Mobilitat comarcal amb excepcions a partir de dilluns i fins a l'11 de gener - Diari digital de Ràdio Platja d'Aro\nMobilitat comarcal amb excepcions a partir de dilluns i fins a l’11 de gener\nRedacció 18/12/2020\tNo Comments\nEl 28 de desembre el PROCICAT avaluarà l’evolució de les dades per si pot flexibilitzar les mesures\nAquest matí, la Generalitat de Catalunya ha presentat les mesures que ens acompanyaran durant les Festes.\nA partir de dilluns, 21 de desembre, i fins al diumenge, 10 de gener, inclosos, només estarà permesa la mobilitat comarcal, llevat que puguem justificar el desplaçament fora de la comarca com anar a passar les Festes a un destí fix (una segona residència o visites a familiars). També es permetrà l’entrada i sortida de Catalunya per visitar familiars i contactes propers.\nA les celebracions assenyalades (24, 25 y 26, 31, 1 y 6) es podran ajuntar un màxim de 10 persones (nens i nenes inclosos) i que formin part, com a màxim, de dues bombolles de convivència. La resta de dies de les Festes, les trobades socials no poden superar les 6 persones.\nEl sector de la restauració també es veurà afectat. Només podrà obrir de les 7.30 a 9.30 h per servir esmorzars i de les 13.30 a les 15.30 h per servir dinars. Fora d’aquestes franges horàries, bars i restaurants estaran tancats i només podran servir sopars per emportar-se o a domicili. De les 19 a les 22 h es podrà recollir en el mateix local i fins a les 23 h es podran fer lliuraments a domicili.\nDurant l’estada en els bars i restaurants també serà obligatori portar la mascareta. Només es podrà treure per menjar i beure. Per conversar, per exemple, s’haurà de portar la mascareta obligatòriament. A les taules només podrà haver-hi 4 persones. Si són persones d’un mateix grup de convivència, es podrà arribar a les 6 persones. A l’interior dels locals l’aforament continuarà essent del 30%, sempre que es pugui garantir una bona ventilació.\nL’única novetat relacionada amb el sector comercial és que tancaran els gimnasos i locals de restauració ubicats en centres comercials.\nActivitats esportives i gimnasos seguiran oberts però amb ús obligatori de la mascareta. A l’aire lliure, no caldrà portar-la.\nPrevious Previous post: Les Festes sense obres al centre de Platja d’Aro\nNext Next post: Projeccions i mappings inspirats en l’univers a Platja d’Aro


Jordà anuncia 5,7 milions en treballs de reforestació i crèdits a interès zero per als afectats per l'incendi del juny\nActualitzada 30/08/2019 a les 17:26\nLa consellera s'ha reunit a Flix amb alcaldes i pagesos, que han desconvocat els pròxims talls de protesta de la C-12\n© Jordà s'ha reunit amb alcaldes i agricultors a l'ajuntament de Flix.\nLa consellera d'Agricultura, Teresa Jordà, ha tranquil·litzat els pagesos i alcaldes afectats per l'incendi de la Ribera d'Ebre amb l'anunci de l'inici aquest dilluns dels treballs de restauració forestal. Les actuacions suposaran una inversió de 2,2 milions d'euros que se sumaran als 3,5 milions més previstos en la construcció d'infraestructures de prevenció d'incendi. Així ho ha transmès Jordà en diverses reunions mantingudes aquest divendres al divendres al matí a l'Ajuntament de Flix.\nLa consellera, tot i que descarta ja d'entrada la concessió d'ajuts directes, ha anunciat que la Generalitat habilitarà també una línia de crèdit de 5 milions d'euros per als afectats a través de l'Institut Català de Finances (ICF), assumint el cost dels 800.000 euros d'interessos. Els alcaldes i, especialment, la majoria dels pagesos afectats han valorat positivament la iniciativa del Govern i ja han desconvocat, de moment, els pròxims talls de protesta de la C-12.\nLa consellera d’Agricultura ha explicat que aquests crèdits busquen “restituir la capacitat productiva, crear les condicions per a què aquestes terres siguin productives, i no només això, millorar-les si és possible”.\nL‘Estat ofereix ajuda per tramitar rebaixes dels mòduls agraris de l’IRPF als afectats per l‘incendi de la Ribera d’Ebre


La “huella invisible d'Estruch” com a mestre de les noves generacions del teatre a Espanya - LOBLANC\nCom a tancament de l’exposició “Pepe Estruch. Imatge, veu i paraula” que ha oferit des del 2 d’octubre una mostra dels fons documentals donats l’any passat al IAC Juan Gil-Albert per Israel Chaves, custodie de l’arxiu personal del director teatral. El comisariado de l’exposició va ser duta a terme per les professionals Juana María Balsalobre i Cristina Llorens del propi institut.\n“La huella d’Estruch” va ser la taula redona promoguda per l’Institut Alacantí de Cultura Juan Gil-Albert per a analitzar la influència de José Estruch en el teatre espanyol durant les últimes dècades. La RESAD va estar representada pel seu director Pablo Iglesias i dos professors, el dramaturg Ignacio García May i el director teatral Eduardo Basc, que esuvieron acompanyats per Paco Alberola, professor de la ESAD de Múrcia i autor recent d’una obra sobre Estruch.\nEl col·loqui es va centrar en la influència d’Estruch en el teatre espanyol de les últimes dècades. Dos dels ponents, García May i Alberola, li van tractar personalment i van anar els seus deixebles. El primer va mantenir una gran amistat amb el director teatral i professor alacantí, mentre que el segon va ser alumne seu en la RESAD i va participar com a actor en el muntatge de Medora (1978). Era un gran professor, probablement fins i tot més excepcional que en la seua pròpia professió de director escènic i va obtenir la consideració de mestre entre el seu alumnat i cercle teatral.\nPer la seua banda, Iglesias va parlar de la “huella” i record que Estruch ha deixat en la RESAD, on el dramaturg va ser professor d’Interpretació, durant sol deu anys, i on l’aula de Teatre Clàssic i l’Associació d’Antics Alumnes porten el seu nom des de fa anys. Basc, que va dirigir la Companyia Nacional de Teatre Clàssic durant set anys i ha sigut també vicedirector de la RESAD, va intervenir com a moderador de la taula.\nEstruch era un docent amb el qual s’aprenia molt amb qualsevol excusa que rescatava moltes coses interessants per a la gent. Va aconseguir redescuubrir als clàssics als més joves d’aquella època deixant una petjada invisible apreciable però no visible expressament on la limitació potenciava la creativitat.\nEn la taula es va considerar d’ell que tenia un pensament expansiu on és essencial el camí o el procés i no tant el resultat. Era una persona global, pluridireccional, atemporal, positivista i, simultàniament, molt individualista i col·lectiu, amant del quotidià.\nLa seua característica principal era la senzillesa com a bandera. Els docents en aquella època eren com a estàtues, però Pepe Estruch es movia. La seua arribada al nostre país va suposar un fort canvi per l’evolució artística tan diferents a Uruguai pel que fa a l’Espanya d’aquell moment.\nEl ponent Paco Alberola va presentar la seua obra “Escritos de Pepe Estruch” treball que s’editarà en 2019 de mà de la RESAD i sobre la qual va indicar que és una obra que ve amb retard, tenint en compte que estava ja finalitzada fa una mica més de vint anys. Una obra que arreplega obra literària pròpia de l’autor com a poesia o contes així com diferents escrits de professionals de les arts escèniques del nostre país i una introducció biogràfica. Alberola va proposar que el moment actual era l’adequat per a desenvolupar unes jornades-congrés sobre Estruch, de cort nacional o internacional, així com la pròpia estrena teatral d’una obra pròpia.\nPreviousLa huella invisible de Estruch como maestro de las nuevas generaciones del teatro en España\nNextLa Recreativa d’Altea la Vella ja coneix les bandes que participaran en el seu Certamen de Música Festera


L'equip - AEDES Group\nAedes Group disposa al Principat d’Andorra d’un equip sòlid d’economistes i juristes amb gran experiència focalitzats a donar solucions personalitzades als clients, indiferentment en català, espanyol, francès i anglès.\nLa sucursal de Ginebra es va obrir l’any 2009 amb la finalitat d’oferir als seus clients serveis fiduciaris de primera qualitat. Aquesta sucursal, essent una entitat financera, disposa d’una llicència de trustee.\nL’any 2010, Aedes Group va obrir una sucursal al Panamà per tal de potenciar l’estratègia d’internacionalització de l’empresa, fet que li va permetre accedir a les nombroses oportunitats latents que ofereix el sector.\nLic. & MDE ESADE Direcció d’Empreses\nMés de 5 anys d’experiència en gestions corporatives i de trusts/fundacions.\nDilatada carrera a l’administració general del Govern d’Andorra, on ha ocupat diferents alts càrrecs durant més de 10 anys.\nÉs director de la sucursal de Ginebra d’Aedes Group i disposa d’una amplia experiència i know-how en serveis fiduciaris.\nAmb més de 35 anys d’exercici i actual degà del Col·legi d’Advocats del Principat d’Andorra, col·labora amb Aedes Group per tal d’oferir serveis integrals als nostres clients.


El Pebrasset: Desentranyant el valor dels omega-3\nL'estudi que avui es publica, amb els seus resultats negatius, és una investigació més que de moment afig llenya al foc de la confusió.\nUn dels líders d'opinió en el tema dels omega-3 i risc cardiovascular, ha declarat públicament que 'el peix i els omega-3 haurien de ser la primera línia de defensa contra la mort provocada per les malalties del cor', la qual cosa contrasta amb la falta de protecció sobre mort cardiovascular trobada pels investigadors de l'estudi 'ORIGIN’.\nEn quant a quina és la millor forma de consumir estos àcids grassos omega-3, ha sigut i serà un tema de debat durant molts anys . Tot aço ha donat origen a un moviment d'investigadors que opina que la matriu és important, és a dir, que l'aliment és important per a aconseguir els propòsits i que el peix pot ser més beneficiós en conjunt que simplement els suplements. Òbviament, l'ideal seria permaneixer saludable utilitzant un patró de dieta adequat, com és en el nostre cas el mediterrani.\nD'altra banda, no es tracta només d'una qüestió de què es menja sinó de quan es comença a possar-se en practica esta dieta i de com poden variar els seus efectes en funció de l'edat i de les característiques personals. És molt probable que l'efecte no positiu detectat en l'estudi de 'NEJM' siga diferent en altres poblacions, i de fet este pareix el cas com s'aprecia en els resultats d'estudis individuals i de meta análisis.\nPublicado por arantxa en 9:57


per Text i fotos: ACN 06/06/2016 00:00h\nLa pedregada de dissabte va afectar mÃ©s de 1.200 hectÃ rees de fruita al sud del SegriÃ | Text i fotos: ACN\nLa tempesta de la tarda del dissabte 4 de juny va tornar a afectar alguns municipis del Segrià, principalment de la zona sud. Va caure calamarsa barrejada amb aigua a Seròs, Massalcoreig i La Granja d'Escarp, i es va intensificar la tempesta al municipi d'Aitona, seguit de les zones més pròximes de Torres de Segre, Sarroca de Lleida i Torrebesses.\nEn total es van veure afectades 1.245 hectàrees de les quals 1.070 de fruita de pinyol i 175 de fruita de llavor, segons el Departament d'Agricultura. La tempesta es va produir entre les set de la tarda i les nou del vespre, amb pedres d'una mida d'entre 0,5 i 1 centímetre, i a la zona més afectada d'Aitona, on hi ha 360 hectàrees danyades, es va iniciar amb una precipitació de pedra seca que va ser a que va produir el major mal al cultiu.\nEl cultiu més afectat per aquesta tempesta, la tercera consecutiva a la mateixa zona en tres caps de setmana seguits, són els fruiters, les varietats més pròximes a la recol·lecció, així com peres i nectarines, més sensibles als cops. Els danys s'estimen entre el 20 i 50% en general i el 70 i 100% a les zones més afectades.\nDesprés de castigar Aitona i el Segrià Sud, la tempesta es va desplaÃ§ar cap a la comarca de les Garrigues, afectant els municipis de Bellaguarda i la Granadella, però com que la pedra caure barrejada amb aigua, no se n'ha constatat una afectació significativa.\nL'atur cau de 1.629 persones al maig a Lleida i encadena quatre mesos de descensos\nEl ministre d'Exteriors, José Manuel García-Margallo, tancarà la Trobada al Pirineu\nCagon tot, dos duros que mos paguen per la fruita i al damunt tenim de aguantar aixo. Cagonteula quin hivern mos espera.


