Els veïns del Parc Central de Girona exploten contra els retards en les obres - El Gerió Digital\nEls veïns del Parc Central de Girona exploten contra els retards en les obres\nConsideren "una presa de pèl" les excuses de Madrid\nDissabte, 18 de març de 2017 20:30h\nEls manifestants a dins de l'estació, aquest vespre © ACN\nPas endavant dels veïns de Girona per fer sentir el seu malestar amb ADIF i el govern espanyol pels retards en les obres del Parc Central. Si fins ara les protestes es limitaven a afegir crespons negres a les tanques que delimiten les obres, aquest dissabte han fet sentir el seu desacord entrant dins l'estació del TAV. Equipats amb pancartes i xiulets a quarts de vuit del vespre han improvisat una marxa des de fora l'estació fins la zona prèvia a l'embarcament, on han enganxat en un banc els 28 crespons negres corresponents al mes de febrer.\nPer els veïns de Sant Narcís la d'aquest dissabte "no ha estat una protesta més". El centenar de gironins que s'han acostat al Parc Central es mostraven indignats amb "l'última excusa" que han donat l'Estat i ADIF per aturar, de nou, les obres.\nEl president de l'Associació de Veïns de Sant Narcís, Xavier Reyner, considera que "es tracta d'una presa de pèl en tota regla" i ha demanat a l'ajuntament que, en la reunió prevista per dimarts que ve, plantegi la via judicial. "Això ja no és un retard d'obra normal i corrent, això ja és molt greu", ha denunciat.\nSegons ADIF aquestes modificacions son propostes que l'Ajuntament de Girona els ha fet arribar per millorar i ajustar-se a la normativa vigent. Tot i que no s'ha confirmat que es facin definitivament, el consistori dona per fet que hi haurà retards en els treballs de finalització.\nLes obres del Parc Central de Girona són la darrera gran actuació que Adif ha de fer a la ciutat, després de l'arribada de l'alta velocitat. Els treballs es van adjudicar a finals de novembre amb un termini d'execució de cinc mesos. Per tant, haurien d'estar enllestits a finals d'aquest mes d'abril.\nL'ajuntament per la seva banda demana a ADIF que no s'excusi i que "es posi les piles" per acabar les obres. El regidor del projecte ferroviari, Carles Ribas, diu que "està cansat" d'escoltar les excuses d'ADIF, i recorda que totes les recomanacions que fa el consistori son obligades per complir amb la llei.\nEn aquest sentit, Ribas ha recordat que el fet d'haver instal·lat llums il·legals, tubs per on han de passar el cablejat que no compleixen amb la normativa o que una sortida d'emergència no tingui una rampa apta, "no són demandes de l'ajuntament sinó que és complir amb la llei".\nRibas ha carregat també contra l'Estat i ha recordat que vuit tècnics del consistori han avaluat els treballs, i han fet les recomanacions que el l'ajuntament ha acabat adreçant a ADIF. "Puc entendre que busquin excuses, però vuit tècnics no es poden equivocar", ha etzibat.\nFinalment Ribas ha demanat tant a ADIF com a l'Estat que "acabin les obres, marxin i deixin viure la gent de Girona amb tranquil·litat". El regidor ha recordat que els treballs haurien d'haver acabat fa anys i la zona encara està potes enlaire.\nUna taula comuna\nQui també ha donat suport a la protesta ha estat la Federació de Veïns de Girona. El seu president, Romà Monreal, ha demanat que el que cal fer és asseure's a la taula totes les parts i posar fi a les desavinences per tal d'arribar a un acord.\nMonreal proposa que sigui la Federació qui convoqui les parts per debatre. "El que cal és que ens asseguem a la taula totes les entitats i partits polítics, sense barallar-nos pel bé de la ciutadania i de la seguretat de la instal·lació", ha ressenyat.\nEl president de la Federació ha estat molt crític amb les valoracions d'ADIF pel que fa a seguretat. "Els Bombers no saben per on han d'entrar en cas d'accident, això potser compleix la normativa però en el fons és un desastre", ha lamentat Monreal.


‘Les guerres de l’Àngel’ és «filosofia en una obra de ficció històrica i d’intriga»\nlunes, 15 octubre 2018 - 11:33 h\nL’autor que s’amaga darrere del pseudònim Capità Tiranya publica la seva ‘opera prima’ amb epicentre a les bodegues de l’«Atlante»\nJosep Bagur | 11/06/2018\nEl pseudònim s’inspira en l’escultura del Quixot de Miquel Capó a la cala dels Alocs\n«Les guerres de l'Àngel» no és només una novel·la, sinó un gran treball d'investigació i un sorprenent debat intel·lectual, per arribar a la conclusió que les idees contràries poden ser el fonament d'una bona amistat i mai la justificació de cap guerra.\nLa trama neix de la investigació d'una esquela, publicada a la premsa, d'un menorquí que podria no haver existit mai. I té, com un dels elements centrals, els diàlegs entre un periodista catòlic i un filòsof alemany ateu al vaixell presó «Atlante», fondejat al port de Maó durant la Guerra Civil espanyola. La història es construeix amb viatges d'anada i tornada al passat i al present, amb protagonistes d'arguments paral·lels que al final són peces d'una novel·la molt interessant, construïda sobre uns bons fonaments, que parla del nostre passat i ens mou a la reflexió.\nPer què un pseudònim? Quin sentit té amagar la identitat de l'autor d'una obra literària?\n—La resposta intuïtiva ja està continguda en la pròpia pregunta: per no desvelar la identitat de l'autor, per més que, a un lloc petit com Menorca tot s'acaba sabent. No és, per tant, un desig seriós de romandre en l'anonimat, ni per timidesa ni per una estratègia comercial encaminada a cridar l'atenció. Simplement, es tracta d'alliberar el lector de prejudicis ad hominen, que puguin condicionar el seu judici sincer. En una altra vida... profesional, [riu] era una persona bastant coneguda, de manera que amb un pseudònim evitam confusions. Hi ha, a més, una altra poderosa raó. Aquesta, l'exposa molt bé el filòsof George Steiner al seu llibre «Gramàtiques de la creació», i és la radical incomoditat de l'autor davant de l'obra acabada.\nVostè tenia un blog que signava el Capità Tiranya.\n—Sí, Kbòries matineres, ara inactiu, només fa de mostrador per a la novel·la del Capità Tiranya. Vaig escollir per representar-lo l'escultura del Quixot de Miquel Capó, que es pot contemplar a la cala dels Alocs. Ell mateix em va donar el seu consentiment, cosa que li he d'agrair.\nPer què Capità Tiranya?\n—En pla, a més del significat propi de la nostra «tiranya» marinera, té el figurat de voluntat o inclinació cap a una activitat o estat anímic. La paraula, però, està agafada del poemari de Pere Xerxa, «Tiranya al vespre». Com és sabut, Pere Xerxa és el pseudònim de qui va ser, i per mi segueix essent, professor, Joan F. López Casasnovas. Diria que gràcies a ell vaig començar a llegir literatura més seriosa. I no pels seus esforços didàctics, que també, sinó per una fotesa, que, per cert, encara no li he recordat.\nHo pot fer ara...\n—És una nimietat, però és curiós com algunes de les nostres més importants decisions, i fins i tot els estats anímics o la nostra reputació es generen a partir de petiteses. Açò és la teoria del caos: lleugeres variacions en les condicions inicials provoquen grans canvis en el comportament futur d'un sistema complex. La cosa és que un dia, a classe de literatura espanyola, ens va demanar quin llibre estàvem llegint cadascú, si era que en llegíem cap. Jo estava llegint en aquell moment «Papillon», d'en Henri Charrière. Record que quan ho vaig dir em va fer un gest de rebuig amb la mà mentre deia allò de «¡fuera!». «Serà cabrit», vaig pensar. Però després, a poc a poc, vaig anar derivant cap a lectures més cultes, per dir-ho així.\n«Les guerres de l'Àngel», com la classificaria, si és possible fer-ho?\n—Uf! Açò d'encasellar m'agrada poc. Tal vegada podriem dir que, pel que fa a la forma, participa del realisme que s'inicia amb Flaubert, en el sentit que l'autor no s'ha de fer visible a l'obra, ni directa, ni indirectament a través dels seus personatges. El lector, així ho he pretès, no hauria d'endevinar quin és el pensament o la ideologia de l'autor, sinó percebre que els personatges tenen vida pròpia. Per un altre costat, ja referit al fons, m'atreviria a dir que, salvant la distància, té alguna cosa de camusià quant a que conté una anàlisi escèptica de la història i dels seus actors i aquesta seria, tal vegada, la principal «intenció» de la novel·la, si és que es pot parlar de tal cosa.\nEm pot fer un resum de què va la història?\n—La trama en sí és senzilla, si bé es troba amalgamada de profundes reflexions filosòfiques, que he intentat fossin digeribles i equilibrades. En aquest sentit, tot i tocar temes controvertits, crec que no ha d'incomodar ningú. La història comença quan un periodista freelance, Jonas Karlsson i Mitjans, fill de suec i catalana, nat a Barcelona però que viu a Zuric, es fixa en una esquela publicada el 1957 que sospita que pugui ser falsa. Decideix estirar d'aquest fil amb l'ajut d'un vell amic, també periodista, nonagenari, que és com un pare per a ell. De les seves investigacions per veure què en troba sorgeix tota una filigrana espai-temporal que ens fa passejar per diferents escenaris on es viu el drama de la guerra. El focus principal, des d'on es fuga la història cap al passat i cap al futur, és a les bodegues del vaixell presó «Atlante», el 1936, a Menorca, on es desenvolupen els diàlegs entre dos presos, un periodista català resident a l'illa (que després seria fundador del diari Menorca) i un filòsof alemany.\nCom se li acudeix aquest argument?\n—És un poc llarg de contar. Tot s'origina amb un malentès,; quan vaig localitzar un mecanoscrit redactat en català per un tal Àngel Argüelles i Menorca. Per tota una sèrie de raons vam pensar que es tractava d'un pseudònim i que la seva autoria era de Fernando Jansá Guardiola, el periodista fundador del Menorca que apareix a la novel·la. Aquesta hipòtesi es desmunta quan trobam, primer a «Es Diari» i després a «La Vanguardia», una esquela que conté dades que ens fan sospitar, en un primer moment, que sigui falsa. Poc després comprovaríem que no, que Àngel Argüelles va ser un senyor de carn i os que, abans de la guerra, escrivia a «La voz de Menorca». Però la imaginació ja estava desbocada i la idea de la novel·la sorgeix com a resultat d'aquesta expansió imaginativa.\nParla en plural. Amb qui compartia aquestes investigacions?\n—Primerament, amb la filòloga na Fina Salord. Després, quan la cosa es va anar embullant, també amb en Miquel Àngel Limón i amb en Joan F. López Casasnovas, que ha estat el beta reader de l'obra, qui ha fet la segona lectura.\nEs troba ja a les llibreries?\n—De moment, només es pot adquirir on line a Amazon. Posant al cercador el títol o l'autor, surt tot d'una. (L'enllaç és: https://www.amazon.es/dp/1719076669/ref=cm_sw_r_cp_awdb_t1_NqphBb857KWTX). Publicar és una aventura i el sistema d'Amazon ho simplifica molt. La novel·la es pot començar a llegir, tant al blog com a Twitter, visitant @capitatiranya.\nFa poc temps que el llibre està a la venda. Què en diuen els crítics?\n—De moment només me diuen coses polides [riu]. Pel que m'arriba, agrada molt el plantejament de la trama i la profunditat del diàlegs. De tota manera, jo ja no puc fer res per ella; la don per emancipada. El que m'interessa, ara mateix, és oblidar-me de «Les guerres de l'Àngel» i concentrar-me en la nova novel·la que tenc començada.\nEm pot avançar de què va?\n—Com que mai es pot assegurar que arribi la collita, millor no dir blat que no sigui dins el sac...


Hotel Bar Dany Giano dell' Umbria Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 20 allotjaments a Giano dell' Umbria.\nVia Largo Alcide De Gasperi 7, Giano dell' Umbria, Giano dell' Umbria, Itàlia, 06030 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Bar Dany\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Gualdo Cattaneo, Hotel Bar Dany és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHotel Bar Dany també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Gualdo Cattaneo. Recepció 24 hores, aparcament de cotxes, restaurant, premsa, conserge són només algunes de les comoditats que fan que Hotel Bar Dany sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, escriptori, telèfon, aparell de televisió a cada habitació. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com billar, ping pong. Hotel Bar Dany és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Gualdo Cattaneo.


