar per policies i advocats per a estafar ancians\nEls convencien que els seus fills havien causat un accident de trànsit i els demanaven diners o joies si volien que quedaren en llibertat.\nEls convencien que els seus fills havien causat un accident de trànsit i els demanaven diners o joies si volien que quedaren en llibertat | Pixabay\n23 de maig 2019 - 13:40\nUna nova forma d'estafar les persones majors. A Barcelona una banda de dos membres es feia passar per advocats o policies, convencien els ancians que els fills havien sigut arrestats per haver causat un accident de trànsit i els reclamaven sumes altes de diners o joies si volien que quedaren en llibertat.\nEls Mossos els han detingut i s'ha resolt així 28 estafes a Catalunya i altres zones d'Espanya amb què el grup criminal hauria obtingut un botí de més de 120.000 euros.\nA més d'arrestar els dos estafadors, els agents han localitzar 1.350 euros en efectiu, joies d'algunes de les víctimes, un ordinador, terminals de telèfons mòbils i targetes SIM, roba i documentació per a fer-se passar per policia i advocat, i el cotxe que feien servir habitualment per a cometre els delictes.\nLa investigació, que continua oberta, es va iniciar al començament de desembre del 2018 arran de la detecció de diverses estafes a persones d'edat avançada. Els estafadors jugaven amb el factor emocional i amb el fet que les víctimes eren persones majors. Els insistien que el tràmit s'havia de fer amb extrema diligència i que era necessari que prengueren una decisió immediata.\nUna estafa ben organitzada\nUna de les tècniques que utilitzaven per a donar veracitat a la telefonada és que podien contactar amb el número 0092, afegint un zero a l'antic número d'emergències, i si la víctima ho feia, el que responia era el mateix estafador, que els "confirmava" la informació que ell mateix els havia donat.\nLa franja horària en què actuaven se situava entre les nou del matí i les dues del migdia. Així els estafadors s'asseguraven que els familiars de les víctimes es trobaven treballant i les entitats bancàries tenien obertes les oficines.\nLa investigació ha posat en relleu que el grup tenia una gran mobilitat geogràfica i que van cometre les estafes en diferents municipis catalans en una primera etapa.


L'ocupació de la Vall d'Uixó es remunta a la prehistòria.arqueològic que dona evidencia de l'habitat en aquests llocs de grups humans caçadors i recol·lectors de finals del paleolític superior, aproximadament 16.000 anys a. de C. La torre està dins de la població i és l'únic vestigi visible de l'antiga alqueria de Benizahat de la que es coneixen la necròpolis i l'aljub, situats ambdós a l'actual plaça de l'Assumpció. L'ocupació de la Vall d'Uixó es remunta a la prehistòria. S'hi conserva un jaciment arqueològic que dona evidencia de l'habitat en aquests llocs de grups humans caçadors i recol·lectors de finals del paleolític superior, aproximadament 16.000 anys a. de C. La vall va continuar habitada durant el neolític i l'edat del bronze, assentats en poblats fortificats. L'època ibèrica va suposar una expansió considerable de la població. Així ho testifiquen les restes de la punta d'Orley i el Poblat de Sant Josep. La invasió musulmana va suposar l'establiment de dotze alqueries al voltant del riu Belcaire, a la vall. En queden sis: Benigasló, Alcudia, Benigafull, Zeneja, Benizahat y Zeneta; i estaven situades en el que coneixem com la ciutat actual. Cadascuna era independent i tenia el seu propi cementeri i la seua zona industrial i agrícola. La resta d'alqueries va desaparèixer o va donar origen a altres poblacions, com és el cas d'Alfondeguilla. L'organització política i jurídica de tot aquest conjunt de xicotetes poblacions protegides pel castell s'establia a través d'un Hins, on l'aljama o els representants de les alqueries garantien la seguretat de la vall, que depenia de l’imam de València, tal com està demostrat a la Carta Pobla de 1250. La incorporació de la Vall a la sobirania de Jaume I i la posterior constitució política del Regne de València no van suposar modificacions importants, ja que la comunitat musulmana de la Vall, com totes les valencianes, va mantenir, en essència, l'estructura del poblament i el règim jurídic que hi havia en el temps de les capitulacions de rendició de les aljames a aquest rei. La situació es va mantenir durant la baixa edat mitjana, mentre que la Vall formà part del domini reial, al que el rei Alfons el Magnànim va posar fi l'any 1436 quan donà al seu germà Enric diversos llocs i viles entre les qual hi estava la Vall d'Uixó. A partir d'aquesta donació, esdevé en senyoriu fins a l'abolició d'aquestos en el segle XIX.\nLa torre va ser construïda en el segle XII i estava en mig d'una de les alqueries xicotetes citades anteriorment, probablement Benadalmech o Haraturle. La torre està situada a pocs metros del camí del castell. Fou construïda per servir de vigia en el camí mencionat i per servir com a refugi a la població de l'alqueria a la que donava protecció. La torre és de planta quadrangular i està construïda amb murs de maçoneria. De la mateixa encara subsisteix en peu una de les paredes. Encara que no s'han realitzat excavacions arqueològiques, al voltant es van recuperar nombroses restes ceràmiques medievals islàmics que permeten datar-la al voltant de segle XII. Als voltants s'hi troben les restes de l'alqueria.