La pandèmia retrocedeix a Catalunya: cauen els contagis i la pressió hospitalària\nLa pressió hospitalària es redueix a Catalunya. | GTRES\nEl Departament de Salut ha notificat 1.269 nous casos positius i 16 defuncions\nper Antonio Ramos Llauradó / ACN 27/08/2021 10:52h\nEls hospitals catalans continuen buidant-se de pacients amb coronavirus, segons les dades del darrer balanç del Departament de Salut. En aquest sentit, en les darreres 24 hores, hi ha 20 pacients menys ingressats a les Unitats de Cures Intensives (UCI) a causa de la Covid-19, situant-se el total en 422 malalts crítics. Pel que fa als hospitalitzats a planta, la seva xifra es redueix fins a 1.207 (-56).\nTot això en una jornada en què s'han notificat 1.269 nous contagis confirmats per PCR o TA, que situen el total des de l'inici de la pandèmia a Catalunya en 889.618. Pel que fa a la velocitat de transmissió del virus, l'Rt, es manté en 0,85, mentre que el risc de rebrot cau 11 punts, fins als 203.\nUna jornada més, la nota més negativa del balanç del Departament de Salut són les 16 morts que s'han notificat 16 morts en les últimes 24 hores, una xifra que deixa el total de defuncions des de l'inici de la pandèmia en 23.329.\nEn la darrera setmana, el 6,39% de les proves diagnòstiques realitzades ha donat positiu. Pel que fa a la incidència acumulada a 14 dies passa de 267,36 casos cada 100.000 habitants a 252,79, mentre que a 7 dies, baixa de 115,13 a 108,66.\nLa demarcació de Tarragona suma una nova defunció\nLes regions sanitàries de la demarcació de Tarragona han registrat en les darreres 24 hores 118 nous casos de Covid-19. D'aquests nous contagis, 114 s'han produït al Camp de Tarragona i 14 a les Terres de l'Ebre. Des del darrer balanç s'ha sumat una nova defunció a causa del coronavirus, una xifra que deixa el total a la província en 1.376, set més que fa una setmana.\nPel que fa al risc de rebrot, al Camp de Tarragona cau 12 punts, situant-se ara en 174. A les Terres de l'Ebre també retrocedeix 22 punts, reduint-se fins als 151. L'Rt al Camp cau lleugerament fins a 0,76 (-0,01), mentre que a l'Ebre caua quatre centèsimes, quedant en 0,79.\nEn les darreres 24 hores, la pressió hospitalària cau a la demarcació de Tarragona. Ara com ara, el Camp de Tarragona hi ha 77 pacients ingressats a planta (-3) i 29 a l'UCI (-2). A l'Ebre, els hospitals també es buiden, amb 8 ingressats a planta (-3) i 5 a l'UCI (-1).


”Puig obri les portes del Palau de la Generalitat a Torra, President català que vol trencar Espanya”\nLa presidenta del Partit Popular de la Comunitat Valenciana, Isabel Bonig, ha denunciat hui que Ximo Puig “ha demostrat hui clarament quin és el seu full de ruta: conjuminar esforços amb el president de Catalunya, el separatista Torra. Des del PPCV li diem que Puig que és inadmissible, no es pot negociar i dialogar amb aquells que volen trencar Espanya, amb els qui quebren la unitat d’Espanya, que és l’única que garanteix la igualtat de tots els espanyols”.\nLa presidenta del PPCV ha indicat que “no es pot pactar amb un President que vol la catalanización de la Comunitat Valenciana, amb Torra, que impedeix que els pares trien lliurement la llengua que volen per als seus fills en educació, exactament el mateix que fan Puig i Oltra a la Comunitat Valenciana”. Sobre aquest tema, Bonig ha assenyalat que el PPCV “no va a permetre que el PSPV, amb el suport de Bloc-Compromís i Podemos vulguen vendre a la Comunitat Valenciana als catalans i que s’unisca al procés separatista”.\n“Puig obri les portes del Palau de la Generalitat a Torra, President català que vol trencar Espanya i que creu que els espanyols són inferiors als catalans. Com ja va fer amb Puigdemont, Puig es posa als peus dels presidents catalans. Hui el President de tots els valencians exerceix de teloner de Pedro Sánchez, disposat a pactar amb els nacionalistes per a aconseguir un objectiu que les urnes li neguen”, ha afegit.\n“Ja sabem que a la mínima Puig torna la mirada a Catalunya, on fomenta les seues amistats amb els independentistes. La declaració de hui de Puig, demanant a Torra sumar esforços, va més enllà de la correcta relació institucional. És l’abraçada al full de ruta independentista a la Comunitat Valenciana”. Puig ha oferit hui una conferència en Foment del Treball, la principal organització empresarial de Catalunya. “Lluny de censurar a Sánchez per pactar amb els qui volen estendre el procés independentista a la Comunitat Valenciana i volen trencar Espanya, li recolza i dóna ales”.


Apartment Brodarica 4195c Brodarica Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apartment Brodarica 4195c\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Brodarica, Apartment Brodarica 4195c és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Apartment Brodarica 4195c és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Apartment Brodarica 4195c.


Curs en Avaluació dAprenentatges en Educació Superior per a Assessors Pedagògics de la Universitat Catòlica de Temuco - UAB Barcelona\nCurs en Avaluació dAprenentatges en Educació Superior per a Assessors Pedagògics de la Universitat Catòlica de Temuco\nCodi de l'estudi: 4565/1\nEl propòsit d'aquest curs és dotar als assessors / es de les eines i habilitats, primer, i domini de tasques i competències, després, per donar resposta assessora a les necessitats docents relacionades amb l'avaluació de competències en educació superior. Tot i això, i per ser conseqüent, tampoc aquest professional quedarà exempt de l'experiència de formació contínua. Això vol dir que els objectius d'aquest curs hauran de ser completats amb altres programes formatius que compleixin els principis de la formació permanent de l'assessor..\nUD1. Marc conceptual i estratègic per a l'avaluació de competències\nUD2. Marc metodològic i operatiu de l'avaluació de competències\nUD3. Avaluació "per al" aprenentatge\nUD 4. Avaluació "del" aprenentatge\nUD5. Avaluació de competències genèric-transversals\nUD6. Eines digitals en l'avaluació de competències\nTF. Avaluació i anàlisi de propostes i dispositius d'avaluació en educació superior\nDesenvolupament professional dels assessors de la UCTemuco\nAntonio Navio Gamez\nTelèfon: 93 5812679


El Departament de Treball fomenta la creació i el creixement de les cooperatives catalanes - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nEnguany es posa en marxa una nova línia de suport als projectes de creació de d’empreses cooperatives amb un ajut econòmic de fins a 108.000 euros\nL’objectiu principal d'aquestes subvencions és impulsar la creació de noves empreses, donar suport a la consolidació de cooperatives i societats laborals, fomentar els projectes d’intercooperació i les aliances entre cooperatives, donar suport a la tasca de les diferents federacions, col•laborar amb les entitats locals i les seves plataformes de desenvolupament econòmic i de creació d’empreses, i promoure programes de foment i difusió de l’economia cooperativa.\nLes subvencions d’aquest any s’estructuren de la següent manera:\nSuport a les cooperatives per a la incorporació de socis o sòcies\nTé per objectiu fomentar la incorporació de persones desocupades com a sòcies treballadores o de treball d’una cooperativa o societat laboral amb una permanència mínima a la societat de tres anys. La quantia de les subvencions que reben les cooperatives varia en funció del col•lectiu al qual pertanyen els nous socis o sòcies tot i que prioritza les persones que es troben en atur.\nEn aquest sentit, si són persones desocupades menors de 25 anys que no hagin tingut cap feina remunerada; si són persones aturades més grans de 45 anys; si són desocupats que hagin capitalitzat l’atur o treballadors vinculats a l’empresa amb un contracte de treball temporal no superior a 24 mesos la subvenció és de 5.500 euros. Aquest ajut creix fins als 7.000 euros si són dones que pertanyen als col•lectius citats, fins a 8.000 euros si s’incorporen a jornada completa persones aturades en situació d’exclusió social i fins a 10.000 euros si s’incorporen, a jornada completa, persones amb discapacitat en atur.\nNova línia de suport a la creació d’empreses d’economia cooperativa\nEnguany s’ha posat en marxa aquesta nova línia que impulsa els projectes empresarials de nova creació, és a dir, de 0 a 2 anys, i els projectes de transformació d’empreses ja existents en cooperatives o societats laborals. En aquest cas poden optar a aquests ajuts les cooperatives i societats laborals de nova creació i les empreses d’economia cooperativa procedents d’un procés de transformació. Enguany els projectes de creació d’aquest tipus d’empreses podran rebre un ajut de fins a 108.000 euros.\nAquesta línia subvenciona les despeses de constitució de la cooperativa -incloses les de redacció del pla d’empresa o el pla de transformació- fins a un màxim de 10.000 euros així com els serveis i assessorament extern fins a 24.000 euros. En el cas que es contracti personal directiu es subvencionarà els costos salarials de 12 mesos de contractació fins a un màxim de 24.000 euros. Aquesta línia també inclou ajuts per a les inversions amb 50.000 euros de límit.\nSuport al creixement i la consolidació d’empreses d’economia cooperativa\nL’objectiu és ajudar a les cooperatives i societats laborals a consolidar-se per créixer i enfortir-se en el mercat. Per aquest motiu es subvencionen els serveis i l’assessorament extern per elaborar, per exemple, un pla estratègic, estudis comercials o bé de recerca de noves activitats amb un màxim de 60.000 euros. Així mateix, l’ordre també ajuda en la contractació de personal directiu amb un màxim de 50.000 euros i a la inversió d’immobilitzats amb un màxim de 60.000 euros. Enguany els projectes d’aquesta línia podran rebre un ajut de fins a 170.000 euros.\nEl Departament també aposta per la intercooperació d’aquestes empreses i per aquest motiu subvenciona amb un màxim de 50.000 euros els serveis i assessorament externs i diferents despeses de personal propi que treballin en els projectes d’intercooperació i altres formes de cooperació empresarial de les cooperatives i societats laborals.\nSuport a les entitats representatives de l’economia cooperativa\nAquesta nova línia vol donar suport al foment i a la consolidació de les estructures representatives de l’economia cooperativa (federacions de cooperatives de Catalunya i federacions de societats laborals de Catalunya).\nEs financen parcialment les despeses de funcionament d’aquestes entitats i també dels projectes que aquestes entitats desenvolupin per al foment i promoció de l’economia cooperativa a Catalunya.\nSuport per al foment i promoció de l’Economia Cooperativa\nL’objectiu és promocionar i fomentar l’economia cooperativa a través d’ajuts per activitats de formació vinculades a la gestió econòmica, jurídica i administrativa de les empreses cooperatives; accions per donar a conèixer i divulgar a la població en general o bé a col•lectius específics l’organització i funcionament d’una cooperativa; i activitats d’assessorament especialitzat i creació d’eines per a la millora de la gestió i constitució d’empreses cooperatives. Es poden arribar a subvencionar el 100% de l’acció fins a un màxim de 80.000 euros per entitat.\nEn aquesta línia, i com a novetat, també s’incorpora la possibilitat de finançar projectes d’investigació relacionats amb l’economia cooperativa per part d’universitats i entitats sense ànim de lucre dedicades a la promoció del cooperativisme.\nUn total de 5.688 empreses d’economia cooperativa a Catalunya\nActualment, a Catalunya hi ha 5.688 empreses d’economia cooperativa, de les quals 4.058 són cooperatives i 1630 són societats laborals, segons dades del Departament de Treball. Per demarcacions, Barcelona concentra el gruix d’empreses d’economia cooperativa (70,06%), seguida de Tarragona (12,17%).