Descobert un nou tram del Rec Comtal a la plaça de les Glòries - Servei d'Arqueologia de Barcelona\nDescobert un nou tram del Rec Comtal a la plaça de les Glòries\nEs posa al descobert un tram del Rec Comtal a les obres de remodelació de la plaça de les Glòries Catalanes.\n10 març, 2016 , fa 6 anys | 5.307 visites\nDes de l’1 de febrer s’està duent a terme una intervenció arqueològica a les finques del número 180.X i 187.l del carrer del Dos de Maig (Sant Martí-Eixample), amb motiu dels treballs de remodelació de la plaça de les Glòries Catalanes i el seu entorn. Dins d’aquest projecte es contempla la recuperació i la posada en valor d’un tram del Rec Comtal. Per la documentació conservada és ben coneguda l’existència del pas d’aquesta estructura hidràulica per aquest sector de la ciutat. Aquests treballs estan sent dirigits per l’arqueòleg Iñaki Moreno (ATICS).\nNo coneixem amb exactitud el moment de construcció del Rec, però suposem que és anterior al segle XI, quan trobem les primeres fonts escrites que en fan referència, molts li suposen un origen romà, això es deu al fet, que tant el Rec com l’aqüeducte seguien un mateix traçat, canviava simplement als revolts, que en el cas del Rec eren més pronunciats per a poder tenir força per a moure les moles dels diferents molins que es van establir a la seva vera. El Rec neix a l’indret conegut com pous de Montcada, molt similar a l’origen de l’aqüeducte romà, i creua fins a cinc barris de Barcelona, al llarg del seus 12 km de llargària.\nPel que fa al Rec Comtal la seva funció principal no era conduir aigua de boca a la ciutat, sinó fer moure els molins ubicats al llarg del seu recorregut, regar les terres, abastir nous espais productius amb molta necessitat d’aigua, com les carnisseries, o les adoberies. El Rec Comtal deixà de funcionar com a tal a finals del segle XIX.\nAquesta nova intervenció ha permès excavar dos trams de Rec Comtal als números 180X i 187l del carrer del Dos de Maig, respectivament, així com documentar dues fases d’ús superposades. Una primera fase es correspondria a les restes d’una sèquia força profunda retallada al torturà, amb una amplada de 2 metres i una profunditat, també, de 2 metres. La segona fase es superposa a la primera, i presenta unes dimensions força més grans, amb un vall de quasi 5 metres d’amplada, i una fondària de 2 metres. Aquesta segona fase semblaria funcionar durant el període baixmedieval (S. XIV-XV) i modern (S. XVI-XVIII), fins a ser clausurat a finals del segle XIX.\nAquest segon moment d´ús del Rec funciona amb un conjunt d’estructures accessòries, com murs amb escales per baixar al rec, i canalitzacions paral·leles que captaven l’aigua del rec per regar els camps ubicats a la banda de mar. D’època contemporània es documenten uns grans murs laterals ubicats al cantó de muntanya i un enorme pont que cobreix tota l’amplada del carrer de Dos de Maig per permetre el seu pas. Aquestes dues darreres estructures estarien relacionades amb la creació de l’Eixample barceloní d’Ildefons Cerdà i la nova trama urbana de la ciutat del tercer quart del segle XIX. Finalment, sobre l’extrem est del pont encara es conserven restes de la caseta de les claus de pas del rec, actualment seccionada per la meitat.\nVista general d'un tram del Rec Comtal al carrer del Dos de Maig. Foto: Iñaki Moreno (ATICS)\nTram del Rec Comtal amb el pont al fons de la imatge que creua el carrer del Dos de Maig. Foto: Iñaki Moreno (ATICS)\nfa 9 anys | 5.525 visites\nfa 8 anys | 7.033 visites


curiositats Archivos - Blog de Cafur\nEn efecte, el més gran de tot. L’ exageració. Les obres mastodòntiques. Sí, a Xina ho podeu trobar. Si alguna cosa té aquest país és la capacitat de sorprendre. Però el país més poblat del planeta, també té altres records:\ncafur.es 14 abril, 2017 25 abril, 2017 Tendencies Seguir llegint\nEl 10 de Juny de 1926 s’ inaugurà a Barcelona la primera línia de metro, el Metro Transversal, precursor de l’ actual línia 1 (vermella). Segons en explica La Vanguardia, en un interessant article, posar en marxa aquesta línia no va\ncafur.es 11 juliol, 2016 Tendencies Seguir llegint


Es constitueix de forma oficial el consorci de promoció econòmica de la Garrotxa 'DinàmiG' - Garrotxa Digital\nEs constitueix de forma oficial el consorci de promoció econòmica de la Garrotxa ‘DinàmiG’\nOlot - Publicat a les 14:14h\nComentaris tancats a Es constitueix de forma oficial el consorci de promoció econòmica de la Garrotxa ‘DinàmiG’\nS’ha constituït de forma oficial el consorci ‘DinàmiG‘, creat per l’Ajuntament d’Olot i el Consell Comarcal de la Garrotxa. Dimecres passat van prendre possessió del càrrec els 15 membres de la junta d’aquest organisme que vol treballar pel desenvolupament local i la promoció econòmica.\n‘DinàmiG’ és el nou consorci públic creat per l’Ajuntament d’Olot i el Consell Comarcal de la Garrotxa, i que pretén seguir el model iniciat pel SIGMA i el Consorci d’Acció Social. El passat dimecres es va constituir a Can Monsà l’ens de forma oficial, amb el nomenament dels 15 membres de la junta que conformaran el consorci. L’alcalde d’Olot Josep Maria Corominas va prendre possessió com a president de ‘DinàmiG’, mentre que Joan Espona, president del Consell, en forma part com a vicepresident. Treballaran en l’àmbit del desenvolupament local i la promoció econòmica del territori, així com la promoció de l’ocupació i les polítiques actives que se’n puguin derivar.\nEl consorci el formen les entitats de promoció econòmica de la comarca, com la Fundació Garrotxa Líder, Turisme Garrotxa, la Fundació d’Estudis Superiors d’Olot i l’Institut Municipal de Promoció d’Olot. Precisament, aquest darrer organisme va ser present al centre d’emprenedoria StarTau de la Universitat de Tel-Aviv, per conèixer el sistema d’innovació d’Israel.\nEl Gran Recapte a la Garrotxa del 2015 va poder donar el doble de productes als més necessitats respecte la resta de la demarcació\nLa Vitrina del mes de l’Arxiu Comarcal es centra aquest novembre en les esqueles i els recordatoris funeraris\nL’Audiència de Girona condemna a 4 anys de presó a l’assassí d’un veí d’Olot que li va clavar 59 ganivetades\nL'Audiència de Girona ha condemnat a 4 anys de presó l'home que va matar un veí d'Olot a ganivetades a casa seva el 19 d'octubre del 2012. La sentència recull el veredicte del jurat popular que va declarar Alejandro Fortuño culpable d'un delicte d'homicidi…\nOlot declara el 2014 Any Berga i Boix coincidint amb el centenari de la mort de l’artista\nDesprés de la commemoració de l’any Teixidor, Olot passa d’homenatjar al poeta del Fluvià per commemorar la figura del pintor dels paisatges d’Olot. El ple d'Olot ha acordat declarar el 2014 Any Berga i Boix, coincidint amb el centenari de la mort del…\nEl cuiner Joan Roca és l’estrella convidada en la primera jornada de la Fira Orígens\nAquest cap de setmana es dur a terme la Fira Agroalimentària de Productes de Qualitat. La Fira Orígens on els productes de qualitat i els seus productors en són els protagonistes. Enguany més de 60 expositors hi són presents. Centenars d'olotins s'han passejat…\nLa Unió Esportiva Olot ja coneix el calendari que seguirà al grup 5 de la Tercera Divisió\nEl calendari del grup cinquè de la Tercera Divisió ja s’ha fet públic. La UE Olot encetarà la temporada el 21 d’agost a Ascó i l’últim partit serà el 14 de maig al camp del Manlleu que permetrà reviure el derbi de Bracons. La UE Olot ja coneix el…


Disposem d'altes mesures de seguretat i vigilància en els nostres magatzems per a garantir el control de la seva mercaderia.\nCISTERNAS DEL VALLES, S.A.\tAmb activitats de emmagatzematge, envasat i disol·lució de productes químics i, emmagatzematge i transferència de olis minerals utilitzats en les seves instal·lacions del carrer María Curie, 33 de Berberà del Vallés\nReconeixent que les nostres activitats poden interactuar amb el medi ambient, busquem els mètodes adecuats amb l'objectiu de reduir els efectes ambientals, utilitzant la millor tecnologia disponible i econòmicament viable, per a portar a termer una millora en les nostres actuacions a través de sistemes de gestió ambiental.\n➣ Cumplirà i, sempre que sigui possible, ultrapassarà les exigències de la legistació, els reglaments i altres requisits ambientals que l'empresa subscrigui o els hi siguin requerits per parts interessades o, al mateix temps que estableixi les seves normes, on no existeixi ninguna, o en un futur puguin aparèixer.\n➣ Reduirà sempre que sigui possible, el consum de recursos naturals, especialment l'aigua i l'energia elèctrica, així com les emissions residuals de tota mena que es generin en les operacions realitzades per l'empresa, tenint en compte les repercussions econòmiques.\n➣ S'esforÃ§arà, constantment, per millorar la seva eficiència ambiental, donant preferència a les actuacions de reducció en origen de contaminants, sobre les de reutilització i reciclatge i, molt especialment, sobre la disposició de rebuig.\n➣ S'avaluen els efectes ambientals de l'activitat per controlar i prevenir les repercussions sobre l'entorn i es té especial atenció a la prevenció en la contaminació de sòls, aire i aigÃ¼es.\n➣ S'adopten mesures de prevenció d'accidents, així com la limitació de les seves conseqÃ¼ències amb la finalitat de protegir les persones, els béns i el medi ambient.\n➣ Reconeix que la implicació dels treballadors és essencial per a la millora contínua ambiental de l'organització i l'èxit del seu sistema de gestió i auditoria mediambiental. Promovent la informació recíproca entre els seus directius i els empleats.\n➣ Si les nostres activitats ens porten a la necessitat d'utilitzar els serveis d'altres empreses, procurarem que les seves polítiques mediambientals s'adeqÃ¼in a les nostres.\nAplicarem principis i pràctiques de gestió ambiental, d'acord al vigent Reglament EMAS (UE) 2017/1505 del Parlament Europeu i del Consell , relatiu a la participació voluntària en un sistema comunitari de gestió i auditoria mediambientals ( EMAS ) , per tal de dur a terme els compromisos establerts i poder , d'aquesta manera , aconseguir uns objectius ambientals exigents i accessibles al públic . Aquests objectius seran revisats anualment , en la mesura del possible , quantificats i controlats .\nEs podrà obtenir un exemplar de la nostra política ambiental , posant-se en contacte amb el director de Medi Ambient . De la mateixa manera , es podrà aconseguir informació sobre els objectius i revisions de les nostres actuacions mediambientals .