Multiplicitat d’estils i textures seran tendència aquest 2020 en el teu saló. L’estil natural i sostenible adquireix un paper protagonista. La línia eco es consolida cada vegada més en decoració, amb tèxtils 100% orgànics, mobles de fustes recuperades, revestiments de materials naturals i fibres vegetals, que serviran per a crear espais més còmodes i acollidors. Les parets, també parlaran per si mateixes, a través de revestiments d’imitació de fusta, combinació de textures, colors i materials. Les textures estaran marcades per l’ús de diversos materials com ara tèxtils, ceràmica, fusta, rattan i argila. Es destacarà la utilització del marbre i acabats similars en panells de parets, taules de menjador i altres espais de la casa. L’ús de les noves tecnologies ha permès traslladar la bellesa de la pedra natural a formats més extensos i, cada vegada més lleugers, creant espais elegants i sofisticats. Entre els colors més triats s’accentuen els colors suaus, com el beix, tons blaus clars, verd apagat, gris clar i rosa, amb accent de tons més rics, com ara el verd blavós, indi, òxid, maragda i negre.\nLes tendències apunten a dissenys d’acabat natural i orgànic, que en aquesta temporada conviuran amb l’estil japonès donant lloc a ambients de línies més pures i simples, amb predomini del blanc i la fusta. Un any per a experimentar diversitat de materials, acabats, textures i una àmplia gamma de colors.\nEn aquest 2020 s’aposta per mobles modulars i multifuncionals, gràcies a la seva versatilitat i diversitat de formats. A l’hora de buscar mobles per al teu saló menjador, la primera premissa a tenir en compte serà la comoditat i funcionalitat. El teu sofà serà l’ànima de la sala, li aportarà un valor estètic de gran importància a l’ambient.\nEls sofàs de vellut marcaran tendència aquest 2020. El vellut s’ha convertit en el material més utilitzat, tant en cadires com sofàs. Entre els colors més triats sobresurt el , el verd i el blau profund. No obstant això, els estampats no es quedaran enrere i també seran protagonistes. Són ideals per a combinar amb coixins llisos i sense estampes. Els colors pastels mantenen el seu espai. Un sofà o cadira en tons pastel li atorgarà a qualsevol ambient la sofisticació que necessiti.\nUna altra novetat per a enguany és definida com a estil ‘love seat’. Un petit sofà per a dues persones, perfecte per a una parella, d’aquí el seu nom. Les seves petites dimensions, varietat en estils decoratius i manejabilitat, ho converteixen en una peça ideal per a espais reduïts. També, els sofàs moderns t’oferiran importants formats i estils: sofàs en L, en semicercle, colorits, estampats i en cuir. Sí, el cuir no passa de moda. Es tracta d’una de les opcions més versàtils, que el mercat ofereix. El marró, el negre, el blanc i el beix, són els colors que triomfaran en la decoració moderna d’interiors aquest 2020.\nPer a aquesta temporada les taules de fusta cobren vigència. Aquest material s’ha convertit en un dels favorits per a dissenyar meravellosos jocs de menjadors. Taules que es poden combinar amb acer i cadires estil ‘wire’ i ‘grid’ per a aconseguir un espai amb estil propi. D’altra banda, per als amants d’espais minimalistes, les taules de vidre amb potes d’acer seran una altra alternativa. Enguany, la moda apunta a menjadors amb cadires de dissenys diferents i colors diversos.\nLa fusta es reinventa per a quedar-se. Un clàssic material per a aquesta mena de mobiliari que, any rere any, es transforma per a crear diversitat d’estils. S’aposta pels lacats foscos i vetes marcades en tons de fusta rica i profunda. Les línies orgàniques, plecs i corbes, es fusionen amb la calidesa de la fusta, per a presentar peces de mobiliari i detalls únics.\nQuant als entapissats es tendeix a la utilització de tons neutres. Una altra novetat, per a enguany, és l’ús del policarbonat acrílic, un material de gran resistència, que es pot observar en cadires transparents o també conegudes com a cadires fantasmes. Un estil que es pot adaptar fàcilment a qualsevol ambient. El metall, també és present en dissenys moderns, generalment utilitzats en espais exteriors, sobretot durant l’estiu. D’altra banda, el vímet o el rattan, són altres dels materials preferits a l’hora de dissenyar una cadira. Per la mena de material que porten aquest tipus de cadires, marquen un estil estiuenc. Ideals, sobretot, per a llocs a l’aire lliure, patis i jardins.