Tres victòries i una derrota en una jornada complicada - FC Barcelona\nHomeSeccionsFutbol SalaFutbol Sala BaseNotíciesTres victòries i una derrota en una jornada complicada\nTres victòries i una derrota en una jornada complicada\nwww.fcbarcelona.cat - 18/10/2016 | 17:20\nEl equips Juvenil, Cadet i Aleví segueixen comptant els seus partits per victòries, mentre que l’Infantil encaixa la primera derrota de la temporada contra el CN Sabadell\nEl Cadet del Barça es va imposar al CN Sabadell\nEl Juvenil del FC Barcelona v guanyar amb comoditat a la pista mataronina i reafirma el seu liderat a la Divisió d’Honor. Els dos primers classificats es citaven en un partit que prometia ser d’emocions fortes. Els primers minuts de joc, però, foren de tempteig per part dels dos equips; el barcelonistes tenint la possessió de la pilota però sense disposar d’oportunitats, i els del Maresme esperant la seva oportunitat per sortir al contraatac. Cap dels dos equips volia cometre cap errada que decantés la balança. Mica en mica, els blaugranes disposaven d’alguna ocasió, com la que va suposar el primer gol del partit obra de Víctor, al minut 7 (0-1). A partir d’aquest moment, els blaugranes van intensificar el seu domini en el joc i això els va permetre disposar de diverses ocasions per augmentar la diferència. Finalment, els jugadors van enfilar el camí dels vestidors amb el 0 a 1, un resultat molt obert.\nA la represa, el conjunt blaugrana va aconseguir el 0 a 2 en la primera oportunitat mitjançat Luis (0-2). Ràpidament la resposta mataronina va arribar culminant un bon contraatac (1-2). En aquest moment, es van veure el millors minuts del Mataró, que buscava l’empat. Aquesta eufòria local va ser tallada de soca-rel amb tres gols seguits dels nois de Martí Graells. El marcador quedava 1-5, i el partit molt encarrilat per als blaugrana. Faltant 7 minuts, el porter-jugador va fer acte de presència i això va permetre al Barça sentenciar definitivament el partit aprofitant una pèrdua local amb un gol de porteria a porteria del porter blaugrana Àlex. Quan ja s’arribava al final del partit, una bona jugada col·lectiva permetia als barcelonistes culminar la golejada posant el definitiu 1-7.\nAmb aquesta victòria, el FC Barcelona continua comptant els partits per victòries. El proper cap de setmana el Montcada visitarà la Ciutat Esportiva Joan Gamper.\nF.C.BARCELONA: Àlex, Hugo, Juanfran, Luis i Robert –cinc inicial- També van jugar: Juanjo, Pau, Marc, Bernat i Víctor\nGOLS: 0-1 Víctor (min 7), 0-2 Luis (min 23), 1-2 (min 24), 1-3 Bernat (min 27), 1-4 Víctor (min 28), 1-5 Luis (min 29), 1-6 Àlex (min 36), 1-7 Bernat (min 39).\nCADET (J5): BARÇA-6; CN SABADELL-1\nS’enfrontaven dos equips igualats a punts al capdavant de la classificació i amb ple de victòries. Només començar, el Barça es mostrava molt encertat i Jandro feia l’1-0 rematant de taló. En els minuts següents, els blaugrana es van mostrar seriosos en defensa però no van acabar de fer-se amb el domini del partit. Faltant dos minuts per a la mitja part, Jandro anotava el 2-0 definint amb encert una gran passada d'Àlex Garcia, i acte seguit el mateix Jandro completava el seu hattrick particular culminant una gran contra.\nA la segona part, el Barça va controlar molt millor el partit, tot i que el CN Sabadell feia l’1-3 en els primers minuts de la represa. Als 6 minuts, Víctor marcava el 4-1, i Arnau sentenciava amb el cinquè gol a mitja segona part. La golejada va quedar en 6-1 quan el CN Sabadell va treure el porter-jugador i els blaugrana van aprofitar una recuperació per marcar mitjançant Arnau.\nEl partit va començar amb el CN Sabadell esperant al seu camp i intentant sorprendre al contraatac. El conjunt blaugrana, fidel al seu estil de joc d'atac, disposava de bones oportunitats però no les acabava de materialitzar. Aleshores els visitants van començar a pressionar més amunt, i fruït d'aquesta pressió, combinada amb una errada individual en la construcció de joc blaugrana, arribava el primer gol del partit al minut 18 (0-1).\nA la segona part, el partit seguia la mateixa tònica. El Barça intentant-ho de totes les maneres, tenint ocasions clares de gol, però sense sort ni punteria. I al minut 30, després d'una altra pèrdua de pilota en propi terreny de joc blaugrana, els visitants aconseguien el 0-2 amb un xut creuat. Amb el marcador favorable, el CN Sabadell se sentia còmode defensant i jugant amb el pivot. No era el dia del Barça, que va fallar moltíssimes ocasions de gol i, fins i tot, va desaprofitar un doble penal per escurçar diferències.\nEn general partit intens, amb bona circulació de pilota, amb el Barça disposant de bones ocasions, però amb un rival ben preparat físicament, amb jugadors grans i molt potents, i que van tenir la sort d'aprofitar les poques ocasions que van tenir.\nALEVÍ (J5): SANT ANDREU DE LA BARCA-1; BARÇA-5\nPartit amb molt d'ambient a les graderies, amb un Sant Andreu de la Barca que va sortir molt intens, i amb una defensa a un quart de pista i força tancada. El Barça centrava els seus esforços en moure ràpid la pilota i crear ocasions de gol sense cometre errades que propiciessin contres perilloses. Al 5' de joc, i després d'un servei de banda i un cop de cap a l'àrea, el Sant Andreu de la Barca s’avançava al marcador (1-0). L’alegria local va durar poc. En només tres minuts, el Barça aconseguia capgirar el marcador amb dos gols seguits d’Eudald i Magí que avançaven donaven avantatge als blaugrana (1-2). El marcador a favor va donar tranquil·litat al joc del Barça, i això es va traduir al marcador amb dos gols més abans del descans (1-4).\nA la represa, els locals seguien col·locats al darrera esperant alguna errada del Barça, però els blaugrana van gestionar bé l’avantatge al marcador. El domini i la possessió eren visitants, i al minut 22' Victor feia el seu segon gol i tancava el marcador amb el resultat final d’1-5.\nGOLS: Eudald Ripollés (5'); Magí Yeves (7'); Victor Sanchéz (10'/22'); Jordi Sanchéz (12')


Bassegoda. Gorgues del Manol.\nLladó_Sant Miquel de la Cirera_Lladó\nDes de la plaça on es troba l’església de Sant Feliu, sortim pel carrer de Sant Llorenç en direcció al Pujol. Passat aquest barri arribem a un collet i continuem recte. A mitja baixada continuem per la pista principal a l’esquerra, fins al fons de la vall. Travessada la Riera de Montalat iniciem l’ascensió a la Serra de l’Estela. Passat el mas en ruïnes de Ca n’Olives de Manol i sempre per la pista principal, deixem tres desviacions a l’esquerra; l’última d’aquestes és la que porta al Mas Estela.\nArribem a la carena del serrat on la pista se’n va en direcció Oest. Arribem a un coll amb diverses opcions i continuem recte deixant dues pistes a l’esquerra. Atenció, després d’una ràpida baixada hem de deixar la pista que seguim i agafar una a la dreta, en direcció oposada a la que portem, amb senyals de PR. Arribem a un punt amb un monòlit que ens indica que som a la finca de Les Vinyes on continuem recte seguint la senyalització del PR.\nObviem una pista a la dreta, baixem a un coll on deixem la pista principal i el PR per una que trobem a l’esquerra. Deixem una pista poc clara, a l’esquerra, en pujada. A la baixada deixem dues pistes consecutives a l’esquerra abans d’arribar a l’ermita de Sant Miquel de la Cirera. Passada l’ermita deixem una pista poc clara a la dreta i iniciem la llarga baixada al fons de la vall del Riu Manol. Travessat el riu anem a l’esquerra a la següent bifurcació. Sortim a un pista més bona i al cap de poc a una altra; en ambdues anem a la dreta. Remuntem un tram fins a una altra bifurcació en què anem a l’esquerra. La pista, còmoda i rodada, té senyals de GR que seguim fins al final.\nSanta Maria d’Estela. Sant Miquel de la Cirera.\nNavata: Torremirona Relais. Tfn. 972 55 37 37


L’Íngrid va lliurar el xec simbòlic amb els fons recaptats el 2020 a la investigadora Elena Esperanza.\nL'Íngrid i els seus leucòcits de colors no han deixat de combatre el càncer infantil des que el 2019 van sorgir en forma de clauers, imants o agulles. I ho fan de la millor manera que es pot fer: aportant fons per a la investigació del càncer infantil. En dos anys, la iniciativa LEUCO'S by Íngrid, impulsada per una petita valenta del nostre hospital, ha aconseguit recaptar 70.000 euros.\nEl 2020 ha estat un any molt difícil per a tothom. La pandèmia provocada per la Covid-19 ha fet disminuir molt l'entrada de donatius al nostre Hospital. Tot i així, LEUCO'S ha recaptat 25.000 euros més als 45.000 que ja portaven en el seu primer any de creació. I és que han afegit dos productes nous al seu repertori, que han tingut molt d'èxit: les mascaretes (#Leucomask) i les gorres quirúrgiques estampats, dissenyats per la dissenyadora Rosa Hernando a partir dels leucòcits esbojarrats. Els familiars i amics continuen cosint i produint aquests nous productes, així com els clauers, imants i agulles, i compten també amb una gran xarxa de voluntaris a diverses poblacions, que els ajuden a distribuir-los per fer créixer cada vegada més aquesta iniciativa.\nEls LEUCO'S representen els leucòcits que l'Íngrid va imaginar en el seu cos quan tenia 10 anys i li van diagnosticar leucèmia. Ella va decidir convertir els glòbuls blancs en una arma letal contra el càncer a través d'aquests monstres de colors que s'han aliat amb tots els nens i nenes per estendre solidaritat i molta esperança.\nPer aquest 2021 la seva intenció és arribar als 100.000 euros per a la recerca. Si voleu contribuir-hi, podeu fer una comanda d'alguns dels seus productes o un donatiu a través de la pàgina web paralosvalientes.\nEl 2020 van elaborar també gorres i mascaretes quirúrgiques\nEls Leuco's són leucòcits de feltres amb diverses formes i colors.\nL'Íngrid signant el xec simbòlic amb la quantitat recaptada el 2020.\n2021-02-23 Leucòcits de feltre que planten cara al càncer infantil