El tram que més m'agrada de navegar, de la Costa Brava, és el de Sant Feliu de Guíxols fins a Tossa de Mar, no només perquè ho tinc ha tocar de casa, sinó pel gran encant que té, en dies com el d'avui, 31 de juliol, hi acostuma a haver molt trànsit marítim, al ser un dia ennuvolat i amb la sensació de què havia ploure d'un moment a un altre, ha fet que hi hagués poques embarcacions. La llum que es filtrava entre els núvols, deixava veure el fons marí, impressionant, multitud de bancs de peixos, durant la tornada he pogut gaudir d'un grapat de peixos dels que salten a fora de l'aigua, també deixa veure la part negativa, el fons marí de les cales petites, que gairebé només es pot arribar per mar, algunes estan molt erosionades, pel fet de fondejar-hi un munt d'embarcacions durant l'estiu, és realment trist, hi van pel seu encant i pel fet d'anar-hi se'l carreguen. Una altra cosa que no puc entendre, és embarcacions a tot drap, sortint del port, ressegu\nJa ha passat un any , des que per accident, vaig esborrar l'antic blog i vaig començar aquest, em va saber molt greu, un cop no vaig poder arreglar l'error comés, vaig decidir, aprofitar l'experiència i fer aquest una mica millor, sabent que mai està acabat, sempre hi ha coses a millorar. Els números m'impressionen, 260 entrades en el blog, 290 si incluim les anteriors al 26/07/10 que vaig poder recuperar, 26 seguidors, més de 12.000 visites, 175 seguidors a la pàgina del facebook i 36 amics al twitter . Les tres vies de comunicació, són molt bones i complementaries, cadascú en el seu àmbit, el blog, que no deixa de ser la raó principal de les altres dues, es pot editar millor, amb recursos web, que fan enriquidor el contingut (fotos, tracks, enllaços,...), el twitter, m'encanta la de coses que es poden arribar a dir amb 140 caràcters, clar i a barraca, el fet de poder tenir-lo en blog, penso que és un bon complement, el facebook, permet ajuntar els escr\nLa Transfronterera es resisteix, l'any passat per una caiguda en bici i aquest any per la tramuntana, que ha fet modificar el recorregut, un al·licient més per tornar a Portbou el proper any, la diversió no la marca una distància, ni un trajecte, sinó les ganes dels nedadors. He tingut la sort de poder participar-hi com a voluntari i també com a nedador, per endinsar-me en el mar, entrant en el silenci que tan m'agrada, surts del brogit del món, per entrar en un entorn tranquil, mogut i esventat, però en pau, en que no importa el que passi a fora, només el que hi ha dins, puc escoltar el meu propi silenci, la remor compassada de les onades m'aïlla del tot, el ritme el marca el batec del meu cor, no importa res, només ser un mateix, sense critiques, el mar no ens retreu com som, només ens ho fa saber, no interpreta el que pensem, ens ho diu, no inventa res, però ho descobreix tot. Deu ser la sal, que m'aguditza la percepció, després de nedar, em passa una cosa curios\nTot i nedar, he viscut la travessia des de dins, formant part de l'organització, d'un equip, de gent entusiasta, pel mar, per compartir lo bo amb amics, els coneguts i els per conèixer, hem dormit poc i treballat molt, ha valgut la pena, ho tornaria a fer i de fet ho faré, crec que és una bona manera de retornar el que m'ha aportat Neda el Món , descobrir nous horitzons, la passió per nedar, viure el mar i un munt de bones amistats. Una de les grans coses que té Neda el Món, és que som una família, en que organització, nedadors i col.laboradors es fusiona, per anar tots a una mateixa direcció, que no és altre que divertir-nos tot junts, els grans amb la travessia, el menuts amb Neda el Nen, tots amb el bon ambient i la natació en aigües obertes. El mar, ens demostra lo petits que som les persones i l'immensitat de la natura, no ens ha deixat fer el recorregut original de Cerbère-Portbou, s'ha hagut de fer dintre la badia de Portbou, la previsió no era favorable,\nJ Al plantejar-m'ho, la reposta va ser sense dubtar, sempre m'havia fet una estranya barreja de por, vergonya i inseguretat, parlar en públic, aquesta sensació, és més que suficient, per voler-ho fer, per superar un limit, la meva pròpia barrera. Ho he afrontat com un repte, primer siguent molt sincer amb mi mateix, veure punts forts (coneixements), punts dèbils (inexperiència), marcar pla d'entrenament (assajos davant el mirall i amb Jorge, per coordinar-nos), millorar tècnica (rellegir llibres sobre el caiac, mar i meteorologia per qualsevol pregunta que em poguessin fer), per tenir seguretat en aconseguir-ho (practicar davant de públic). Anar amb els deures fets dóna molta tranquil·litat. Arriba el moment, una mica de xou dins la piscina, canvi de roba, micròfon en mà, respiro fons; salutació i breu presentació, en els primers segons, al sentir la meva veu pels altaveus, em desconcerta, torn de paraula pel Jorge, explica que és Neda el Món , s'acosta la meva part,\nEn el programa Temps d'aventura, ens parlen de curses solidaries, podem veure els amics que varen fer el GR 92 Non Stop , seguit, 600 km, que és diu aviat, però amb uns desnivells que treuen l'alè, també hi podem trobar, un reportatge de la Trailwalker , en la qual vaig poder participar recaptant fons, però no en el repte per una lesió. Reportatges, com aquest, donen que pensar, trobar un sentit solidari, al que fem, és una molt bona manera d'ajuntar l'esperit de superació, el dels esportistes que volem, durant unes hores o uns dies, superar els nostres límits i els que es troben en una situació desafavorida, que lluiten, dia a dia, minut a minut, sense descans, per superar les adversitats. Vídeo. Entrada relacionada: 18/04/11 GR 92 Non Stop\nCap de setmana 100% aquàtic, en terres i mar de l'Alt Empordà. Diumenge tenim la Transfronterera , organitzada per Neda el Món, travessia de 3,300 metres, atrevessant, l'antic limit marítim, que separava dos països, de Cerbère a Portbou, afortunadament la frontera ha desaparegut, no deixa de ser una molt bona ocasió, per qui vulgui superar els seus límits, gaudint d'un entorn únic, podrem disfrutar nedant, gaudint del paisatge i del que només veurem els nedadors, l'impressionant fons marí de la Costa de la Marenda, no us el perdeu. Dissabte, si la pluja no ens ve a visitar, com la setmana passada, per anar fent boca, farem una xerrada, al Decathlon de Figueres, a les 12 del migdia, en que parlarem, de natació en aigües obertes i del caiac de mar, com disfrutar-ho per separat i com és pot ajuntar per gaudir-ho tots junts. Amb en Jorge, farem una xerrada, dinàmica, formativa i divertida. Ens veiem a l'Alt Empordà, amics! Entrades relacionades: 02/07/11 Preparant la\nA vegades tenim por a tenir por, com si fos dolent, amb el bo que és mirar les pors directament als ulls, sense apartar la mirada, per desafiar-les, afrontar-les i, al superar-ho, treure profit. Qui no té por en algun moment, és que no està viu, ens agradi o no, la por, forma part de nosaltres. Una de les coses més importants, que he aprés de la llarga distància, és que no cal semblar fort, ni aparentar el que no sóc, ni cal demostrar res a ningú, puc mostrar-me tan dèbil com sóc, les pròpies debilitats ens fan créixer, sempre i quan, aprenguem a treure profit, fent que no ens limitin, al contrari, han de servir per obrir nous horitzons, nous reptes, que tens por d'ensopegar, corre, que tens por a fer el ridícul, riu-te de tu mateix, que et fan por les alçades, puja muntanyes, que tens por d'ofegar-te, neda a mar obert, que tens por de morir, viu intensament com tu creguis, sinó res haurà valgut la pena. Hem de saber veure el costat positiu de les coses, aparentment, negatives,\nGràcies al Rubén Rubio, tenim més fotos de la Travessia Costa Guixolenca, fetes des d'una de les embarcacions de suport de l'esdeveniment. Àlbum de fotos Entrades relacionades: 19/06/11 Travessia Costa Guixolenca 21/06/11 Travessia Costa Guixolenca. Premsa 22/06/11 Travessia Costa Guixolenca. Fotos\nLa pluja s'ha obstinat, en què no fessin la xerrada, aquest dissabte, tal i com estava previst, desprès de setmanes preparant-ho tot i una intensa jornada llimant els últims detalls amb en Jorge, just una hora abans, la natura ha fet acte de presència. No hem pogut fer la xerrada, estar entre amics, ja ha fet que tot plegat valgués la pena, compartir idees, projectes i il·lusions. La ment és realment curiosa, porto dies preparant la meva part, el referent al caiac, inclús fent servir algun estri, per simular el micròfon; ha estat tenir el micròfon de debò a les mans, que una tremolar, lentament m'ha recorregut de dintre cap enfora, suor freda i una estranya sensació de descontrol, de situació nova i desconeguda. Espero que el dia en qüestió, surti tot bé, que sigui una estona divertida, entretinguda i que puguem transmetre allò que tant ens agrada, la nostra passió per les aigües obertes. Ho farem el proper dissabte dia 23 de juliol a les 12 del migdia, al Decathlon de Figuere\nNomés falten dos dies per la xerrada, ostres quin nervis, estic més nerviós que abans de córrer 100 km o de ficar-me al mar amb onades i amb l'aigua congelada de ple hivern. Sempre m'ha fet entre respecte i por el parlar en públic, el dissabte, podré mirar aquesta por directament als ulls, mentre parlo. Tinc mil temors, mil dubtes, en els últims dies, repasso una i altre vegada, el que s'ha d'explicar, m'he rellegit el mar legal que l'envolta, espero saber transmetre el que ens dóna el mar, quan hi anem ja sigui nedant o en caiac. Com que és un repte, l'objectiu és el de sempre, disfrutar, gaudir i assaborir l'experiència. Fins dissabte. CANVI DE DATA, DISSABTE 23 A LES 12H. Entrades relacionades: 02/07/11 Preparant la xerrada al Decathlon de Figueres Proposta pel 16/07/11. Xerrada al Decathlon Figueres. Descobreix el mar... 16/07/11 Xerrada al Decathlon Figueres. Descobreix el mar... Canvi de data Proposta pel 24/07/11 Transfronterera i el 23/07/1\nTenim les fotos de la divertida jornada, que varem gaudir al canal olímpic de Castelldefels, gràcies a la Mónica Campaña, que sempre ens acompanya i ens dóna suport logístic, també hi ha les que va fer l'organització . Aquest noi que tirem a l'aigua, amb carinyo, no és altre que en Jorge Pérez, tots els que hem fet alguna travessia amb Neda el Món , el coneixem, és el que ens rep a l'arribada, un per un, no ens dóna una medalla, ni ens diu la classificació, ni ens fa avituallament, a més d'animar l'ambient, amb un megàfon, que per mi que no té piles, sempre acaba afònic, fa una cosa molt millor, d'aquelles que no es poden pagar, per diners que es tinguin, ens felicita per haver acabat, no m'imagino una travessia sense trobar-lo al finalitzar i fer-li una gran abraçada. Seria injust, dir que només fa això, que no és poc, a més, porta un munt de responsabilitat a les seves espatlles, en tot lo referent a la preparació i gestió dels esdeveniments, durant i s\nTenim el cartell, tenim moltes ganes, la il·lusió i el voler fer-ho bé, a flor de pell. La xerrada la farem aquest dissabte, 16 de Juliol, a les 6 de la tarda, al Decathlon de Figueres, hi sou tots benvinguts. Serà una jornada molt amena i interactiva, en que parlarem, de caiac i de natació en aigües obertes, de com divertir-se amb la màxima seguretat, aprendrem les petites coses, que marquen la diferència. Us hi esperem. CANVI DE DATA, DISSABTE 23 A LES 12H. Entrades relacionades: 02/07/11 Preparant la xerrada al Decathlon de Figueres 14/07/11 Xerrada al Decathlon Figueres. Descobreix el mar... Pròleg. 16/07/11 Xerrada al Decathlon Figueres. Descobreix el mar... Canvi de data Proposta pel 24/07/11 Transfronterera i el 23/07/11 Xerrada al Decathlon 23/07/11 Xerrada al Decathlon Figueres. Descobreix el mar... Crònica i fotos\nNedar al canal olímpic de Castelldefels, provant neoprens Sailfish, envoltat d'amics, és una oportunitat que no es pot desaprofitar, ho hem pogut fer dintre de les jornades Swimnights , organitzades per Sailfish. Nedar en aigua dolça, sempre resulta peculiar, acostumat al mar, que està ple de vida i en moviment, amb el seu infinit blau, veure el color marró del canal, feia mandra de posar-s'hi, curiosament feia una agradable olor, entre fusta i herbes (romaní, farigola,...) imagino que és una gran infusió i cap dins, amb prou feines, veia la meva mà, un cop tenia el braç estirat del tot. Tenir per nosaltres, durant dues hores, una "piscina" de 1.000 metres, amb marques cada 250, és un fet poc freqüent. Estic provant un neoprè de gama alta, el model G-Range de Sailfish, quina diferència amb el meu, de gama mitja, sobretot en els braços, la sensació és de fer la braçada com no portar res, allò dificultós que té, el fet de posar-lo, s'enganxa al cos com una segona\nEls grans canvis els faig de mica en mica, per aconseguir que durin en el temps i no siguin estacionaris, d'aquesta manera és com estic adaptant la meva pauta alimentaria a la dieta paleolítica. Vaig començar pel sucre blanc, amb lo llaminer que sóc, vaig buscar més informació sobre els problemes que provoca aquest element que sembla tant innocent, al principi em va costar molt, dia a dia. He redescobert el gust, de les coses que no són, ni han de ser, dolces, com el cafè. He deixat de menjar pasta, de manera habitual, prenc poc pa, sembla una gran contradicció, esport de llarga distància i no prendre aquesta font de carbohidrats, abuso de verdures, sense por, sense passar gana, més aviat al contrari. Canvi del berenar, que faig abans d'entrenar, prenia galetes, entrepans, ara bàsicament fruita. La pregunta important és: que he notat amb aquests canvis? Em sento més fort, més ben dit, amb més força, abans a la que duia entre 1 i 2 hores entrenant, venia la baixada, havia\nEstem preparant un "repte" diferent, una xerrada sobre la navegació en caiac i la natació en aigües obertes, com es complementen, que farem el proper dissabte 16 de juliol, a les 19 hores, al Decathlon de Figueres , serà a càrrec de Jorge Pérez, en la part de nedar i jo, en lo referent al caiac. Estic nerviós, això si que és un repte difícil, parlar d'una cosa que m'agrada molt com navegar en caiac, em fa molta il·lusió, fer-ho amb un amic com en Jorge, és una gran motivació, fer-ho dintre el projecte de Neda el Món , ho fa una gran responsabilitat. Aquest dissabte, van ser moltes hores de feina, reunió, lligar detalls, proves in situ, vam comptar amb la Mónica Campaña, que a més de treballar amb nosaltres per l'esdeveniment, ens va fer les fotos que acompanyen l'escrit, només és l'inici de les moltes hores que hi hem dedicat i de les que queden per endavant. Abans que s'amagués el sol, va arribar el premi, nedar en un lloc màgic, cala Montjoi (Ro\nDe sistemes per tenir cura dels peus, n'hi ha uns quants, a continuació, explico el que faig servir des de fa uns 3 anys, perquè em funciona. Consisteix, amb la creació d'una segona pell, a les zones de fricció del peu. Es pot fer amb qualsevol tipus d'esparadrap , de roba, de paper, particularment, faig servir, una cinta adhesiva , especial anti-butllofes, que venen al Decathlon, aguanta la transpiració i l'aigua sense moure's. L'utilitzo, per córrer i per caminar, en muntanya a partir d'uns 25 km de recorregut +/-; en asfalt o pistes de terra, en trajectes superiors a una marató, per distàncies inferiors no, com a molt alguna crema que millora l'elesticitat de la pell. Es tarda de 10 a 15 minuts, per fer els dos peus. S'ha de tenir certa cura al posar-ho, si queden arrugues, la pròpia cinta, ens podria fer una butllofa. Els dits, són la part més delicada, és important que la cinta, comenci i acabi a la part de superior, a l'ungla, d&