\nUna de les novetats per a aquest 2020 en el món del foc ve definida pels cremadors de bioetanol a control remot. Un equipament electrònic modern i personalitzat, adaptable a tota mena d’ambients. L’encesa i apagat es realitza de manera remota, i en cas d’anomalia es deté automàticament. No obstant això, les xemeneies elèctriques, també estan marcant tendència aquest 2020. Aquests aparells funcionen mitjançant un sistema d’animació, que donen l’aparença de foc real, el qual es reflecteix en una pantalla LED o cristall, segons el material de fabricació. Generen diferents efectes com ara llenya, carbó, flames i brases, entre altres. La grandària varia d’acord amb el fabricant. Pots trobar xemeneies de diferents tipus: mòbils, fixes, verticals o per a encastar a la paret.\nEls llums XL de fibres naturals seran els protagonistes a la teva sala-menjador. Les seves formes geomètriques estaran a l’ordre del dia. Les seves corbes, amb formes arrodonides i sinuoses, seran les que generin una sensació de moviment i dinamisme en l’espai. Hi ha de tots els tipus, rattan, ràfia, bambú, sisal o jute. Un altre element, que també es farà present en la il·luminació, és el vidre esmerilat i mat. Aquest és un material que s’ha reinventat amb el pas del temps i el podràs observar sobretot en mampares, banys, llums i altres sectors que requereixin separadors.\nLa seda, el lli i el bambú, són el punt fort d’aquest any 2020. Les tendències assenyalen l’ús de materials, que combinen teixits i estampats naturals. Maximitzar la lluminositat de l’ambient serà la clau. Per això, els colors naturals com ara el blanc, beix, sorra, tons terra, verd o blau, s’apoderaran de l’ambient per a generar major profunditat. També destaquen els teixits amb dibuixos futuristes, colors degradats i estampats florals i botànics. Els estors enrotllables no es queden enrere i continuen sent una de les opcions més triades. Una manera pràctica de ‘vestir’ un ambient per a donar-li elegància i funcionalitat.


La policia belga xifra en 45.000 els catalans en la manifestació de Brussel·les | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nLa policia belga xifra en 45.000 els catalans en la manifestació de Brussel·les\nFins a 45.000 persones, segons xifres de la policia belga, han omplert aquest dijous el barri europeu de Brussel·les amb estelades, bufandes grogues i pancartes reclamant la llibertat dels presos. La protesta ha estat convocada per l’ANC i Òmnium sota l’eslògan ‘Desperta, Europa’.\nEn l’acte polític posterior a la manifestació, el vicepresident de l’ANC, Agustí Alcoberro, ha exigit que Europa “modifiqui la seva actitud” i forci l’Estat espanyol a iniciar el “diàleg polític” que ha de conduir a la “consolidació de la República”. A més, el vicepresident de l’ANC ha augurat que la bandera europea tindrà “aviat” una nova estrella que serà “groga”, en referència al color que simbolitza la reivindicació perquè els “presos polítics” surtin de la presó i el Govern destituït torni a Catalunya.\nAl seu torn, el portaveu d’Òmnium, Marcel Mauri, ha destacat que Catalunya és “europeista” i “mediterrani”, i ha subratllat que els catalans miren Europa com a “garantia de diàleg”.\nPer la seva banda, representants dels Comitès de Defensa de la República (CDR) de les Terres de Ponent han entregat aquest matí al Parlament Europeu un manifest amb 25.000 firmes per demanar a la UE que “actuï” per aconseguir “l’alliberament dels presos polítics”.\nPuigdemont, a Juncker: “Havíeu vist mai enlloc del món una manifestació com aquesta per donar suport a criminals?”.\nPuigdemont critica ‘”l’Europa oficial” per “animar” Rajoy en la seva “repressió”\nEl candidat de Junts per Catalunya, Carles Puigdemont, ha aprofitat per dirigir-se al president de la Comissió Europea, Jean-Claude Juncker, per preguntar-li si havia vist mai enlloc del món una manifestació com la d’avui a Brussel·les per donar suport a criminals. “Potser perquè no som criminals sinó que som demòcrates”, ha exclamat.