Pilar Mena: abril 2012\nUn cop més una obra artística pot transformar un espai i a la inversa... Les imatges que avui us mostro (fetes ja fa uns anys a un dels meus racons preferits de Sitges, davant del portal de Santa Caterina) no són més que una petita excusa per compartir amb vosaltres aquest vídeo de l'artista Blu. Una creació genial que ens demostra que l'art i els suports artístics no tenen límits!!! Senzillament increïble el treball d'aquest artista que fusiona d'una manera sorprenent el graffiti, l'animació, el videoart..NO tinc paraules, veie-ho amb els vostres propis ulls!\nPublicado por Pilar Mena en 4:44 No hay comentarios:\n"Omotenashi" és un mot japonès que significa hospitalitat. Però la seva essència és molt més profunda. L'omotenashi és un estat d'ànim, una predisposició oberta i sincera de oferir a l'altre, amagant en el seu interior el valor del donar sense esperar rebre res a canvi. També és un gest, una actitud, una manera de fer feliç en un acte que implica a la part més íntima i profunda de l'ànima humana,com en l'art de rebre i donar la benvinguda des del cor.\nAquests dies he estat redistribuint un dels meus espais de treball, la taula i el racó on gestar les noves idees i els esbossos per noves obres. Sento una gran admiració per tot allò relacionat amb la cultura japonesa, així que sense adornar-me'n ha esdevingut un espai amb un cert aire oriental...Tant de bo m'ajudi a trobar l'equilibri, tan necessari en el meu procés creatiu i vital!\nAmb aquestes imatges volia donar-vos la benvinguda un cop més, a un lloc creat també perquè vosaltres en gaudiu... En cada detall hi ha una mica d' allò que m'inspira, com els segells japonesos que vaig trobar a MOMO, una de les meves botigues màgiques a Barcelona, de on també prové la tela amb la que vaig folrar una de les meves llibretes d'apunts, el petit tamboret de fusta "fet a casa", al igual que la taula... I, com no, un dels meus akitsu-espiadimonis que segur em donarà sort! (un regal preciós fet per algú igualment preciós: omotenashi un altre cop...).\nDe fons, la música de Ryuichi Sakamoto, Energy flow... Gaudiu-ne!\nPublicado por Pilar Mena en 4:30 3 comentarios:\nUn format amb el que em sento molt còmoda, perquè em permet treballar la totalitat de la figura humana i evocar la seva verticalitat...\nPublicado por Pilar Mena en 4:03 No hay comentarios:


L’imprevisible | Sergi de Juan | barcelona | Barça | L'Esportiu de Catalunya\nL’imprevisible L’imprevisible L’imprevisible L’imprevisible + L’imprevisible E-mail\nOusmane Dembélé és capaç del millor i del pitjor, però quan està en forma Valverde sempre ha confiat en ell. Contra el Sevilla va fer seure Griezmann\nLes lesions l’han martiritzat i també algunes actituds incomprensibles que li han anat en contra\nEl davanter francès, en el partit contra el Sevilla FCB.\nL’imprevisible L’imprevisible L’imprevisible L’imprevisible L’imprevisible E-mail\nOusmane Dembélé pot arribar a desesperar. Es pot passar de veure’l com un cas perdut a pensar que pot ser un dels grans jugadors del present i del futur del Barça. És capaç del millor i també del pitjor, una bipolaritat que fa que tingui molts detractors, però també ferms defensors. Costa trobar un equilibri a l’hora de jutjar-lo, precisament per la seva imprevisibilitat, però el que sí que és innegable és que, quan ha estat en forma, Ernesto Valverde sempre ha confiat en ell. I mira que li n’ha fet unes quantes... Però el tècnic no va dubtar a fer seure Antoine Griezmann, el fitxatge estel·lar d’aquesta temporada, contra el Sevilla en un dels grans duels de la lliga.\nL’aposta li va sortir bé a mitges. Dembélé va ser un dels jugadors destacats, amb un gol fantàstic i tot, però a les acaballes del duel no va saber calibrar les conseqüències d’una protesta, i el caràcter protagonista de Mateu Lahoz va fer la resta. Vermella i cap a la dutxa abans d’hora. Un gest incomprensible, perquè Dembélé no és un futbolista que acostumi a protestar iradament per decisions arbitrals. De fet, la que va veure contra el Sevilla és la primera vermella que li ensenyen en tota la seva carrera. Fins a aquell moment, el seu partit estava sent destacable. S’estava guanyant el dret a completar els 90 minuts, i amb la satisfacció d’haver marcat el seu primer gol de la temporada.\nA partir d’ara, a Valverde se li gira feina. No deu ser fàcil gestionar els minuts en una davantera en què hi ha Messi, Luis Suárez, Griezmann, Dembélé i, des de baix, Ansu Fati i Carles Pérez pressionant. Però en aquesta tercera temporada, el tècnic no es casa amb ningú. I en Dembélé veu un futbolista que li pot aportar molt. Sempre que ha estat en forma l’ha posat en l’onze, encara que això signifiqués deixar a la banqueta Coutinho, com va fer diumenge amb Griezmann. Valverde valora moltíssim la seva capacitat de desequilibri, la seva profunditat, la seva velocitat i la gran capacitat que té per arriscar sempre i no deixar d’intentar-ho mai. Amb Suárez i Messi al camp, a més a més, tenir un jugador de banda com ell que pugui obrir el camp és clau.\nEl seu futbol anàrquic té coses tant positives com negatives, perquè també acostuma a encapçalar la classificació de jugadors amb més pilotes perdudes. En els quatre partits que ha disputat aquesta temporada, ja n’ha perdut un total de 22, repartides de la següent manera: 8 contra el Sevilla, 3 contra el Vila-real, 7 pilotes perdudes en el primer partit de lliga contra l’Athletic i 4 en el duel de Champions contra l’Inter.\nEn les seves tres temporades al Barça, Dembélé ha disputat un total de 69 partits, en els quals ha marcat 19 gols i ha fet 19 assistències. No són xifres espectaculars, però tampoc dolentes. I segurament serien molt millors si el francès no hagués comès algunes errades que li han costat lesions i minuts de joc, i, per tant, perdre’s molts partits. Ha arribat tard a diversos entrenaments, i sovint sense avisar, tampoc ha parlat amb els metges quan ha tingut alguna molèstia i algunes actituds no l’han afavorit a l’hora de prevenir lesions. Des que va arribar, n’ha tingut un total de sis, la majoria de les quals al bíceps femoral.\nPerò, malgrat tot, Dembélé continua amb les mateixes ganes de triomfar al Barça que el primer dia. Aquest estiu passat, el seu nom figurava en totes les travesses per marxar, ja fos amb un traspàs o bé dins de l’operació del retorn de Neymar. Però res de res. Encara hi és, i lluitant per ser titular. És així d’imprevisible.\nha marcat des que va fitxar pel Barça. Els ha fet en els 69 partits que ha disputat.\nha perdut en els quatre partits disputats fins ara, tres en la lliga i un en la Champions.\nEl Barça presenta al·legacions per les expulsions\nEl FC Barcelona ha presentat al·legacions a l’acta arbitral de Mateu Lahoz en què constaven les dues vermelles que van rebre Dembélé i Araújo en el partit contra el Sevilla. D’aquesta manera, el club blaugrana s’anticipa al comitè de competició, que decidirà demà quin càstig aplica a tots els sancionats de la jornada. En funció del que decideixi, el Barça podrà presentar recurs. La por que es té és que a Dembélé li caigui més d’un partit i que es perdi el clàssic contra el Real Madrid. En l’acta, Lahoz hi va posar que va expulsar el davanter francès per haver-se dirigit a ell dient-li: “Ets molt dolent, molt dolent.” La desconsideració a l’àrbitre es pot castigar amb dos partits.\nL'Esportiu. Nacional 08-10-2019, Pàgina 2\nL'Esportiu. Girona 08-10-2019, Pàgina 6