La ministra de Turisme, Reyes Maroto, insta a reforçar les inversions en sostenibilitat i modernització\nBarcelona 21 de d’octubre del 2020. 13:31\nEl sector turístic espanyol busca solucions a la pitjor crisi del sector mai soferta. De l’elenc de propostes que sorgeixen per esmenar l’estrip que suposarà la pandèmia per al sector aquest 2020 un parell d’idees guanyen pes; la necessitat de reforçar l’aposta per la digitalització i el compliment estricte dels compromisos mediambientals que facin del moviment de persones un fenomen sostenible. La ministra de Turisme, Reyes Maroto, ha inaugurat aquest dimecres el fòrum virtual Shopping & Quality Tourism Summit España 2020, que aplega personalitats rellevants del sector turístic espanyol i aspira a donar idees per a una nova etapa del turisme mundial. Maroto ha destacat els esforços que porta a terme l’Administració i que ha d’afrontar el sector en la línia de reforçar els projectes de digitalització del sector per afavorir un «turisme intel·ligent», ja que segons la seva opinió el futur passa per afegir-se a una inevitable transició ecològica i digital. Un canvi de model que la pandèmia ha accelerat.\nPer al director executiu de l’Organització Mundial de Turisme, Manuel Butler, «els problemes globals només es poden solucionar amb solucions globals», que passen per reforçar les inversions en la millora dels allotjaments perquè compleixin els requisits mediambientals. També apostar pel que els experts denominen intel·ligència de mercat o anàlisi tècnica de les tendències per anar cap a un turisme més sostenible. Segons Butler, la crisi pandèmica amenaça 120 milions de llocs de treball al món i no s’espera que es pugui arribar a la recuperació dels nivells anteriors pugui abans de tres o quatre anys.\nEl president del fòrum, l’exalcalde de Barcelona Jordi Hereu, va instar l’Administració a impulsar campanyes per millorar la percepció internacional de la marca Espanya, l’establiment de corredors segurs de trànsit de turistes i millorar la promoció dels destins. Per Hereu, una de les palanques fonamentals per a la recuperació pot ser la potenciació del turisme urbà i la recuperació dels viatgers de congressos. Maroto va considerar prioritaris els ajuts al sector turístic de les Balears, Canàries i de les zones despoblades.


Uns 6.000 ocells aquàtics han hivernat aquest any al riu Ter - Diari de Girona\nEntre els més vistos hi ha l'ànec collverd, el corb marí o el bernat pescaire, segons un cens elaborat cada any\nVoluntaris durant el cens al riu. cerm\nUn any més, diferents entitats i organismes vinculats al riu Ter han dut a terme un cens dels ocells que hivernen al curs del riu, al seu pas per les comarques del Ripollès, Osona, La Selva, el Gironès i el Baix Empordà. Al voltant de 6.000 ocells aquàtics han hivernat enguany al riu Ter, segons les dades del cens que elabora anualment el Centre d'Estudis dels Rius Mediterranis i el Consorci del Ter.\nEn concret, aquests ocells han hivernat al curs del riu, al seu pas per les comarques del Ripollès, Osona, la Selva, el Gironès i el Baix Empordà. Del total d'ocells aquàtics censats, al voltant de 2.000 exemplars són de la família dels anàtids, la gran majoria dels quals ànecs collverds. Més de 700 exemplars són corbs marins grossos; 600 exemplars de la família dels ardeids, sobretot bernat pescaires; 524 esplugabous; més de 1.700 exemplars de gavines; i alguns centenars de limícoles i ràl·lids. L'elaboració del cens ha comptat amb un centenars de voluntaris d'aquestes comarques.


El BBVA adverteix del possible "esgotament estructural" turístic\nEl BBVA adverteix del possible "esgotament estructural" de l'oferta turística a Espanya\nLa caiguda dels ingressos per turisme en el tercer trimestre fa témer un estancament en els pròxims mesos\nDivendres, 10 de novembre del 2017 - 14:25 CET\nEl temor a una bombolla turística a Espanya segueix present. BBVA Research ha advertit aquest dijous del possible "esgotament estructural" de l'oferta turística a Espanya. Justifica aquest temor en la caiguda del 2,3% de les pernoctacions de turistes no residents en hotels en el tercer trimestre de l'any, a més d'una caiguda dels ingressos per turisme en la balança de pagaments, que van baixar un 1,5% a l'agost. El departament d'estudis del BBVA no fa referència com a causa de l'evolució d'aquests indicadors als possibles efectes de la crisi política catalana.\nL'informe Situació Espanya del servei d'estudis de l'entitat, presentat aquest dilluns per l'economista en cap del Grupo BBVA i director de BBVA Research, Jorge Sicilia, i l'economista en cap d'Economies Desenvolupades de BBVA Research, Rafael Doménech, rebaixa dues dècimes la previsió de creixement de l'economia espanyola per al 2017, fins al 3,1%, i en tres dècimes la del 2018, fins al 2,5%, per l'impacte de la incertesa derivada de la crisi política a Catalunya, alhora que estima que en el bienni 2017-2018 es creen al voltant de 950.000 llocs de treball.\nDes del BBVA esperen que les vendes de béns a l'exterior creixin a un ritme mitjà anual del 4,6% durant els pròxims dos anys --1,7 punts percentuals menys del que prèviament s'havia estimat--, i que el consum de no residents es desacceleri des del 9,7% el 2016 fins al 7,3% el 2017 i l'1,2% el 2018 --1,1 punts percentuals menys que el que s'havia esperat abans de l'estiu--. "A això últim no només contribuiran els factors que pesen sobre la demanda turística en el curt termini, sinó també el possible esgotament estructural de l'oferta", assenyala l'informe.\nAquestes dades, segons el BBVA Research, indiquen que el sector podria estar aproximant-se a nivells de saturació --particularment, en els destins tradicionals de platja-- i que, en un futur, augmentarà la probabilitat que els increments en la demanda es traslladin a preus i salaris més elevats, en lloc d'impulsar el creixement i l'ocupació. El cert és que les taxes de creixement sostingudes en els últims anys pel sector turístic espanyol són difícils de mantenir, a l'implicar taxes de repetició elevades per part dels turistes. Bona part d'aquests turistes van arribar a Espanya en els últims anys animats per la inestabilitat en altres zones del món, fonamentalment el Pròxim Orient.


Alliberades al Delta de l'Ebre 14 exemplars de tortugues babaues\nPublicat el 05/02/2018 10:09\nEls animals havien quedat atrapats accidentalment en xarxes de pescadors.\nLes 14 tortugues van quedar atrapades accidentalment per xarxes de pesca a la zona de la barra del Trabucador de Sant Carles de la Ràpita entre els mesos d'octubre i desembre. Gràcies als pescadors que van alertar de la seva presència, es van poder rescatar i traslladar al Centre de Recuperació d'Animals Marítims (CRAM) per rebre un diagnòstic i tractament.\nAmb aquestes, ja són 26 les tortugues rescatades amb èxit durant el 2017 a tot Catalunya, i de les quals se n'han pogut alliberar 20. Les altres continuen en tractament i s'espera que puguin tornar al mar aviat. L'alliberament s'ha fet de la mà de la Xarxa de Rescat de Fauna Marina (XRFM) del Departament de Territori i Sostenibilitat, el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació conjuntament amb el CRAM, amb el finançament del programa Pleamar de la Fundación Biodiversidad.\nIMATGE: Moment de l'alliberament d'una tortuga babaua a Sant Carles de la Ràpita, arxiu.


L'Ajuntament de la Seu demana prescindir del cotxe durant la festa major | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl Consistori de la Seu d’Urgell demana a la ciutadania que, durant els dies de festa major, prescindeixi d’utilitzar els vehicles privats i faci els desplaçaments per l’interior de la ciutat a peu. Aquesta mesura evitarà que es produeixin problemes de mobilitat dins del nucli urbà, al limitar la circulació de vehicles als visitants.\nRespecte a l’aparcament, no es podrà estacionar als llocs amb prohibició explícita d’aparcar, ni a les cantonades, ni als passos de vianants, ni davant de les tanques habilitades per a organitzar la circulació. Pel que fa al repartiment de mercaderies, es podrà realitzar fins les 9 hores.\nÚs dels pàrquings dels carrers afectats\nEn la mesura del possible, s’hauran de treure els vehicles abans de les 9 hores i es tancaran a partir de les 9 de la nit. Sempre es podrà sortir en casos d’urgència.\nCaldrà accedir-hi pel camí més curt possible, extremant la prudència i sense entorpir la celebració de cap acte. Si és necessari moure alguna tanca o senyal, es podrà fer sempre que posteriorment es torni a col•locar en la seva posició inicial.\nCanvis i anul•lacions\nEn cas de pluja, els Jocs XXL s’ubicaran als porxos del carrer Major, i les activitats familiars als porxos més propers d’on es facin inicialment. Pel que fa a la resta d’actes, en funció de l’activitat, es comunicarà la nova ubicació o cancel•lació d’aquesta al web www.fmlaseu.cat i a través de xarxes socials.


Sánchez Llibre ja presideix Foment del Treball\nL'empresari i expolític Josep Sánchez Llibre ha estat nomenat aquest dilluns president de Foment del Treball per un mandat de quatre anys en substitució de Joaquim Gay de Montellà, que ocupava el càrrec des de 2011.\nEn el seu discurs de proclamació, Sánchez Llibre ha assegurat que la patronal treballarà "intensament" perquè les empreses que van traslladar la seva seu fora de Catalunya tornin i per construir espais de diàleg i distensió que ho facilitin.\n"Ja ho hem començat a fer, des de fa uns dies. Per intentar que molt aviat, el més aviat possible, alguna de les companyies que s'ha anat faci el pas de tornar al nostre país, a Catalunya", ha explicat.\nSánchez Llibre ha defensat que l'organització ha de "influir més i millor" en els diferents grups polítics presents al Parlament de Catalunya i el Govern, el Congrés delos Diputats i l'Executiu central, l'Ajuntament i les institucions europees.\n"A totes les institucions, sense cap excepció", ha recalcat, i ha sostingut que la patronal ha de facilitar que les empreses puguin entrar en contacte amb aquestes administracions, de manera que crearà un departament per a això, com ja va fer des de la CEOE.\nAixí mateix, l'exdiputat de CiU al Congrés ha advocat per defensar l'economia i els interessos de les empreses amb unitat, fermesa i sense entrar en qüestions que no siguin de la "incumbència" de la patronal.\nMODERNITZAR I FEMINITZAR LA PATRONAL\nEl recent nomenat president ha reiterat el seu compromís per modernitzar l'estructura de la patronal, així com per rejovenir i feminitzar.\nPer a això, fomentarà la participació de l'Associació Independent de Joves Empresaris de Catalunya (Aijec) i del Talent Hub Institut de la patronal, i ha assegurat que integrarà més dones en l'estructura interna de l'organització.\nTambé ha explicat que presentarà davant la junta directiva un canvi dels estatuts de Foment del Treball per donar més pes a Lleida, Tarragona i Girona.\nPIMEC I CECOT\nEl vicepresident de Conserves Dani ha demanat "unitat" per defensar la quota de representativitat davant Pimec, tant des de Foment del Treball com des Fepime --la seva patronal de pimes--, i ha asseverat que no criticarà a l'organització presidida per Josep González "ni en públic ni en privat".\nSobre Cecot, que està suspesa temporalment com a sòcia de Foment del Treball, Sánchez Llibre ha valorat que els diferents membres de la patronal s'han de "sentir molt còmodes" per al seu retorn i que, si és així, s'hauran de respectar les normes internes de la patronal.\nSánchez Llibre ha agraït als que han donat suport la seva candidatura a president: "El futur comença avui. El futur per aconseguir grans objectius".\nHa valorat el treball i la dedicació durant els últims vuits del seu predecessor, Gay de Montellà, i també ha fet una menció especial a l'anterior president de Foment del Treball i actual president de la CEOE, Juan Rosell, organització en la qual ha subratllat que seva patronal "seguirà posant l'accent català".