\nPuigdemont ha criticat l’actitud de l’Europa oficial i l’ha acusat “d’animar” el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, en la seva “repressió”. Davant d’aquesta situació, ha posat en valor que els catalans en lloc d’allunyar-se d’Europa s’hi hagin acostat per manifestar-se davant les institucions europees.\nMarta Rovira: “De debò que es pensaven que per enviar mig Govern a l’exili i empresonar-los ens aturarien?”.\nMarta Rovira: “Mai juguen net, fins i tot en unes eleccions democràtiques”\nAl seu torn, la número dos de la candidatura d’ERC al 21-D, Marta Rovira, ha acusat l’Estat espanyol de mantenir a presó el líder del seu partit, Oriol Junqueras, i a Joaquim Forn, Jordi Sánchez i Jordi Cuixart, “perquè mai juguen net, fins i tot en unes eleccions democràtiques”. La candidata d’Esquerra ha posat en dubte l’estratègia de l’Estat i ha avisat que no servirà per apaivagar l’independentisme. “De debò que es pensaven que per enviar mig Govern a l’exili i empresonar-los ens aturarien? Que no veuen que no poden aturar les nostres idees, que el que ens mou són objectius dignes i que no pararem ni un segon de perseguir tots aquests objectius nobles fins al final?”, s’ha preguntat.\nPer a Rovira, Espanya sap que els independentistes “tornaran a guanyar” a les eleccions del 21-D i això els fa “tenir por”. “Hem d’estar esperançats, hem d’anar a guanyar a les urnes, ho vam fer i ho tornarem a fer”, ha sentenciat entre els aplaudiments dels milers de persones que han assistit a la mobilització.\nLa CUP denuncia la “complicitat” de la UR amb la “violència” de l’Estat espanyol\nEl regidor de la CUP-Capgirem Vic Joan Coma ha representat els anticapitalistes I ha denunciat la “complicitat” de la Unió Europea (UE) amb la “violència” de l’Estat espanyol contra el moviment independentista. De fet, el regidor independentista ha sentenciat que l’actuació de Madrid “no seria possible” sense l’aval europeu. Coma també ha assegurat que és “imprescindible” construir la República des de la “insubmissió” per contribuir en la creació d’una nova Espanya i una nova Europa, que siguin “democràtiques, solidàries” i que es construeixin des de la “pau i la fraternitat” i que sigui “pels pobles”.\nComa ha explicat que l’independentisme ha omplert els carrers de Brussel·les per exigir la llibertat dels “presos polítics” i l’arxivament de totes les causes judicials contra el sobiranisme. A més, el regidor vigatà ha asseverat que l’independentisme no ha despertat pas el feixisme, responent així el líder de Podem, Pablo Iglesias. De fet, Coma ha constatat que, en tot cas, el que ha fet l’independentisme ha estat “despullar” un Estat que “dona permissivitat” a l’extrema dreta, que censura espots a favor dels presos a TVE i que prohibeix el color groc.\nEls Bombers no han faltat a la cita.\nUn grup de la colla Nois de la Torre, fent notar la seva presència a Bèlgica. Foto: Nois de la Torre\nEls hotels de Brussel·les i d’altres ciutats properes s’han quedat sense habitacions lliures i des de primera hora del matí els transports públics, tant el metro, el tramvia i els autobusos de la capital com els trens a Anvers, Lovaina o Gant, eren plens de manifestants amb senyeres. L’afluència de manifestants ha obligat a tancar almenys l’estació de metro i tren de Shumann, que és la que fan servir els treballadors de les institucions comunitàries.\nCarles Puigdemont i Toni Comín arriben al Parc del Cinquantenari de Brussel·les per la manifestació ‘Desperta, Europa’. Foto: Bernat Vilaó / ACN\nCanvi al recorregut\nLa gran afluència ha obligat els organitzadors a canviar a última hora el recorregut i la capçalera de la protesta. L’entrada del parc del Cinquantenari on inicialment havia de començar la manifestació ‘Desperta, Europa’ convocada per l’ANC i Òmnium era massa petita per deixar passar amb seguretat tots els manifestants i finalment l’inici del recorregut s’ha hagut de traslladar a l’altre extrem del parc, precisament a l’accés més proper a les institucions europees.\n03/11/2017 ANC i Òmnium convoquen una “aturada de país” per a dimecres i finalment la manifestació serà dissabte 11 de novembre\n02/12/2017 Alejandro Fernández: “Els aliats de l’independentisme a Europa són l’extrema dreta i l’extrema esquerra”\n24/05/2015 Prohibit votar amb una samarreta de l’ANC?\n19/07/2018 La Presó de Mas d’Enric prepara l’arribada de Carme Forcadell