Menorca rebrà 100,6 milions d’euros del pressupost CAIB 2018, dels quals 42 es destinaran a inversions en ports, habitatge, residències i dependència, educació i salut.\nLa consellera Catalina Cladera ha presentat les principals xifres del PGIB 2018 al Consell Insular de Menorca, a representants municipals i de les principals associacions sindicals i empresarials de l’illa.\nEl Govern destinarà 100,59 milions d’euros a Menorca, via Pressupost CAIB 2018. D’aquesta quantitat, 42,36 milions d’euros es destinaran a inversions, que provindran tant de les mateixes conselleries del Govern com de les empreses del Sector Públic Instrumental. El Consell de Menorca disposarà d’una dotació de 47,20 milions d’euros per al funcionament ordinari de la institució, per transferències corrents i de capital, amb un increment del 8,8% per sobre de l’assignació dels pressuposts 2017, a resultes de l’aplicació de la Llei de Consells Insulars, la “major partida pressupostària de la història per despesa incondicionada que rebrà Menorca de les arques del Govern”, segons ha destacat la consellera Catalina Cladera.\nAixí s’ha remarcat en la jornada de presentació oficial del Pressupost CAIB 2018 a Menorca, celebrada a la seu del Consell, davant de representants insulars, municipals i actors socials i econòmics, que ha encapçalat la presidenta Susana Mora. “Aquest Govern omple de contingut la Llei de Consells”, ha afirmat Cladera en relació a la dotació pressupostària. Per Cladera el pressupost 2018 “aconsegueix cobrir algunes de les necessitats dels ciutadans de Menorca que ens han manifestat Consell i Ajuntaments”, i l’aportació de 2018 serveix per poder “dotar les seves competències de manera adequada”. ”Els 47,20 milions que rebrà el Consell són incondicionats, i el Consell els podrà destinar de manera lliure a les partides que consideri”, ha afirmat la Consellera d’Hisenda i Administracions Públiques, que ha comparegut acompanyada del director general de Pressuposts i Finançament, Joan Carrió, i de la directora de l’Agència Tributària de les Illes Balears, Maria Antònia Truyols.\nEn l’apartat d’inversions, el pressupost CAIB 2018 permet afrontar alguns dels reptes pendents a Menorca en matèria d’infraestructures, habitatge i protecció social i educació. Els 42,36 milions d’euros que aportaran les empreses del Sector Públic Instrumental, i el Sector Públic de l’Administració de la CAIB completaran l’esforç inversor del Govern. En matèria de Medi Ambient, en 2018 s’afrontarà l’obra de connexió de la dessaladora de Ciutadella, la declaració de la reserva marina de l’Illa de l’Aire, o la compra de dues embarcacions per la vigilància de la posidònia oceànica. En l’apartat d’educació, 2018 serà l’any de l’inici de l’ampliació de l’IES Joan Ramis, de la reforma del CEIP de Ciutadella, i de l’habilitació d’una part del Quarter de Santiago per a la instal·lació d’un nou CEPA. Precisament aquest mateix Quarter de Santiago també allotjarà una nova residència de 110 places, impulsada des de la Conselleria de Serveis Socials, que d’altra banda també farà accions inversores a Ferreries, on ampliarà la cabuda de l’actual residència, i també a la de Bintalfa.\nEn l’apartat d’habitatge social, 2018 serà l’any d’arrencada de tres promocions noves, dues a Maó i una a Sant Lluís, per un valor global de 27,6 milions d’euros fins a final de 2020. En total seran 62 nous habitatges. Des del mateix departament de Territori, el Govern destinarà als ports de Ciutadella i Ferreries, la meitat del pressupost d’inversió en matèria d’infraestructures portuàries, amb projectes diversos amb un cost conjunt proper als 9 milions d’euros. Finalment, dins aquest capítol d’inversions 2018 per Menorca, també hi destaquen les actuacions relacionades amb la conselleria de Salut, que permetran que l’Hospital Mateu Orfila compti amb un servei estable de radioteràpia, i que posarà finançament a la redacció del projecte arquitectònic i de protecció de la façana del vell centre sanitari de referència a l’illa, el Verge del Toro a Maó.\n“Són un conjunt d’inversions necessàries, parlades amb el Consell i els ajuntaments, que impulsa el Govern i que ens permeten seguir creixent com a societat, per que demostren clarament allò que suposa millorar el repartiment de la riquesa que generam, ha dit Cladera.\nDe la seva banda, la presidenta del Consell de Menorca, Susana Mora creu que els “pressuposts CAIB 2018 consoliden la política social d’aquesta comunitat, a la vegada que aposten per polítiques de promoció i diversificació econòmica en moments de creixement de la nostra economia. Per Mora els comptes suposen “un esforç per augmentar els recursos i l’autonomia del Consell Insular amb pressuposts directament dirigits, de manera territorial, a cadascuna de les illes, i que en el cas de Menorca, augmenten exponencialment les inversions públiques, com ho podem veure en exemplars clars com el del Verge del Toro, la creació de noves places de residència o l’ampliació de l’IES Joan Ramis”.\n“Un pressupost per traslladar a la societat la riquesa que genera la nostra economia”\nEl Govern ha presentat un pressupost que per primer cop en la història supera els 5.000 milions d’euros. En concret 5.009 milions d’euros que se sustenten en el sòlid creixement econòmic de les Illes Balears i la voluntat del Govern de traslladar ràpidament aquesta generació de riquesa cap a tota la societat de les Illes.\nEls comptes de 2018 representen una ocasió única per consolidar totes les polítiques socials posades en marxa Uns pressuposts madurs i responsables, que permeten destinar una xifra rècord de 2.830 milions d’euros a les àrees relacionades amb salut, educació, serveis socials, ocupació i habitatge. El retorn de drets i serveis es demostra amb fets: els 525 milions d’euros que aquest Govern ha sumat a les polítiques socials en el que portam de legislatura. És la distància real que va des de les retallades, al retorn dels serveis per a tota la ciutadania.\nAl mateix temps el pressupost CAIB 2018 permet proporcionar una forta empenta a la inversió pública, que rebrà un increment de més del 47 % respecte a la de 2017, amb especial atenció a les infraestructures bàsiques i les mesures de protecció mediambiental, la promoció de les energies netes i la política d’habitatge, o a la promoció de la recerca i el desenvolupament.\nEn aquest sentit, la palanca del Govern impulsarà en 2018 polítiques de promoció dels sectors econòmics productius, posarà especial cura en les iniciatives que promoguin la diversificació del model i serà plataforma de llançament del Pla d’indústria, així com d’iniciatives destinades a promoure la sostenibilitat mediambiental i la transició energètica.\nI tot això sense oblidar el paper institucional imprescindible dels consells insulars, que queda reconegut en el pressupost 2018 a través de la dotació d’una major quantitat de recursos, tant per a la despesa corrent incondicionada, com per executar inversions a cadascuna de les illes.\nMaó, 16 de novembre de 2017\nPresentació PGIB 2018 Menorca


Plens Oberts - Cardedeu :: Aprovació de l'extinció de la concessió de la gestió del servei públic esportiu a la piscina coberta municipal de Cardedeu i la reversió dels béns i elements afectats al servei concedit.\nAprovació de l'extinció de la concessió de la gestió del servei públic esportiu a la piscina coberta municipal de Cardedeu i la reversió dels béns i elements afectats al servei concedit..\nEl Ple municipal a la sessió del dia 9 de juny de 2005 va adjudicar la concessió administrativa de la gestió dels serveis esportius a la piscina coberta municipal de Cardedeu en favor de la empresa IGE BCN, SL.\nLa durada de la concessió era pel termini de 10 any a comptar des del dia següent a la formalització del contracte.\nEl contracte es va formalitzar en data 12 de juliol de 2005.\nMitjançant escrit amb R.S. no 3275 de data 28/07/2015, es va sol·licitar al concessionari mantenir la prestació del servei, en relació amb el contracte signat en data 12 de juliol de 2005, tal i com preveu la clàusula 31.b) del plec la possibilitat de mantenir en vigor l’actual contracte, fins que hi hagi un nou adjudicatari.\nTanmateix es va informar al concessionari que segons compromisos adoptats a fi i efecte que puguin dur a terme la planificació de les seves tasques i en pro al principi de seguretat jurídica, el manteniment de la gestió del servei es mantindrà fins el dia 31 de maig de 2017.\nEn data 6 de març de 2017, es va comunicar al concessionari que en data 23 de febrer de 2017, el Ple municipal va aprovar inicialment el canvi de forma de gestió del servei públic de centre esportiu municipal, que passa de gestió indirecta a través d’una concessió a gestió directa per part del propi Ajuntament, sens perjudici de l’encàrrec de gestió que pugui efectuar, de determinades prestacions, en favor de la societat mercantil municipal C10 serveis i manteniments.\nÉs per això, que tal com s’havia informat amb anterioritat, la prestació directa per part de la Corporació és produirà a partir de l’1 de juny del present.\nReial Decret Legislatiu 2/2000, de 16 de juny, pel que s’aprova el text refós de la Llei de Contractes de las Administracions Públiques.\nAtès l’art 260, 261 i 262 del Decret 179/1995, la concessió s’extingeix:\na) Per l’acabament del termini i de les pròrrogues concedides, si s’escau.\nL’extinció del contracte de concessió com a conseqüència del transcurs del termini comporta la reversió en la forma que estableix l’article 262, la devolució de la garantia prestada, la declaració del correcte compliment del contracte i la liquidació de les relacions econòmiques derivades de l’execució d’aquell.\nEls béns i elements afectats al servei concedit que siguin necessaris per a la prestació d’aquell i que hagin estat objecte d’amortització durant el termini de la concessió reverteixen a l’acabament d’aquest a l’ens contractant, sens perjudici del que prevegi el plec de clàusules de la contractació.\nVist l’informe favorable del secretari general de la Corporació.\nPer tot l’anterior, es proposa l’adopció dels següents ACORDS:\nPRIMER.- Aprovar l’extinció de la concessió de la gestió del servei públic esportiu a la piscina coberta municipal de Cardedeu amb data 31 de maig de 2017.\nSEGON.- Acordar la reversió dels béns i elements afectats al servei concedit.\nTERCER.- Procedir a realitzar la liquidació de les relacions econòmiques derivades de l’execució d’aquell i a instruir el\nprocediment de devolució de la garantia prestada.\nQUART.- Notificar el present acord a la concessionària.