Organitzen una jornada per simbolitzar el retorn dels exiliats des de França pels camins que van fer servir el 1939 - Diari Jornada\nDos dels organitzadors de la jornada pel camí de l'exili a Morellàs- Les Illes, en una imatge del 14 de setembre de 2018. (ACN)\nLa iniciativa, que rep el nom de 'Camins de tornada', també reivindica l'existència de polítics exiliats de Catalunya\nOrganitzen una jornada per simbolitzar el retorn dels exiliats des de França pels camins que van fer servir el 1939\n| 18 de set, 2018 - 11:07\nDiverses persones vinculades a entitats i associacions han decidit organitzar una jornada el proper 22 de setembre per simbolitzar el retorn dels exiliats des de França pels mateixos camins que van fer servir l'any 1939. La iniciativa rep el nom de Camins de tornada i també reivindica l'existència de polítics exiliats a Catalunya. El recorregut, que també es farà des d'Andorra i la Vall d'Aran, s'iniciarà pels volts de dos quarts de dotze del migdia a la localitat nord-catalana de les Illes (Vallespir). Durant una hora i trenta minuts, els assistents passaran pels mateixos llocs per on milers de persones van marxar a la fi de la Guerra Civil de camí a l'exili, però en sentit invers, fins a la Vajol (Alt Empordà). «Es tracta d'un homenatge als que es van veure forçats a fer-ho», diu un dels organitzadors, Carles Garsaball.\nMilers de persones van protagonitzar un èxode massiu l'any 1939 fugint de la dictadura. Els exiliats van marxar passant per diversos municipis de l'Alt Empordà i el Pertús. Ara, un grup de persones vinculades al món associatiu i cultural de la zona ha decidit retre'ls homenatge simbolitzant el camí de tornada de «tots els republicans que es van veure obligats a emprendre aquesta ruta».\n«Fa temps que estem preocupats per la situació de Catalunya Sud i ens preguntàvem on son els republicans espanyols i d'arreu i la resposta és que, malauradament, o estan morts o exiliats», afirma Garsaball.\nEl dia 22 tornaran a fer aquests camins però en sentit nord-sud. «De tornada cap a casa perquè la nova República pugui acollir tots els republicans que ho vulguin». La iniciativa també vol reivindicar els actuals polítics exiliats. Per això, diversos dirigents com el mateix Carles Puigdemont o el conseller Lluís Puig han difós vídeos a través de les xarxes socials amb una crida a participar a la jornada.\n«La història es repeteix i, malauradament, tenim exiliats i aquí (a Catalunya Nord) tenim molta conscienciació perquè molta gent s'hi va quedar a viure», remarca Garsaball.\nLa caminada s'iniciarà pels volts de dos quarts de dotze del migdia a Morellàs - les Illes, tot i que també es farà des d'Andorra i la Vall d'Aran. El punt de trobada serà l'Hostal dels Trabucaires, un punt simbòlic, des d'on els participants recorreran durant una hora i mitja un els camins de l'exili, passant pel coll de Lli fins arribar a la Vajol, on podran dinar.\nEl organitzadors diuen que es tracta d'una ruta senzilla perquè tothom que vulgui pugui participar-hi amb l'objectiu de «restaurar la dignitat dels que ho van sacrificar tot per defensar els seus ideals».\nL'alcalde de Morellàs - les Illes, André Bordaneil, diu que quan els van plantejar la iniciativa van decidir donar-hi suport sense pensar-s'ho. «A Catalunya Nord som molt sensibles, hi ha molts alcaldes d'aquí que, sense prendre posició ni parlar d'independència, no podem suportar que hi hagi presos polítics», afirma.


ParcBit Inspira "Digitalització, el camí cap a l'automatització" | FUNDACIÓ BIT\nportada Activitats\tParcBit Inspira “Digitalització, el camí cap a l’automatització”\nParcBit Inspira “Digitalització, el camí cap a l’automatització”\nde Fundació Bit Juny 2, 2020\nDesprés de l’èxit de la nostra trobada amb Daniel Calle, de TravelgateX, torna ParcBit Inspira en format webinar el pròxim dijous 11 de juny, a les 18 h, aquesta vegada per xerrar de digitalització amb Marga Martínez, sòcia fundadora de GladtoLink. Inscripcions aquí.\nPer a nosaltres, aquesta sessió amb Gladtolink, arriba en un moment clau. Ara tothom parla de digitalització, però ningú no diu per on començar. No és fàcil en un entorn en constant canvi, qualsevol professional ha d’entendre quin és el seu paper en la seva transformació digital i en la de l’empresa de la qual forma part. Gladtolink compta amb una llarga trajectòria facilitant aquest procés tant a pimes locals com a empreses grans com Ibèria o Barceló Hotels. Llegir entrevista amb Margalida Martínez.\nDurant la seva intervenció tractarà de respondre les següents preguntes:\nQuè és la transformació digital? Personal i corporativa.\nQuè és la cultura organitzacional? Diferència entre estratègia i visió digital personal i corporativa.\nQuines eines digitals poden millorar la comunicació? La col·laboració? L’auto-gestió?\nEs poden definir estratègies d’èxit per a iniciatives transformadores, anàlisi econòmica financera de cada iniciativa i compilació en un pla de transformació digital?\nEn un context d’evolució continuada i disrupcions tecno-econòmiques on les empreses o corporacions s’han d’esforçar per no caure en l’obsolescència i mantenir un alt nivell de competitivitat / vigència, no existeix la píndola màgica per digitalitzar-se sense suar la camiseta. Però, abans d’això, podeu apuntau-vos a través d’aquest formulari i plantejar els vostres dubtes i preguntes.


La periodista Anna Vilajosana actualitza el llibre «Sentir Manresa» nou anys després - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl volum editat per Parcir el 2008 es va exhaurir i ara surt una versió revisada de l'obra on la periodista glossa la 'seva' ciutat\ntoni mata i riu manresa 15.06.2017 | 08:25\nAnna Vilajosana, amb el llibre, ahir al migdia a la llibreria Parcir. Maria Agut\nHa plogut molt des que Baudelaire va definir el flâneur com un personatge arquetípic de la modernitat, i també fa temps que Walter Benjamin va parlar del caminant com l'espectador de l'urbs capitalista. La periodista Anna Vilajosana (Manresa, 1970) no és una vilatana del París de Napoleó III ni coetània del pensador enterrat a Portbou, però la seva mirada íntima i distreta a la ciutat on ha viscut tota la vida es deixa sentir a les pàgines d'un llibre que reprèn el camí iniciat el 2008. El volum Sentir Manresa torna a les llibreries novament amb el tàndem que l'autora forma amb Edicions Selectes-Llibres Parcir, sense grans canvis però «posat al dia després d'haver-lo revisat de dalt a baix».\nPassejar s'ha posat de moda. I Vilajosana proposa al lector que l'acompanyi en un viatge eminentment fotogràfic que va prendre cos fruit d'una necessitat. «Fa uns quants anys vaig anar a l'Argentina a visitar uns familiars. Els volia dur un llibre sobre Manresa però cap em feia el pes», explica: «vaig comentar a Antoni Daura –llibreter de la Parcir– com m'agradaria que fos un llibre per regalar, i em va convidar que el fes jo».\nD'aquella afortunada trobada en va sortir Sentir Manresa, coeditat per Parcir i Zenobita, i el miler d'exemplars que es van posar a la venda «es van exhaurir relativament aviat», apunta Daura. Nou anys després, l'obra de Vilajosana torna als taulells amb una nova maquetació i els mínims canvis necessaris per actualitzar el relat. «La portada és nova: el 2008 vam fer una coberta amb un mosaic d'imatges de la ciutat», comenta l'autora: «ara, però, hem optat per l'escultura de Ramon Oms de la noia que seu en un banc a la Plana de l'Om, que per a mi és un dels racons més bonics».\nAnna Vilajosana és l'autora dels textos i de les fotografies, com en l'edició original, si bé ara n'ha incloses algunes del seu home, Xavier Serrano, un creador polifacètic en el terreny de la fotografia i la música. El resultat de l'actualitza ció és un volum de 178 fotografies i 18.667 paraules, repartides en set capítols, una introducció i un text final que «és nou del tot, l'he canviat de dalt a baix».\nLa Manresa que es passeja\n«Una cosa bona de tenir criatures és el fet que et permet tornar a mirar la ciutat amb uns ulls nous», se sincera Vilajosana: «un dia que era a la plaça Major, un dels meus fills, que començava a caminar, va anar cap als porxos de l'Ajuntament i ho admirava tot».\nEl títol del llibre remet a la doble semàntica del verb: «'sentir' com a sinònim de parar l'orella, d'escoltar, de forma reposada i relaxada; i 'sentir' les emocions». No és en va l'elecció: Vilajosana parla de la seva Manresa, de la que «passegem tots, la més cèntrica». Per aquest motiu, no hi ha els barris ni les àrees periurbanes, la mirada de l'autora s'ha fixat més en la ciutat on van a parar les inquietuds de la ciutadania quan ritualitza la socialització de la col·lectivitat.\n«Tampoc no em fixo especialment en la monumentalitat, encara que la basílica de la Seu, sens dubte, hi és, però paro més atenció en els carrers i en els racons. Vaig voler fer un llibre tranquil, plàcid, que no té un punt de vista crític sinó subjectiu». La nova edició arriba a les llibreries amb una tirada inicial d'un miler d'exemplars i amb el suport de l'Ajuntament de Manresa, que farà del volum un objecte de regal per als seus convidats.\nEl present transformat\nEn la Manresa de l'any 2008 treia al cap un fenomen inesperat que ha capitalitzat la vida dels països occidentals en la darrera dècada: la crisi. Caixa Manresa era una entitat potent que feia quatre dies s'havia gastat més de 70 milions d'euros per rehabilitar a fons el monestir de Sant Benet de Bages i el seu entorn. La plaça de la Reforma acumulava un rere l'altre els endarreriments de cirurgia urbanística que la van fer irrecognoscible. I aquell vell somni d'unir el nucli antic amb les Escodines es va concretar amb una passarel·la que va pintar una nova visió de la Via de Sant Ignasi.\n«No tindria sentit treure una foto sense aquest pas elevat», admet Vilajosana, com tampoc posar-ne una on es veiés la bola publicitària de Caixa Manresa a l'edifici més alt de la ciutat a la plaça de la Bonavista. «No he fet un llibre d'història perquè jo no sóc historiadora, no tindria sentit fer aquesta mirada i expressar-la», afegeix la periodista, que explica en l'obertura del volum el llegat familiar d'on sorgeix Sentir Manresa. «La meva àvia era una immigrant que va arribar a Manresa i es va quedar, es va casar, va tenir fills, i després la meva mare em va tenir a mi, i jo sempre he viscut a Manresa, m'hi he casat i he tingut fills. El llibre té la meva mirada personal, reflecteix els vincles que he establert amb la ciutat».\nLlibres que fan ciutat\nLa història de Manresa és objecte de desig bibliogràfic amb una certa regularitat. Tot i que la ciutat no té a hores d'ara cap història global actualitzada, títols com Històries de Manresa, de Francesc Comas, amb els articles que publica a Regió7, i La Manresa desapareguda, que ja té dos volums signats per Gal·la Garcia, apropen la ciutadania a aspectes parcials de la biografia de la capital bagenca.\nSentir Manresa, que inclou textos en català, castellà i anglès, «no és una guia turística ni un catàleg de postals», segons Antoni Daura: «des d'un inici vam voler que fos un llibre del qual els manresans en puguem presumir quan anem a fora o quan ens visitin». Però és també una obra pensada per als manresans: «crec que sí –afirma Vilajosana– perquè el fet que estigui escrit i fotografiat des d'un punt de vista personal ajuda que et replantegis la ciutat».\nL'autora confessa que «m'he despullat bastant» perquè parla de Manresa entenent que «la ciutat és l'escenari de les nostres vides». L'alcalde Valentí Junyent hi insisteix que «és un exercici de manresanisme i d'estimació envers la nostra ciutat». Els títols dels capítols caracteritzen la dimensió vivencial que li atorga Vilajosana, perquè una població està feta de rastres, veus, racons i somnis.\nGenís Sinca glossarà les virtuts del llibre de Vilajosana. Cultures


→ 9.040 establiments\n→ 2.463 establiments\nHotels a Gyömrő\n2230 Gyömrő, Üllői út 24, Hongria\nAssegura't un bon preu al Alex Apartman - els clients que s'hi han allotjat fa poc li han posat un 8,5.\nLa gentilezza di Livia, la padrona di casa, la presenza di parcheggio.\nL'Alex Apartman es troba en una zona verda tranquil·la de Gyömrő. Està situat a només 200 m del castell de Teleki i el seu parc. Té un jardí amb un parc infantil, terrassa i barbacoa. L'establiment també disposa de Wi-Fi gratuïta i aparcament gratuït.\nTotes les unitats d'allotjament estan decorades amb colors vius i disposen de TV, mobles de fusta i caixa forta. Cada unitat té un bany privat amb banyera.\nA 500 metres hi ha una platja i un llac on es pot pescar. A 700 metres hi ha una piscina, una sauna, un gimnàs i una pista d'esquaix. A una distància de 800 metres trobareu restaurants i un bowling.\nL'estació de tren de Gyömrő és a un 2 km. L'aeroport internacional de Budapest és a 10 minuts amb cotxe. El centre de Budapest és a 30 minuts amb cotxe de l'Apartman Alex.\nQuan vols allotjar-te al Alex Apartman?\nLa reserva més recent en aquest allotjament és del 26 de abr. a les 13:29 des d'Hongria.\n6 raons per triar el Alex Apartman\n3 establiments a Gyömrő\nInstal·lacions del Alex Apartman\nUn màxim de 2 menors de 4 anys paguen 4 EUR per persona i nit si dormen en bressols.\nLa situació del Panzio Sissi té una puntuació de 9\nMira els 2 millors hotels de Gyömrő, segons 70 opinions d'hotels autèntiques a Booking.com.\nEls clients que han consultat el Alex Apartman també han consultat: Hotel Sunshine\nL'Hotel Chesscom està situat entre el centre i l'aeroport de Budapest, a només 80 m de la principal estació de metro de la línia blava, i ofereix aparcament gratuït. També serveix esmorzars. 1 persona s'ho està mirant ara mateix\nPuntuació a partir de 2.669 comentaris\nThe Airport Hotel Budapest is just 2 minutes away with the hotel's own minibus from the airport and offers fine cuisine in its 24-h restaurant, free parking and free Wi-Fi. La reserva més recent en aquest hotel és d'avui a les 01:22\nPuntuació a partir de 1.828 comentaris\n» Mostra més apartaments a Gyömrő\nEl millor de Gyömrő\nClica aquí per veure més allotjaments a prop de llocs d'interès populars de Gyömrő\nEstalvia't fins a un 50% a Gyömrő


Servei d'Assist�ncia Jur�dica per als socis de la M�tua General de CatalunyaOferta de Balnearis de la M�tua General de Catalunya\nAtenci� al Mutualista\n» Assist�ncia jur�dica\n> Assist�ncia Jur�dica\nAssist�ncia Jur�dica en cas de mort o invalidesa\nLa M�tua ofereix orientaci� legal gratu�ta i, si s'escau, assist�ncia jur�dica de primer nivell en condicions molt especials.\nEl mutualista pot demanar una orientaci� de car�cter legal del nostre departament jur�dic en casos de mort o invalidesa, com ara la presentaci� de reclamacions a la Seguretat Social, la sol�licitud de pensions, el reconeixement administratiu d'invalideses, les reclamacions a tercers per danys corporals i, en general, la realitzaci� de tr�mits relacionats amb la defunci� de familiars.\nNo dubti a trucar-nos per concertar una visita d'orientaci� i assessorament. Si el plantejament de la q�esti� demana un tractament m�s exhaustiu (requereix el tr�mit d'un procediment judicial o administratiu), des de la M�tua el posarem en contacte amb despatxos professionals externs d'acreditada experi�ncia i contrastada professionalitat, que li oferiran unes condicions especials pel fet de ser mutualista.\nEl Departament d'Assessoria Jur�dica efectuar� un seguiment permanent dels expedients tramitats i vetllar� per la seva correcta evoluci�. Per totes les q�estions relacionades amb aquest nou servei, pot contactar amb l'Assessoria Jur�dica de la M�tua al tel�fon 93 414 36 00.


I Mostra d'art compromés de Cocentaina - Les Muntanyes | Diari de l'Alcoià i les comarques centrals valencianes\nI Mostra d’art compromés de Cocentaina\nLa Mostra d'Art Compromés està organitzada per la Regidoria de Cultura de l'Ajuntament de Cocentaina juntament amb els Artistes Locals i l'Associació SOLC.\nEnviat per Redacció Muntanyes en 17 de desembre de 2015.\nTags: Art, Cocentaina, Exposicions, SOLC, Solidaritat\nEl Col·lectiu d’Art Local de Cocentaina ens convida a la inauguració de la I Mostra Internacional d’Art Compromés que organitza la Regidoria de Cultura de l’Ajuntament de Cocentaina juntament amb els Artistes Locals i l’Associació SOLC.\nUna exposició que pretén promocionar l’art de les nostres comarques i el poble de Cocentaina a més de promocionar i fomentar les arts plàstiques; recolzar i desenvolupar l’art contemporani realitzat a Cocentaina; estimular la creació artística a tots els nivells i difondre la producció artística dels creadors de Cocentaina i comarques.\nA més, aquesta mostra d’art conta amb la participació de l’Associació SOLC i tindrà un caire benèfic per a l’Associació comarcal d’ajuda en el tractament del càncer.\nLa inauguració de la Mostra serà el divendres vinent, 18 de desembre a les 20:30 h a la Sala d’Armes del Palau Comtal de Cocentaina\nL’exposició i venda es podrà visitar del 18 de desembre de 2015 al 30 de gener de 2016.


10 anys de la sentència del TC sobre l'Estatut: La visió dels redactors de la llei - TOTLLEIDA\nL'exconseller de Presidència i ponent redactor de l'Estatut, Francesc Homs, en una entrevista amb l'ACN. Imatge publicada el 22 de juny del 2020. FOTO. SÍLVIA JARDÍ\nACN Barcelona .- El Tribunal Constitucional va sentenciar sobre la retallada de l’Estatut el 28 de juny de 2010. El proper diumenge es compliran 10 anys d’aquell fet que va canviar la política catalana, i l’ACN inicia un seguit de reportatges i entrevistes per analitzar-ho. En aquest context, els ponents i redactors de la reforma de l’Estatut posen en dubte que el text que va quedar després de la sentència respongui a les necessitats actuals de Catalunya. Francesc Homs, Joan Ridao, Miquel Iceta i Jaume Bosch han valorat per a l’ACN el que va suposar tant la renovació estatutària com la posterior sentència i han coincidit a qüestionar que l’actual text, resultant de la decisió del TC, satisfaci les necessitats de la Catalunya del 2020.\nHoms creu que hi haurà d’haver «algun tipus de pacte en els pròxims anys» però en cap cas l’ubicaria en una reforma de l’Estatut, sinó en l’exercici del dret d’autodeterminació. Bosch, tot i que creu que “una fracció de la gent sobiranista” podria donar-hi suport si es recuperen elements de l’Estatut original del 2006, també opina que “una de les opcions que s’ha de votar ha de ser la possibilitat de la independència”. En canvi, Iceta creu que cal cercar un «acord ampli» al país, que ara no veu possible, i reclama «un desplegament de l’autogovern», pel qual seran «actius en la recerca d’aquest consens». Ridao és més prudent i malgrat que assegura que l’actual Estatut “no respon a la voluntat de la majoria del poble de Catalunya”, reconeix que hi ha diferents opcions segons els colors polítics.\nL’exconseller de Presidència i també redactor de l’Estatut, Francesc Homs, defensa que el tribunal va deixar el text com una eina «inservible»: «Si no l’haguessin magrejat i deixat com el van deixar clar que podria servir», defensa Homs, que lamenta que per llegir ara l’Estatut cal un «manual d’instruccions, que es diu sentència i que neutralitza tot el text». Creu que la sentència que va tombar el TC va ser «una operació d’Estat per parar els peus a la reivindicació de l’autogovern».\nEl primer secretari del PSC, Miquel Iceta, lamenta que el TC «alterés» una llei ja votada pels catalans. Creu que «va esquerdar un consens possible» i que va ser una «ocasió perduda». «L’Estatut havia estat vigent quatre anys i no havia produit cap enrenou, hauria estat més prudent que es desenvolupés», considera el líder dels socialistes catalans, que insisteix que el text era constitucional i «hi cabia en una interpretació oberta” de la Carta Magna. «El PP va intentar fer una pressió molt grossa i finalment el TC es va deixar arrossegar d’aquesta batalla jurídica», afegeix.\nAquesta primera retallada, que l’exdiputat d’ICV-EUiA Jaume Bosch considera «legítima», va deixar un text minorat respecte del que va aprovar el Parlament però tot i així «absolutament acceptable» per a l’ecosocialista. «El que no ens poden demanar és que assumim la retallada del TC», assegura, ja que va afectar un text ja referendat per la ciutadania, la qual cosa situa Catalunya com l’únic territori de l’Estat espanyol amb un estatut que no és el que s’havia votat.\nBosch defensa que l’actual Estatut és «clarament més potent que el de 1979» però ha vist desactivada la intenció dels redactors que la Generalitat assumís més competències sense que l’Estat pogués disputar-li el marc competencial. «L’Estatut redactat i aprovat pel poble de Catalunya, si es pogués recuperar, encara avui podria tenir una certa virtualitat», afirma, i «molt més la tindria el que va votar el Parlament el 30 de setembre abans de tots els fets». L’alternativa política, però, defensa que ha de passar per la taula de diàleg entre el Govern i l’Estat.\nPer a Homs, el «xoc» no es produeix de manera exclusiva amb el PP, sinó «amb l’Estat». «Allò va ser provocat per alguna cosa més que un partit polític, es va aixecar tot un aparell de l’Estat que hi va estar en contra, amb l’aquiescència en aquell moment del PSOE». «Que autonomies, del PP i del PSOE, o el Defensor del Pueblo, s’anés aixecant contra l’Estatut i que al final el Constitucional s’ho carregués, al PSOE ja li anava bé», carrega.\nIceta admet que el partit socialista «no sempre va combatre amb fermesa» l’ofensiva del PP contra el text de l’Estatut. La reforma va despertar també crítiques entre dirigents socialistes –i les recordades declaracions d’Alfonso Guerra amb el «Nos hemos cepillado el estatuto». Iceta reconeix que «sempre han conviscut opinions diferents sobre l’estat de les autonomies» en el si del partit i que, tot i que la posició no era unànime, ressalta que «si hi va haver estatut va ser gràcies al partit socialista, perquè sense el recolzament de Zapatero no n’hi hagués hagut». Iceta també creu que el procediment de negociació entre les forces polítiques catalanes massa sovint va semblar «una subhasta» i creu que, en lloc de «començar de zero» i «abocar-se a fer un nou Estatut» probablement s’hauria hagut d’anar a canviar «el que no funcionava prou bé o incorporar coses no previstes».\nPreguntat per si el govern espanyol hauria hagut de canalitzar el rebuig popular a la sentència d’una altra manera, Iceta s’excusa i apunta que el PSOE va perdre les eleccions l’any de després de la resolució i que l’executiu que va sortir de les eleccions del 2010 al Parlament «ja no tenia el desplegament estatutari com a objectiu».\nHoms fa responsable el govern de Zapatero de tota aquesta situació, i recorda que «no va tenir cap pressa per aplicar l’Estatut entre el 2006 i el 2010, no va complir ni un sol any amb les inversions en infraestructures i encara no hi havia la sentència, tenien majoria parlamentària a Madrid i a Catalunya», argumenta. També critica que «es van posar de perfil, per no dir que ho van animar sota taula» els recursos contra el text estatutari. «El PSOE va enganyar, no va defensar mai l’Estatut entre el 2006 i el 2010». Són unes acusacions que Iceta titlla de «falses».\nRidao diu que la presència de Zapatero a La Moncloa amb «un govern entre cometes amic» feia pensar a molts, ell inclòs, que hi havia «una autèntica conjunció astral» per reformar l’Estatut. «Pensàvem que això seria possible i que, si més no, almenys la negociació seria una negociació franca i amb totes les de la llei», sobretot després del suport explícit del president espanyol al text que aprovés el Parlament. Ara bé, veu «difícil» que la sentència del TC hagués tingut un desenllaç diferent per la «inhibició dels sectors progressistes i liberals» de l’Estat i per l’actuació «grollerament partidista» del tribunal.\nPel que fa a la campanya de recollida de signatures impulsada pel PP contra l’Estatut per diferents punts de l’Estat, Iceta la recorda «amb molta preocupació», diu que va ser una iniciativa «molt ferotge» i que, els populars, mentre eren hostils a la reforma de l’Estatut, «no tenien inconvenient en copiar textos amb estatuts d’altres comunitats autònomes dient exactament el mateix».\nHoms apunta que el problema no va ser aquesta campanya, sinó «la indiferència o mirada de simpatia que hi tenia tota la resta».\nPer a Homs, la resposta a la sentència per part de partits, institucions i de la mateixa ciutadania va ser molt bona. «Hi va haver una resposta pacífica, democràtica, serena i contundent alhora», en un moment en què el poble de Catalunya havia rebut una «garrotada»: «Al que havien votat en referèndum, li van dir que res, havíem seguit totes les regles del joc establertes, ho vam fer tot». «S’ha fet una bona reacció i la prova és que estem aquí, ben vius com a país», opina.\n«Van acabar apagant la flama, però la brasa hi era a sota», assenyala Homs, que explica que avisava els dirigents a Madrid, com ara el socialista Alfredo Pérez Rubalcaba, i fins i tot amb l’actual rei Felip VI, que si es «carregaven» l’Estatut al TC, hi hauria una «reacció important del poble de Catalunya que marcaria un abans i un després”. «Ells et venien a dir que això de l’Estatut i l’autogovern m’importava a mi i a uns quants altres nacionalistes», afirma.\nEl gener de 2006, Artur Mas viatja com a líder de CiU a Madrid i es reuneix en secret amb l’aleshores president del govern espanyol, José Luis Rodríguez Zapatero, a la Moncloa. D’aquella trobada, que Homs creu que va ser «encertada», en surt un acord sobre el projecte de l’Estatut. Amb tot, admet que n’extreu ara una lliçó: «Si no es va més units a l’hora de fer acció política, les envestides de l’Estat espanyol ens trenquen».\nRidao critica l’»extrema competència política i partidista» que hi va haver entre formacions catalanes i que creu que respon a l’estratègia del govern de Zapatero de «dividir els partits» quan l’Estatut arribés al Congrés. Aquesta competència «va fer que en alguns moments s’aixequés el llistó de l’Estatut, que això incomodés el PSOE i el govern espanyol i al cap de molt poc temps algú passés per sota i arribés el primer a la meta», en al·lusió a CiU. La resta de partits, assegura, van quedar «molt parats» del pacte Mas-Zapatero.\nEstatutFrancesc HomsJaume BoschJoan RidaoMiquel Icetaponentsredactorssentència\nLES BORGES BLANQUES. Concert de sardanes a la fresca