Mai de 2020 – Catalanders\nL’alteració dels entorns naturals\nJordi Serra-Cobo és doctor en biologia, ecoepidemiòleg i investigador de l’Institut de Recerca de la Biodiversitat de la Universitat de Barcelona. La seva feina consisteix a observar com les malalties, sobretot les víriques, es troben a la natura, en quins animals i quina dinàmica segueixen. Gran coneixedor dels coronavirus, el 2013 ja alertava de la relació entre la pèrdua de la biodiversitat del planeta i l’extensió de les epidèmies. L’alteració dels entorns naturals per part dels éssers humans ha originat una pèrdua de biodiversitat i una modificació dels hàbits d’alguns animals que alhora ha trencat una cadena que feia de barrera natural a moltes malalties. Fer alteracions als ecosistemes no és gratuït, té unes conseqüències. Quan s’alteren aquestes espècies, que són reservoris de virus, es canvia la probabilitat de la transmissió d’aquests virus, la probabilitat que passin a altres espècies, entre les quals, la població humana. La conservació de la biodiversitat és una eina per a protegir la salut de les persones. Hem de canviar la nostra relació amb la natura. S’haurà de fer, perquè no tindrem més remei. Cal que ens preparem perquè hi haurà noves epidèmies, segur. Tenim totes les butlletes. Per tant, que no ens agafi com ens ha agafat aquesta. Per altra banda, tècnicament, es va avançant moltíssim en diverses coses, com els medicaments antivirals. També la vacuna, que trigarà més. I per últim, les mesures de proves de diagnòstic ràpides, segures i fiables.\n> Entrevista a Vilaweb\nPosted on Mai 23, 2020 Mai 23, 2020\nLes distopies ens han preparat per a les difícils circumstàncies que vivim per la Covid-19. No obstant això, pot observar-se que així i tot moltes persones intenten usar una precària màscara i a vegades guants.\nUn fantasma recorre el món occidental, diu Ana Teresa Torres: el fantasma de la demagògia, de la pesta que arrasa amb tot i dels infortunis que acompanyen a la història des de l’antiguitat. La catàstrofe deslligada per la pandèmia és de magnituds bíbliques. Avui la producció de petroli val menys que una capseta feliç de McDonald’s. A Londres, més de vint mil empreses han fet fallida i deixen a treballadors al carrer, augurant una crisi sense igual. Hi ha avingudes buides, escassetat de recursos i, després de gairebé tres segles d’existència, fins a la democràcia liberal es va posar en dubte com a sistema polític enfront dels governs per decrets i règims d’alarma i excepció que no deixen d’anunciar-se pertot arreu. Quan pensem sobre els temps esdevenidors enmig d’aquest desastre ens traslladem irremediablement a un escenari distòpic, a un món postapocalíptic en el qual la població mundial està reduïda i existeix un ferri control sobre els grups supervivents. Però aquestes referències procedeixen del cinema, de la literatura i de la cultura pop en general, que durant anys van presagiar un futur signat pel caos. Ara, si bé els mitjans tenen més poder que fa cinquanta anys i Netflix és més rendible que qualsevol petroliera del món, les possibilitats que l’ésser humà enfronti un canvi d’aquest tipus estan descartades per diversos experts.\nL’adaptació existeix, sí, però no vivim la fi del món.\nTampoc hi ha certeses infal·libles. Ningú s’arrisca a donar la seva visió del futur, ni tan sols els qui poguessin estar més preparats per als exercicis prospectius i escenaris a posteriori, és a dir, els científics socials. De manera que les úniques referències o pistes que tenim a la mà són aquestes distopies que, justament enmig dels grans caos i tragèdies del passat, van trobar inspiració entre els seus autors i cabuda en el públic. Perquè la literatura i l’art poden crear, armar i comunicar sense camises de força, sense límits determinats per l’acadèmia o les lleis de la ciència. Un escriptor té llicència per a aportar des de la seva imaginació per més ficcional que sembli. Al cap i a la fi, el seu treball no busca predir sinó utilitzar el seu context per a construir, sense obligació de compliment.\nLa literatura i el cinema poden anar més enllà dels discursos polítics, la ficció amplifica o desfigura la realitat: ens han preparat d’alguna manera per a aquestes circumstàncies. Avui un desastre de major magnitud assetja al món i no hi ha convicció sobre les xifres oficials publicades. La informació emesa pel govern xinès és opaca per la mateixa orientació del seu model polític. Si el present està ple de turbulències informatives, el futur no pronostica major claredat. Estem fent un exercici d’imaginació perquè òbviament no coneixem el futur. L’altre assumpte és que no es pot parlar en general. El que vagin a fer els països coneguts com a “primer món” segurament serà molt diferent al que ocorri en la resta. No sembla possible que molts dels països d’Àfrica, d’Amèrica Llatina, o de les zones pobres d’Europa i Àsia estiguin en capacitat d’implementar governs tecnològics.\nTampoc està segura que utilitzar la tecnologia informàtica condueixi necessàriament a escenaris distòpics. vol pensar que pot utilitzar-se en benefici de la prevenció i tractament de les epidèmies i no necessàriament en el control de les societats. La relació directa i presencial ja fa estona que és substituïda per la digital, tant per als vincles personals com laborals, educatius, etcètera, i això no ha estat a causa de l’epidèmia. La telecomunicació forma part del present i per descomptat del futur. És una tendència irreversible. Una vegada que la humanitat aconsegueix una conquesta tecnològica no pot anar cap endarrere. Si això és favorable o desfavorable en altres sentits pot discutir-se. En tot cas, les persones ens anem acostumant a noves formes de relació. Si pensem globalment em sembla inevitable que els canvis es produeixin, perquè en la globalització els efectes socials i econòmics s’expandeixen “viralment”, valgui la redundància. No obstant això, no sembla que tots els canvis del món es relacionin amb la pandèmia. Per exemple, fa temps que venim sentint que les energies fòssils seran substituïdes per altres de diferent naturalesa. Aquest canvi, per cert, per a la nostra economia és un cop mortal.\nLa veritat és que no coneixem amb certesa el que passa a la Xina perquè manté un sistema polític completament opac. No podem estar segurs –em refereixo a l’opinió pública– ni de com ni quan es va deslligar la COVID-19, ni de quins han estat les seves xifres reals de contagi i recuperació, de manera que és difícil decidir si han estat més o menys reeixits que els occidentals. En alguns països d’Europa, com Polònia i Hongria, abans de l’epidèmia es venia produint una reculada de les llibertats i drets democràtics. I en uns altres, com Alemanya, Itàlia i França, ha augmentat perillosament la presència de partits polítics nacionalistes i xenòfobs, i per tant eventualment contraris als principis democràtics de la Unió Europea. És a dir, que si la democràcia està en perill no és només, o no principalment, per efecte dels controls socials que s’han imposat per a contenir la pandèmia.\nPosted on Mai 21, 2020 gener 2, 2021\nCobert de vegetació\nProyecto: Cadaval & Solà-Morales\nArquitecto local: Alejandro Filloy\nCobert de vegetació, el sostre de la casa es va transformar en un petit ecosistema que funciona en harmonia amb la resta de l’entorn natural.\nLa paleta de materials i de colors va ser estudiada perquè el construït no pertorbés el natural. D’una banda, es va decidir utilitzar el formigó pel seu alt rendiment estructural i el seu baix manteniment. Per l’altra, la fusta –emprada en gran quantitat– és un altre material clau que prové dels arbres caiguts o morts en la zona, creant una connexió permanent entre l’arquitectura i els voltants. El forjat superior de la casa que defineix el sostre de tots els espais habitables va ser construït amb aquesta fusta. Les finestres afavoreixen la ventilació creuada, a més d’oferir vistes cap a tot el panorama amb angles diferents, la qual cosa permet reforçar el vincle entre interior i exterior en qualsevol àrea de la casa.\nPosted on Mai 20, 2020 Mai 20, 2020\nUna escola contra l’escola?\nTot ens va agafar tan de sobte que vam acceptar les mesures i després ens vam anar adonant que els dies anaven passant i que els nens i les nenes quedaven enormement condicionats per les restriccions que els havíem imposat, Carlos González, pediatra.\nLes decisions que han portat a tenir-los tancats a casa tants dies ja estan fetes. Res pitjor que un ja està fet, deien els avis. Però es veu que encara no n’hi ha prou: correm el risc que es torni a decidir sobre la vida dels infants pensant només en els adults. Perquè per evitar possibles contagis, ara volen inventar una escola que no és escola. Una no-escola que els ensenyi a separar-se dels companys, a tenir-los por, a evitar-los, a no moure’s d’un espai personal tancat, imaginant un virus que els persegueix des de tots els materials i racons, pel fet d’estar en un territori comú.\nSi no redrecem aquestes idees, l’escola que obrirà després de la crisi anirà en direcció contrària a la que vam tancar al març, i els vulnerables de nou seran els nostres infants i la institució escolar, aquest servei essencial d’enorme importància per a la comunitat. Com ho podríem fer? Doncs posant la mirada en el respecte a la infantesa, a la seva realitat i característiques pròpies, fent que les criatures no quedin de nou invisibilitzades. M’imagino una escola per als nens i les nenes i provisionalment protegida dels adults que els acompanyen. Que els deixin a l’entrada, que se’ls prengui la temperatura i es rentin les mans amb gel, i ja està. A fer el que els toca: conversar, jugar, experimentar i aprendre junts. Els que s’han de protegir, si és que cal en aquell moment, són els adults que els recullin a la sortida. En arribar a casa, un bany i la roba a la rentadora podria solucionar en part l’entrada d’un virus amb el que potser hem d’aprendre a conviure.\nPosted on Mai 20, 2020 gener 2, 2021\nCanvis socials i polítics\nConsiderat una de les ments més importants del moment, Byung-Chul Han té por que la pandèmia sigui una arma política perquè s’imposin règims de vigilància i quarantenes biopolíticas, pèrdua de llibertat, fi del bon viure o una falta d’humanitat generada per la histèria i la por col·lectiva.\nEl coronavirus està mostrant que la vulnerabilitat o mortalitat humanes no són democràtiques, sinó que depenen de l’estatus social. La mort no és democràtica. La Covid-19 no ha canviat res sobre aquest tema. Amb la pandèmia ens dirigim cap a un règim de vigilància biopolítica. No sols les nostres comunicacions, sinó fins i tot el nostre cos, el nostre estat de salut es converteixen en objectes de vigilància digital. El xoc pandèmic farà que la biopolítica digital es consolidi a nivell mundial, que amb el seu control i el seu sistema de vigilància s’apoderi del nostre cos, donarà lloc a una societat disciplinària biopolítica en la qual també es monitorarà constantment el nostre estat de salut. El virus és un mirall, mostra en quina societat vivim. I vivim en una societat de supervivència que es basa en última instància en la por a la mort. Ara sobreviure es convertirà en una cosa absoluta, com si estiguéssim en un estat de guerra permanent. Totes les forces vitals s’empraran per a prolongar la vida. En una societat de la supervivència es perd tot sentit de la bona vida. El plaer també se sacrificarà al propòsit més elevat de la pròpia salut.\nPosted on Mai 19, 2020 Setembre 2, 2021\nLa gestió dels boscos\nMesura clau antiincendis + Experts apunten a la importància de l’equilibri entre autoprotecció i gestió del territori+ Que tinguin oportunitats de futur».\nGirona és una de les demarcacions més boscoses de Catalunya, amb un 72,4% de superfície forestal. Durant els darrers segles, el sector forestal ha estat un dels principals motors del món rural. Abans de la pandèmia es deia que bosc havia deixat de ser rendible, i que la crisi del mercat de la fusta l’havia afectat de manera directa. Al mateix temps, els boscos gironins, i més concretament els de la Garrotxa i el Ripollès, són uns dels més vulnerables als efectes del canvi climàtic. Les alzines, els roures, el pi roig i el faig són les espècies més debilitades.\n«La gestió forestal és l’eina clau per adaptar els boscos al canvi climàtic, reduir el risc d’incendi forestal i conservar la biodiversitat…», diu l’Anna Sanitjas, degana del Col·legi d’Enginyers de Forests de Catalunya i, a continuació, afegeix: «una gestió integral de tot el territori que vagi molt lligada a la gestió agrícola i ramadera». Sosté que al viure en un país mediterrani hem d’assumir que d’incendis en tindrem, però que podem treballar perquè no siguin massa grans i no posin en perill la vida de les persones». En aquest cas, la feina la fa la Diputació de Girona i coordinada amb el Departament d’Interior, la Generalitat i consells comarcals per tal que els municipis tinguin franges de protecció contra incendis.\nPel que fa a la gestió dels boscos i a l’adaptació d’aquests al canvi climàtic, els experts parlen de la «gestió forestal sostenible», que vetlla per aconseguir uns boscos més sans i més resistents a les pertorbacions. En aquest sentit, Sanitjas explica que ha d’existir un equilibri entre les zones de bosc jove i la de bosc vell, essent aquest últim el més resilient als efectes del canvi climàtic. A més, remarca la importància de reduir la quantitat d’arbres dels boscos amb molts arbres, ja que a major nombre hi ha més competència de recursos, i cada cop hi ha menys aigua. Actualment, un 57% del territori gironí està poblat per boscos densos.\nPer altra banda, la lluita contra els incendis i per la seva prevenció també implica dotar el bosc d’infraestructures per fer més eficient l’extinció en cas de foc. Els Agents Rurals insisteixen que cal actuar a les zones on el risc d’incendis és crític o en zones estratègiques on poder atacar l’incendi, i habilitar els boscos i camps de conreu amb camins i punts d’aigua. Si la gent gestiona i treballa en aquests boscos i camps, aquests camins seran clars i estaran en bon estat i, en cas d’incendi, hi podran actuar i arribar fàcilment els bombers.\n«No podem viure d’esquena al territori, necessitem paisatges vius, paisatges gestionats per la gent que viu i treballa al territori», sosté Josep Alberich, tècnic de l’Associació de Gestors Forestals de les Gavarres.\nHi ha dues maneres de gestionar un bosc per a prevenir incendis o disminuir la quantitat de combustible potencial. La més clàssica consisteix en els aprofitaments forestals, que bàsicament serveixen per a reduir la quantitat de massa forestal, i que rep subvencions públiques. Un altre tipus de gestió va dirigida de manera específica a la prevenció d’incendis; en aquest cas, el prioritari és que el bosc pugui resistir el pas de l’incendi o que pugui ajudar als bombers en el moment de la seva actuació. Els experts destaquen que en aquesta mena d’actuació, encara molt minoritària i molt més específica, queda molt camí per recórrer. Són els denominats perímetres de protecció forestal, claus per a poder confinar un incendi en un determinat perímetre.\n> Future forest\n> Projecte de Llei de Canvi Climàtic\nTots ens contagiarem?\nAquesta malaltia es propaga com un incendi, i el que un fa no canvia massa. Tots es contagiaran el virus. Tots en el món al final. Fins que hi hagi una vacuna.\nUn cartell amb la recomanació de mantenir la distància social per a evitar els contagis. (News Agency/ Fredrik Sandberg via Reuters)\nL’expert Johan Giesecke, màxim epidemiòleg suec, un dels més destacats del món és arquitecte de l’estratègia de Suècia. El país nòrdic ha pres una sèrie de mesures davant la pandèmia causada per la Covid-19 bastant diferents a les de la resta dels països. A Suècia regeix el que les seves autoritats van definir com un “confinament suau”, basat, fonamentalment, en la confiança que existeix entre la població i entre aquesta i el Govern i les seves institucions. Per això, les restriccions són limitades: es troben prohibides només les reunions de més de 50 persones, i encara que les universitats estan tancades, no ho estan els jardins d’infants ni les escoles dels nens. Tampoc estan tancats els restaurants ni els bars, encara que només s’admeten persones assegudes en les taules, que han d’estar a almenys dos metres de distància. Igual que les fronteres, les perruqueries, els cinemes, els teatres, els gimnasos i els parcs romanen oberts. Quan sembla que la corba de la pandèmia s’ha estabilitzat en la majoria dels països i el debat s’ha enfocat en les estratègies de reobertura, el model defensat per Giesecke ha tornat al centre de les discussions.\nFins ara, el resultat de la quarantena suau a Suècia ha estat -d’acord amb les xifres de la Universitat Johns Hopkins- d’una mica més de 3.000 morts per a una població de 10,2 milions d’habitants, la qual cosa llança una taxa de mortalitat de 30 persones cada 100.000. És ostensiblement major a la de Noruega (4) i Dinamarca (9), però està molt per sota de països com el Regne Unit (45), Espanya (55) o Bèlgica (74), que van decretar confinaments estrictes. Amb tot, explica amb calma Giesecke durant una entrevista amb Infobae, la comparació dels resultats de cadascuna de les estratègies recentment podrà fer-se d’aquí a un any.\nNo hi ha evidència científica per a la majoria de les restriccions que estan prenent els països. Hi ha algunes coses que sí que sabem científicament, com que rentar-se les mans és bo. Ho sabem des de fa 150 anys. També sabem que hem de mantenir certa distància social, és a dir, no acostar-nos massa a altres persones. Però la resta? Ningú sap si tancar les escoles tindrà algun efecte. El mateix amb el tancament de fronteres, o amb no permetre que la gent estigui a l’aire lliure. Molts països li han dit a la població que es quedi als seus apartaments. És estrany, perquè és agradable estar fora i un hauria de fer-ho. La infecció es propaga molt poc estant a l’aire lliure. De fet, el risc és molt de menor.\nEl virus està tractant d’infectar a la població, això és el que el virus vol fer. Si la suficient quantitat de gent està immunitzada al voltant d’algú amb el virus, llavors el virus no pot infectar. Aquesta és una manera d’explicar la immunitat de ramat. Però diguem que el 70% d’una població va tenir el virus, i que està immunitzada d’alguna manera, això significa que encara hi ha un 30% que podria contagiar-se. És a dir, que no es pot tornar completament a la normalitat fins i tot havent aconseguit la immunitat de ramat. Cal sostenir les restriccions per algun temps després d’això.\nPosted on Mai 10, 2020 Mai 11, 2020\nLa conversa que hem de tenir\n130È PRESIDENT DE LA GENERALITAT DE CATALUNYA. (2016-2018)\n«A la sortida de la pandèmia no ens espera el món d’abans. No hi haurà el món que vam deixar, precipitadament, a mitjans de març. No reprendrem la mateixa feina que vam deixar inacabada quan vam haver de confinar-nos. Al marge del combat mèdic i científic contra la Covid-19, la humanitat s’enfronta a un canvi d’era inevitable. Ho fa, a més, de manera sobtada i dolorosa. La ruptura amb el segle XX ja és definitiva, i com més aviat realitzem aquest fet i passem a l’acció, més ràpid serà el progrés i el benefici que n’obtindrem. Catalunya és una nació colpida d’una manera especial, primer perquè l’impacte del virus és major que en altres zones del planeta, i segon perquè, a causa de les característiques de la seva economia, l’impacte econòmic és colossal. Catalunya ha de pensar en clau de modernitat, d’innovació i d’obertura. Ha de mobilitzar talent i recursos, actuar amb agilitat i sobretot amb llibertat, i imaginar aquest futur a què ens convida la crisi que travessem. La conversa que hem de tenir ha d’inscriure’s en les converses globals que els països més avançats ja estan emprenent; saber com ens afectaran les conseqüències de l’actual crisi en la nostra manera de viure, en els nostres drets i llibertats, i en els sectors que són ara mateix els fonaments del nostre model econòmic. Hem de debatre i decidir quin model de sobirania energètica, alimentària, sanitària volem tenir; quin model de comerç, de turisme, de mobilitat; quin urbanisme s’escau a una societat que es mourà de manera diferent, que treballarà d’una manera diferent, que consumirà d’una manera diferent i que s’entretindrà d’una manera diferent», President Carles Puigdemont.\n> Carles Puigdemont: Viu exiliat a Bèlgica des de finals d’octubre del 2017.\nLa crisi de la #covid19 ens ha ja accelerat l’entrada al segle XXI\nA post shared by Carles Puigdemont🎗 (@carlespuigdemont) on May 11, 2020 at 4:34am PDT\nPosted on Mai 9, 2020 Setembre 2, 2021\nL’Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC) ha habilitat un nou visor de la població de Catalunya per municipis i per àrees sanitàries. Per fer la informació més visual, s’ha distingit entre els municipis de més de 5.000 habitants (en blau) -que són els que han de complir amb diverses franges horàries per ordenar les mesures de desconfinament- i els de menys de 5.000 (en groc), que no tenen franges horàries. Es visualitza la desigual concentració de la població al territori, segons dades del padró continu de l’Institut d’Estadística de Catalunya corresponents a 2019. Així, els 211 municipis de més de 5.000 habitants sumen només el 22,3% del total però aglutinen el 89,9% de la població (6.900.100 habitants). En canvi, els 736 municipis de menys de 5.000 habitants representen el 77,7% del total però aporten el 10,1% de la població (775.205 habitants).