Gas Natural Fenosa i l'Ajuntament de Conca patrocinaran la representació de l'òpera La flauta màgica de Mozart — Naturgy\nLa companyia energètica, a través de la seva filial distribuïdora a Castella-la Manxa, donarà suport a la representació d'aquesta òpera, fruit del seu compromís social i cultural a les zones on desenvolupa la seva activitat empresarial.\nL'alcalde de la ciutat i president de la Fundación de Cultura Ciudad de Cuenca, Juan Ávila, i la directora general de Gas Natural Castilla-La Mancha, Begoña Méndez, han signat avui un conveni de col·laboració pel qual la companyia energètica patrocinarà, els dies 5 i 6 d'abril, la representació de l'òpera La flauta màgica de Mozart, amb motiu del vintè aniversari de la inauguració del teatre auditori de Conca. L'acte ha disposat, a més a més, de la presència de Consuelo García, regidora de Cultura, i de la nova delegada de Gas Natural Castilla-La Mancha a Conca i Guadalajara, Belén Díaz Rubio.\nUna òpera reconeguda arreu del món\nL'òpera La flauta màgica és un tipus d'òpera popular cantada en alemany i intercalada amb parts parlades, dividida en dos actes, amb música de Mozart i llibret d'Emanuel Schikaneder. Malgrat el pas del temps, l'obra manté l'estatus d'obra mestra i figura com la número ú a la llista de les òperes més representades de tot el món.\nAmb aquest patrocini, Gas Natural Fenosa i la seva filial a la regió, Gas Natural Castilla-La Mancha, renoven el seu compromís de col·laboració amb la societat de Conca i mostren el seu suport a les manifestacions culturals i artístiques en línia amb la seva responsabilitat social corporativa.\nLa Fundación de Cultura de Cuenca, per la seva part, té per objectiu la difusió de les arts escèniques i musicals, i impulsa l'assistència dels ciutadans, amb especial incidència en la infantesa i en la joventut, així com dels segments socials més desfavorits. En aquesta ocasió, l'Ajuntament i la Fundación han atès els desitjos d'aficionats i artistes vinculats a la ciutat en programar aquest important esdeveniment.\nConca, 11 de març de 2014.\nImatge de recurs (JPG 941 Kb)


Eve Pissouri Soultanina Villa Pissouri Xipre - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 116 allotjaments a Pissouri.\nPissouri, Pissouri, Xipre - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Pissouri, Eve Pissouri Soultanina Villa és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Eve Pissouri Soultanina Villa, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha instal.lacions de barbacoa, lloguer de cotxes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent piscina exterior, jardí. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Pissouri, faci de Eve Pissouri Soultanina Villa la vostra llar.


setembre 2017 - Lobisome\nEn dues setmanes els catalans estem convocats a votar si volem esdevindre un país independent o no. I passa que aquest referèndum ens està tocant d’organitzar amb l’Estat Espanyol i TOT el seu aparell de repressió en contra.\nI jo, que no participo pas en res tret de repiular, em creia prou preparat per aguantar-ho tot sencer. Total, són dues setmanes de no res… doncs no. Avui m’he trencat per dins i ha estat per culpa d’aquesta escena:\nI ha estat prou casualitat que no em toqués veure-ho en directe (podria haver anat a missa just davant en comptes d’anar-hi a la Parròquia del Roser) i d’haver-se donat el cas, no sé què n’hauria fet. Per que tot el que més em dol d’aquesta onada de repressió i atemptats contra la llibertat d’expressió és, justament, veure que passi tant a prop meu.\nI no puc més.\nNecessito prendre’n un mínim de distància i seguir una mica els consells d’aquest article de Crític.cat:\nEn resum, mirar de seguir menys l’actualitat i prendre’n distància. Les notícies ja acostumen a repetir-se aquests dies i la reiteració em fa poc de bé.\nEn comptes de la ràdio ja prefereixo tirar de podcasts com aquests:\n0 en c0rdura: jocs de taula, de rol i frikades vàries.\nEl camarote de los Crying Grumpies: còmics i frikades en general.\nLa Órbita De Endor: cinema i sèries de fantasia i ciència ficció.\nCARNE DE VIDEOCLUB: cinema dels 80 i 90. Un dels primers podcasts que vaig començar a seguir. Tant ben fet que em fa ganes d’haver viscut aquells anys a Albacete.\nAsambleas Fe y Vida: predicacions de Josué Fonseca i d’altres membres de les seves comunitats cristianes. Tot un reforç per la meva Fe en uns temps tant convulsos com aquests.\nI sí, de tant en tant Rac1 i CatRàdio. No fos cas que LA història et passi per sobre. I millor CatRadio, que els unionistes que inviten a les seves tertúlies no fan tant el pallaso.\nCategory: Lo Catalanisme, Religió, Subcultura | LEAVE A COMMENT


Equipo Nizkor - El Constitucional també tomba les estructures d'estat.\nEl Tribunal Constitucional també ha tombat les estructures d'estat catalanes, segons avancen diversos mitjans. Concretament, el ple de l'alt tribunal espanyol ha decidit per unanimitat declarar inconstitucional i, per tant nul·les, les disposicions del a Llei 3/2015 -la d'acompanyament dels pressupostos- que creava l'Agència Tributària de Catalunya i altres "estructures d'estat" referides a àmbits com les infraestructures i l'energia. El Constitucional, d'aquesta manera, estima parcialment un recurs interposat pel govern de Mariano Rajoy.\nDe fet, el Constitucional avala l'Agència de Protecció Social, que s'autoritza si es manté en el marc de les competències de l'Estatut en matèria de protecció social però en cap cas si s'intenta construir una Seguretat Social paral·lela. Precisament, l'Agència de Protecció Social -que ha començat recentment la seva tramitació- ja s'ha ideat per burlar una possible impugnació.\nEn concret, les disposicions addicionals sobre les que el TC ha dictat sentència fan referència al pla director de l'Administració Tributària de Catalunya, l'inventari del patrimoni de les administracions públiques de Catalunya, el catàleg d'infraestructures estratègiques, la creació a l'Agència Catalana de Protecció Social, i el pla director dels sectors d'energia, telecomunicacions, sistemes d'informació i transport ferroviari. Els articles 69 i 95 recullen la modificació de les Lleis del servei meteorològic de Catalunya i d'equipaments comercials.\n[Font: Nació digital, Barcelona, 07jul16]


L’Ajuntament segueix amb els treballs de millora de la mobilitat a la vila — Mobilitat\nL’Ajuntament segueix amb els treballs de millora de la mobilitat a la vila Després d’eliminar la rotació dels estacionaments als 16 carrers on es mantenia aquesta pràctica, l’Ajuntament segueix el pla de treball per millorar la mobilitat a la vila. La setmana vinent es portarà a terme la reestructuració de part de la zona blava a l’avinguda Camí dels Capellans. Els treballs suposaran l’ampliació d’una part de vorera per facilitar el pas dels vianants i la reorganització d’un espai d’aparcaments de la zona blava https://www.sitges.cat/serveis/mobilitat/actualitat/noticies/l2019ajuntament-segueix-amb-els-treballs-de-millora-de-la-mobilitat-a-la-vila https://www.sitges.cat/serveis/mobilitat/actualitat/noticies/l2019ajuntament-segueix-amb-els-treballs-de-millora-de-la-mobilitat-a-la-vila/@@download/image/20191024_151336.jpg\nL'actual aparcament provoca problemes en la mobilitat\nDesprés d’eliminar la rotació dels estacionaments als 16 carrers on es mantenia aquesta pràctica, l’Ajuntament segueix el pla de treball per millorar la mobilitat a la vila. La setmana vinent es portarà a terme la reestructuració de part de la zona blava a l’avinguda Camí dels Capellans. Els treballs suposaran l’ampliació d’una part de vorera per facilitar el pas dels vianants i la reorganització d’un espai d’aparcaments de la zona blava\nEl proper dilluns, 28 d´octubre, l’Ajuntament iniciarà la remodelació de la zona blava situada davant dels números 22 i 24 a l´avinguda Camí dels Capellans. Els treballs, que tindran una durada aproximada de 2 setmanes, preveuen l’ampliació de la vorera i la substitució de l’aparcament en bateria per un aparcament en línia.\nLa mesura té com a objectiu facilitar el pas dels vianants i, alhora, resoldre un problema de seguretat viària en aquesta zona. El sistema d’aparcament actual provoca alteracions en el trànsit, especialment durant les maniobres de sortida dels vehicles aparcats, que s’incorporen al vial marxa enrere. D’altra banda, l’aparcament és insuficient per als vehicles de major llargada, que acaben envaint una part del carril de circulació.\nLes obres de reorganització de la zona blava del Camí dels Capellans formen part de les accions previstes al Pla de Mobilitat, un document estratègic que dissenya el futur de la mobilitat a la vila en els propers anys. Tot i que el Pla encara està en fase d’actualització, ja s’estan implementant algunes de les mesures que contempla, com ara la supressió del canvi mensual d’aparcaments en alguns carrers o la reestructuració de la zona blava del Camí dels Capellans.\nEn els propers mesos, la regidoria de Mobilitat i Serveis Urbans té previstes altres actuacions amb l’objectiu de millorar la mobilitat a la via pública. Es crearan nous passos de vianants, s’adaptaran voreres al nou codi d’accessibilitat, es redistribuiran algunes zones de càrrega i descàrrega, i s’instal·laran nous aparcaments de bicicletes, entre altres.


Consternació a Tarragona: 3 ajuntaments de dol per la mort dels 2 joves a l'Espluga\nImatge de la masia de l'Espluga de Francolí on s'han trobat els dos joves morts. | TarragonaDigital\nL'Espluga de Francolí, Montblanc i la Canonja decreten un dia de dol per la mort dels dos joves en una masia\nA les 12 del migdia de dilluns hi haurà un minut de silenci davant dels tres ajuntaments\nper Redacció 01/05/2021 15:14h\nEls ajuntaments de l'Espluga de Francolí, Montblanc i la Canonja han decretat un dia de dol arran de la mort de dos joves en una masia de l'Espluga de Francolí, aquest dissabte al matí. Les víctimes, una noia de 21 anys i un noi de 22, eren de Montblanc i la Canonja, respectivament. Els tres consistoris han fet un comunicat conjunt en el qual lamenten «profundament» els fets i expressen el seu condol a les famílies i amics dels difunts. El dia de dol serà aquest proper dilluns, i a les dotze del migdia han convocat una concentració de suport davant dels ajuntaments.\nLa notícia ha saltat a primera hora d'aquest dissabte 1 de maig quan un amic de la parella que ha perdut la vida no podia localitzar-los i ha anat fins a la masia on s'havien quedat a dormir. Un cop ha arribat a l'immoble, d'un familiar de la parella, ha trobat els cossos dels dos joves de 21 i 22 anys inconscients. Ràpidament ha donat l'avís als serveisd'emergències i els Mossosd'Esquadra i el Sistema d'Emergències Mèdiques s'han personat ràpidament a la masia.\nUn cop allí, els efectius del Sistemad'EmergènciesMèdiques han dut a terme la maniobra de reanimació però sense èxit, ja que la parella ja havia mort per una aturada cardiorespiratòria. Tot i que els Mossos d'Esquadra segueixen investigant el succés, tot apunta que la mort de la jove parella s'hauria produït per una mala combustió d'un generador elèctric de gasolina i els hauria intoxicat amb monòxid de carboni.\nLa noia de només 21 anys era veïna de Montblanc, tot i que tenia una estreta vinculació familiar a l'Espluga de Francolí, on estava ubicada la masia on s'han trobat els seus cossos. El noi era un jove de 22 anys veí de la Canonja.\nAlerta: En estat greu 2 dones atropellades per una furgoneta desfrenada a l'Hospitalet\nEnsurt al Vendrell: Un petit despreniment en una casa activa els Bombers\nLa Canonja L'Espluga de Francolí Montblanc defunció


Centre Hospitalier de Martigues - hospitals - Martigues - Bocas del ródano - Provenza-Alpes-Costa Azul - França - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › França › Provenza-alpes-costa azul › Bocas del ródano › Martigues › Centre hospitalier de martigues\nCentre hospitalier de martigues Martigues > Bocas del ródano > Provenza-Alpes-Costa Azul > França\nEts pacient crònic? Estàs content amb l'oferta que estàs fent? Centre Hospitalier de Martigues? Digues-li a altres pacients! Deixa un comentari a sota d'aquest fitxer i ajudaràs a dilucidar els dubtes de molts pacients sobre on començar per iniciar el seu tractament.\nSi creieu que hi ha un error a l'adreça o en qualsevol altra informació de Centre Hospitalier de Martigues aquí a Hospitalsworldguide, la revisarem. Feu-nos saber on creieu que l'error és. Utilitzeu el formulari de contacte per contactar amb el nostre equip d'editors.\nEn aquesta pàgina, podeu veure, a més del número de telèfon i la ubicació exacta de Centre Hospitalier de Martigues al mapa, d'altres dades importants. Mireu de prop i contacteu si teniu alguna pregunta que pugui resoldre.\nLlistat de hospitals pròxims a Centre Hospitalier de Martigues\nInstitut Paoli Calmettes- (Situat a 34.28 km)\nCentre Hospitalier d'Allauch- (Situat a 35.77 km)\nCentre Hospitalier du Pays D'Aix- (Situat a 35.16 km)\nCentre Hospitalier de Salon de Provence- (Situat a 25.66 km)\nCentre Hospitalier Montperrin- (Situat a 34.37 km)\nSt Marguerite Hospital- (Situat a 34.42 km)\nCentre Hospitalier Edouard Toulouse- (Situat a 25.97 km)\nAssistance Publique Hôpitaux de Marseille- (Situat a 31.68 km)\nHôpital d'Instruction des Armees Laveran- (Situat a 31.74 km)\nMaternite Catholique de Provence l'Etoile- (Situat a 35.67 km)


Catalunya en Comú es presentarà a les eleccions europees amb Unidas Podemos cambiar Europa | Catalunya En Comú\nCatalunya en Comú es presentarà a les eleccions europees amb Unidas Podemos cambiar Europa\nEl Consell Nacional ha fixat la celebració de primàries per elaborar la llista entre l’11 i el 14 de gener\nEl Consell Nacional de Catalunya en Comú, reunit aquest matí a Vilafranca del Penedès, ha decidit que la formació es presentarà a les eleccions europees del proper maig com a part de la coalició Unidas Podemos cambiar Europa. Així mateix, l’òrgan directiu també ha aprovat la celebració de primàries per elaborar la llista amb votacions entre l’11 i el 14 de gener. “El nostre objectiu és recollir el vot progressista amb una candidatura conjunta que ens permeti fer front a l’avenç de la dreta que estem veient en alguns països d’Europa”, ha explicat Ramon Arnabat, coordinador general de Catalunya en Comú.\nUna altra de les qüestions que s’han abordat a la trobada d’avui ha estat el desplegament territorial, amb la mirada posada a les properes eleccions municipals. Així, després de la reunió d’avui ja hi ha un total de 96 nuclis dels comuns locals que han completat tots els tràmits de constitució, i n’hi ha uns 30 més que estan en tramitació i seran ratificats al proper Consell Nacional ordinari. “Volem consolidar la victòria a Barcelona i estendre la presència dels comuns arreu del territori”, ha dit Arnabat. “Treballarem perquè a tots els pobles de Catalunya hi ha hagi candidatures del canvi i una organització arrelada i de la gent, amb vocació de majories”. En les properes setmanes es posaran en marxa els espais de treball i coordinació territorial de portaveus, organització, comunicació i feminismes per preparar abordar la feina de cara als comicis del maig.\nPer últim, el coordinador general també ha volgut fer referència a les negociacions de pressupostos que s’estan duent a terme tant a Catalunya com a l’Estat. “Tenim l’oportunitat de revertir les retallades i la política d’austeritat que han seguit tant el govern central com el govern català en els darrers anys”. Arnabat ha valorat molt positivament l’acord de pressupostos entre Unidos Podemos – En Comú Podem – En Marea i el govern del PSOE, i confia en que la proposta tiri endavant. “Seria un error no aprovar els pressupostos generals de l’estat, perquè la partida per Catalunya ens permetà elaborar uns millors comptes”, ha dit. En aquest sentit, ha urgit al govern de la Generalitat a presentar una proposta que contempli la reversió de les retallades, especialment en els àmbits de salut i educació.


OPINIÓ | El govern municipal fa ús de l’ordenança de civisme per censurar la llibertat d’expressió – Cup Vilafranca\nOPINIÓ | El govern municipal fa ús de l’ordenança de civisme per censurar la llibertat d’expressió\nEl passat dia 21 de març de 2017 tres militants de la CUP de Vilafranca, instal·laven una paradeta informativa davant la seu de Telefònica al carrer de la Parellada que, simulant un top manta, tenia la intenció de denunciar i sensibilitzar les veïnes de Vilafranca sobre diferents situacions en què a les persones migrades al nostre país els són vulnerats els drets humans més bàsics. Alhora, també pretenia informar sobre la presentació de la “Guia de polítiques de ciutadania i immigració” de la CUP.\nL’acció simulava un top manta (fent referència a un dels col·lectius més vulnerables entre les persones migrades al nostre país) en què al costat de cada objecte col·locat metafòricament a la venda, hi havia una targeta informant d’alguna de les situacions que preteníem denunciar. Al darrere hi havia tres cadires buides amb sengles cartells en què cada suposat manter s’excusava per la seva absència al·legant diferents motius relacionats amb aquestes vulneracions de drets bàsics fonamentals. De fons hi penjava una pancarta amb el lema “Totes les persones migrades són refugiades”, i informàvem dels motius de l’acció a les persones que s’hi acostaven, tot convidant-los a venir a la presentació de la guia.\nEn definitiva, es tracta d’una senzilla acció informativa sobre una temàtica d’actualitat, que ha mobilitzat a la ciutadania catalana i que, des de la CUP, volíem contribuir a denunciar tot exposant el nostre punt de vista i les nostres propostes en aquest àmbit.\nUna acció de divulgació d’idees, reflexions i propostes polítiques, és a dir, una simple realització d’un dels drets més bàsics i fonamentals com és la llibertat d’expressió, ha estat penada pel govern municipal sociovergent, inicialment amb una multa de 900€ (300€ per a cada una de les persones que realitzàvem l’acció). Posteriorment s’ha imposat la multa únicament a la CUP de Vilafranca per una suposada falta greu en el marc de l’ordenança de civisme de Vilafranca per “ocupació de la via pública”.\nLa sociovergència vilafranquina ha contribuït a fer més real la representació que realitzàvem, com si fóssim veritables venedors ambulants, i per tant assetjats i multats, com tristament passa de manera quotidiana a les viles del nostre país, sense que es doni cap més resposta a la situació que viuen aquestes persones.\nDes de la CUP de Vilafranca ens preguntem quin dels fets descrit és exactament motiu de denúncia: realitzar un acte informatiu i reivindicatiu? Que aquest sigui en defensa de les persones refugiades? Quins són els elements que no es poden instal·lar a la via pública? Les cadires, les mantes, les pancartes, les persones mateixes? Durant quant de temps no es pot ocupar la via pública?\nTots i totes ocupem la via pública durant gran part del dia, per passejar, per parlar, per mirar els aparadors de les botigues, per seure una estona, per passejar el gos, per fer cua a les parades del mercat, per mirar el mòbil, per beure de la font, per jugar a pilota amb els nostres fills, per fer-nos una selfie, per fer castells, danses i correfocs o per escoltar un concert de música al carrer.\nDe la mateixa manera que tots aquests actes quotidians són ocupacions de la via pública, la solidaritat, la llibertat d’expressió i la participació política són expressions quotidianes de civisme.\nMarta Jové, Marta Raventós i Roger Espluga.\nMilitants de la CUP de Vilafranca\n7 de juliol de 20178 de maig de 201910\nBy Laia SantísIn Opinió\nPle municipal 27 de juny de 2017NOTÍCIA | La CUP de Vilafranca presenta al·legacions al projecte de rehabilitació d’equipaments de l’Espirall


LLEI 1/2019, de 15 de febrer, de supressió del Consell Comarcal del Barcelonès. (DOGC del 19.02.2019) - ICAB\nLLEI 1/2019, de 15 de febrer, de supressió del Consell Comarcal del Barcelonès. (DOGC del 19.02.2019)\nEntrada en vigor: 20.02.2019\nLa llei suprimeix el Consell Comarcal del Barcelonès i els òrgans que, d’acord amb el text refós de la Llei d’organització comarcal de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 4/2003, del 4 de novembre, el constitueixen.\nEstableix els criteris per a distribuir les competències, les activitats i els serveis propis del Consell Comarcal del Barcelonès.\nDetermina la creació d’una comissió mixta –en el termini d’un mes de l’entrada en vigor de la llei-- integrada per representants de la Generalitat, dels municipis de la comarca del Barcelonès i del Consell Comarcal del Barcelonès, perquè elabori una proposta de distribució de les competències, les activitats i els serveis del Consell Comarcal del Barcelonès. També han de formar part d’aquesta comissió representants de l’Àrea Metropolitana de Barcelona i de les altres administracions supramunicipals quan siguin directament afectades per la supressió del Consell Comarcal del Barcelonès, i representants dels treballadors del Consell Comarcal del Barcelonès i dels organismes, entitats i empreses vinculats o dependents\nPer altra banda, estableix que la representació i gestió dels interessos de la comarca del Barcelonès correspon, com a excepció al règim general establert pel text refós de la Llei d’organització comarcal de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 4/2003, del 4 de novembre, als ens locals que d’acord amb aquesta llei assumeixen les competències, les activitats i els serveis del Consell Comarcal del Barcelonès.