per a comunicar amb perpectiva de gènere mirar el món amb una altra mirada Anar a Dones\nVivim en una societat dissenyada i feta per homes? La dona a casa i l’home al carrer. Aquest i altres estereotips marquen la quotidianitat de la nostra trajectòria, de la nostra societat, una societat ignorant i retrògrada. Com diu un vell proverbi “Si el camell pogués veure el seu gep, cauria al terra de vergonya”. L'Urbanisme en la construcció de l'igualtat de gènere\nciutats més segures per a la vida quotidiana Jornada técnica realitzada ala sala Gran de la Bonnemaison , inaugurada per Imma Moraleda. En aquesta Jornada Tècnica s'ha tractat com s'ha d'incloure actuacions en el camp de l'equitat de gènere en l'ús de l'espai urbà i dels equipaments per millorar la qualitat urbana i les condicions de vida dels habitants. Interesants els vídeos d ela mateixa //i+info a Otei //\nJornades realitzades en Barcelona, en abril 2005 a barcelona al Centre de dones Francesca Bonnemaison. Interesant el curriculum de les ponents[Consultar Urbanisme i Genere] Foto: Eva Guillamet\nEn aquestes jornades s'ha intentat crear un espai de diàleg i d'exposició de les teories i reflexions al voltant del gènere, l'urbanisme i la ciutat, i de les implicacions que té aquesta nova visió de la vida quotidiana, basada en la igualtat entre els gèneres, sobre l'ordenació i l’ús de l'espai i el territori. Una visió indispensable en el camí cap a construcció d'una ciutat millor per a tothom. Han intervingur com a ponents i talleristes: Isabela Velàzquez, Mireia Belil, Daphne Spain, Emma Galama, Anna Bofill, Carme Miralles, Jeff Turner, Jaume Sanmartí, Jesús Alonso, Mª Ángels Durán, Liisa Horelli, Marta Román, Monika Jaeckel, Marieke Van Geldermalsen, Teresadel Valle, Anne Michaud, Soledad Murillo, Zaida Muxí, Jordi Labòria, Imma Moraleda, Bárbara Dührkop, Carlos Hernández Pezzi i Josep Ferrer.\n[Consultar Jornades Internacionals, urbanismeigenere i Es sexista la formació a les escoles d'arquitectura? Genero\nForo Abierto sobre Urbanismo Y mujeres. GeneroUrban, sobre urbanismo y mujeres en el mundo\nEs un foro abierto sobre la integración de la perspectiva de género en el urbanismo, la planificación urbana y el desarrollo local. Queremos ciudades con espacios públicos, equipamientos, viviendas para todas y todos, mujeres y hombres, niñas y niños, mayores, inmigrantes, jóvenes, personas con discapacidades.... [generourban]\nDes de que neix fins que mor, la dona està condemnada i oprimida, ja sigui en l’àmbit familiar o en el laboral. Des de sempre ha estat relegada a un paper de servidora domèstica sent objecte de tot tipus de discriminació. Un exemple històric prou clar n’és la Revolució Francesa (1789), la primera de les revolucions burgeses liberals, que va significar la fi de l’Antic Règim i la posada en pràctica de les idees de la Il•lustració. Per primera vegadaa la història, apareixia el concepte del ciutadà, un terme que anava lligat exclusivament a l’home. I us preguntareu i la dona què? Van haver de passar dos-cents anys perquè aquesta aconseguís una certa proximitat (i diem certa perquè no és absoluta) amb la figura del ciutadà. Les coses canvien i, gràcies a déu, els temps també. Només nosaltres podem canviar la nostra història!\nBuidar l’armari Avui, en un nou segle prominent, encara vivim immersos en una societat dissenyada i feta per homes. Necessitem una urgent renovació de la vestimenta, que és força carrinclona i fora d’època. Buidem l’armari que fa pudor de rònec i transformem, avui mateix, el que hi ha dins! Tots i totes, sabem que es produeixen successivament diverses normes legals en defensa dels drets i les llibertats de la dona, però la realitat legal no es transforma en realitat social. I aquí sorgeix la problemàtica. Cal provocar un canvi en la mentalitat de molts homes i dones que encara estan marcats per vells prejudicis, i això s’ha de fer ja! La recepta del dia\nDe primer, tenim sopa o amanida d’espais públics guarnida amb una salsa mexicana que dibuixa les escultures, els semàfors i els noms dels carrers on s’exalta l’home com a únic ciutadà. De segon, entrecot de vedella a la brasa o peix de conciliació del treball i la família, amb uns festucs garapinyats d’horaris incompatibles, falta d’assistència domiciliària universal i de manca de llars d’infants. Tot acompanyat del vi de la vinya de Cal Quim, un vi negre i sec que nodreix els prejudicis de la dona com a objecte de la violència domèstica, de la prostitució i de la immigració que fan vessar la copa. Les estovalles es taquen i la societat no reacciona. Per postres tenim una excel•lent mousse de llimona carregada d’inseguretat ciutadana que es veu agreujada per la mala il•luminació dels carrers.\nBarcelona, abril 2005 *Periodistes freelance © 2005 Món Comunicació\nFebrer 06. Seminari Internacional Geografia i Gènere al Món: qüestionant l’hegemonia angloamericana\nOrganitza: Grup d’Estudis de Geografia i Gènere del Dpt. de Geografia de la UAB i la Societat Catalana de GeografiaMés informació: gr.geogenere@uab.es [Consultar programa] Tornar a + Reportatges...


Ruta Temàtica per Montjuïc: Refugi 307 & Cementeri\nEls Misteris de Montjuïc\nEl Refugi antiaeri 307, una experiència esgarrifosa.\nEl Refugi 307, situat a Montjuïc, és un dels múltiples refugis antiaeris que es van construir a Barcelona durant la Guerra Civil Espanyola. L'objectiu del refugi era la de protegir als habitants de la ciutat dels continus bombardejos que va patir Barcelona. El refugi va ser excavat gràcies a l'ajuda dels veïns del barri del Poble-sec.\nEs troba al carrer Nou de la Rambla núm 175 i per poder visitar-lo cal fer reserva prèvia. Més informació a museuhistoria.bcn.cat\nEl Cementerio de Montjuïc: "Sueños de Barcelona"\nL'increïble cementiri de Montjuïc ofereix dues fabuloses rutes per descobrir el ric patrimoni artístic, cultural i històric que amaga aquest misteriós lloc.\nLa ruta artística té 40 sepultures, incloent mausoleus i escultures d'un valor artístic incalculable. En canvi, a la ruta històrica descobriràs les sepultures que van pertànyer a grans personalitats de l'àmbit social, polític i cultural de Barcelona.\nConeix la ciutat de Barcelona a través de la ciutat dels morts que sempre viuran en els somnis!\nEl cementiri de Montjuïc està obert tots els dies des de les 08:00 fins a les 08:00 pm. Més informació a: www.cbsa.cat\nEdifici Militar Tombes & Panteons


Gastronomia | Ayuntamiento de Lliria\nLa cuina de Llíria manté, lògicament, les característiques de la típica cuina valenciana, de la qual constitueixen la base els arrossos, les verdures i la carn.La cuina d'arros és variada: l'arròs al forn, l'arròs en bledes i la paella de carn destaquen com a plats més coneguts.\nLa carn provinent de la caçera, el corder i els embotits són molt apreciats per la qualitat que tenen.\nLes hortalisses, els lIegums, les verdures i els tubèrculs que es consumeixen a la ciutat procedeixen majoritàriament de la rica horta de Llíria. Són en l'actualitat els cítrics, i en especial la taronja, els productes referents de l'actual camp llirià i constitueixen bona part de la seua economia.\nLa rebosteria de Llíria brilla per la seua exquisidesa. No debades molts dels seus forns i pastisseries encara conserven els sistemes tradicionals d'elaboració.\nA cada temporada, a cada estació de l'any, li correspon uns pastissos específics: al Nadal es degusten els pastissets de moniato, les coques fines, els massapans i els torrons; la primavera és el moment dels bescuits i els bessets de núvia fets amb clara d'ou i ametla cuita; a Pasqua es mengen els típics panquemaos, la tradicional mona amb el seu ou dur, la coca de nous i panses, el "primet de llimonà", la coca d'Onil i les coques de cansalada i sardina; a l'estiu, quan el dia allarga i l'apetit es desperta, és tradició degustar les coques de tomaca, les coques de pimentó i anxova, i com a dolços, flam i el pastís de gema, i a sant Miquel els congrets fets amb oli i anís


“La gent gran és la nostra memòria i cal conservar-la: venim d’ells” - CENT PER CENT\n“La gent gran és la nostra memòria i cal conservar-la: venim d’ells”\nPep Ferrer (El Bruc, 1958) interpreta Mateu, un dels residents de Bon Repòs a Un dia qualsevol, una obra que s’endinsa en les residències per a persones grans i reflexiona al voltant d’aquesta etapa vital des de l’humor. Parlam amb ell sobre l’espectacle que es podrà veure el proper cap de setmana a l’Auditori de Manacor.\nLes residències i la gent gran són temes molt actuals…\nSí, parlem d’això i arran d’aquí surten molts altres temes. Parlem de l’eutanàsia, la soledat, els amics, el menjar, els avorriments, l’esperança, la por… Arribem fins i tot a parlar del sexe, de la memòria i la falta de memòria, de la jubilació… Però també de la ràdio perquè el personatge que interpreto, en Mateu, té una ràdio i sempre està posant música. I tot això en clau d’humor i té molt de mèrit fer-ho amb humor perquè les residències són, per dir-ho d’alguna manera, les portes de l’altre barri i així i tot li donem una volta. No ens en riem de la gent gran sinó que riem amb ella. Volem que es pensi en la gent gran i també en què que tots ens farem grans. La gent gran és la nostra memòria i cal conservar-la: venim d’ells.\nLa temàtica està d’actualitat però el projecte va sorgir abans del coronavirus. Com us ha afectat?\nSí. No parlem del coronavirus, si no seria més trist. Vam fer-ho pel festival Grec de l’any passat i després venien els bolos, a partir del mes de març però tot va saltar pels aires. Ara hem pogut recuperar algunes actuacions però també ens n’han caigut unes quantes. Hem anat fent amb els aforaments limitats i per tot arreu on hem anat hem tingut la sort d’omplir, estem encantats.\nDeu ser diferent actuar d’aquesta manera, no?\nSí, és curiós, quan sortim a saludar veure tothom amb les boques tapades. Al principi pensava que no sabríem identificar si la gent reia però sí que es veu. És una obra en què la gent riu i s’ho passa bé però en algun moment també diem alguna cosa que no fa tant de riure.\nClar, hi ha un punt de vista humorístic però també un toc de realitat. És agredolç.\nSí, és el que té aquesta comèdia… Hi ha coses que les inventem i les imaginem però l’extracte d’allò que passa en una residència i la manera com parlem de la gent gran és molt reconeixible. Fins i tot hi ha gent que ens ha dit que no li veu la comèdia per enlloc… És curiós també que hem tingut treballadors de residències que han vingut d’espectadors i han reconegut molt bé tot allò que es viu en una residència.\nEn un moment o altre tothom entra en contacte amb aquesta realitat.\nSí, és un món dur i particular. Tothom té una àvia, una mare… I volíem parlar de tot el que passa dintre.\nA partir de l’Oriol Tarrasson, l’escriptor del text i director de l’obra. Parteix de l’anècdota d’una tieta seva que es va voler canviar el nom. Va dir “a partir d’ara no vull dir-me més Marta, vull dir-me Solange”. I tota la família va pensar que la senyora havia perdut el cap però no ho havia fet. Simplement tenia ganes de canviar les coses en un moment de la vida en què es feia gran però per voluntat pròpia. Fer-se gran no vol dir que no es pugui canviar tot allò que no ens agrada. El personatge que fa l’Imma Colomer, amb aquesta actitud, arriba a la residència i revoluciona els iaios. És una alenada d’aire fresc que qüestiona tot allò que passa allà dins. Ella entra pensant que és un hotel però no ho és, és una residència.\nAquest és el punt de partida. Com afecta aquesta revolució al teu personatge i al de Quimet Pla, l’altre usuari?\nEls dos són una mica buscarrons i es busquen les pessigolles però en el fons són amics i es necessiten. Es foten l’esbroncada l’un a l’altre, es queixen de tot i de tant en tant es fan bromes pesadetes i això el públic ho agraeix molt.\nI com arriba el personatge de la Marta?\nDoncs arriba quan fa un mes que ha mort el seu marit. Ella ja explica que no es veu capaç de viure sola, perquè sent molt sola a casa. Aquí entra la relació amb els fills: si et volen a casa o no… Aquesta és una decisió que pren ella. La Marta no vol fer de cangur dels seus néts, per exemple, ella vol gaudir-los i decideix per voluntat pròpia d’anar a la residència.\nTenc entès que teníeu usuaris reals de residències que formaven part de l’espectacle però tot això abans de la crisi sanitària. Heu hagut d’adaptar-ho?\nSí, quan vam estar a la Villarroel. No tenien un paper llarg però interactuaven amb nosaltres i estava molt bé perquè fins i tot, quan fèiem gira, contactàvem amb sis persones grans que feien teatre amateur i assajàvem una mica amb ells i participaven. Tant ells com nosaltres ho agraíem moltíssim. Ara ens hem quedat els quatre solets a sobre de l’escenari.\nEl teu personatge té afició per la ràdio…\nSí. Sóc un avi a qui li encanta la ràdio i el jazz però el que passa és que sovint perd la memòria. Ell va posant música amb un tocadiscs antic com ells mateixos però que encara funciona i va xerrant des de Ràdio Diàlisi: anima a la gent gran a escoltar música, a posar-se energètics i va dedicant discs a les persones que han passat a l’altre barri. La banda sonora és extraordinària.\nCom ha estat la feina del trio de residents que complementa el personatge d’Annabel Castan, la directora de la residència?\nMolt divertit. Jo no havia treballat mai amb la companyia de Les Antonietes, l’Annabel i l’Oriol però sí que ho havia fet amb l’Imma Colomer, tant com actriu com a directora. Amb el Quimet Pla tampoc no hi havia treballat però l’havia vist amb els comediants i era un home que m’encantava. L’experiència ha estat molt maca i agradable amb l’Imma i el Quimet hem fet molt el pallasso. A més cada dia ens ho passem bé, hi ha una connexió molt maca i això el públic ho veu.\nI què tal l’experiència de treballar amb Terrason com a director?\nHavia treballat amb ell com a actor. Després ell es va atrevir a escriure aquest text i com a director ha volgut comptar molt amb el nostre parer per tenir diferents punts de vista en la composició i finalment ha sortit una cosa molt maca. Entén molt bé els actors, sembla que calcem el mateix número de sabata. Esperem que la puguem fer moltíssimes vegades perquè funciona molt bé.\nQue val la pena veure-la i que s’ho passaran molt bé. A més, els portarà a la reflexió sobre molts temes i després en podran parlar.\nprevious post: Blowing, un viatge de vents i desitjos a l’Auditori de Sa Màniga\nnext post: Augment de treballadors, freqüències i zones en el nou contracte de jardins


Rellotge Sinn 6012 - estil de rellotgeLlegir Més\nPrincipal estil de rellotge Rellotge Sinn 6012\nRellotge Sinn 6012\nUn dels fabricants molt estimats d'Alemanya, potser més conegut pels seus rellotges d'eines excepcionals, ha llançat el darrer membre de la sèrie de rellotges 'Frankfurt Financial District' que va debutar fa gairebé 20 anys el setembre de 1999. El Sinn 6012 aporta una gran quantitat de funcionalitats a un rellotge que en realitat elimina la triple franja horària coneguda pels rellotges originals del districte financer de Frankfurt. Tot i això, Sinn ha creat un afegit nítid, llegible i complicat a la seva gamma que es basa en el model gairebé idèntic 6052 amb l'afegit d'una fase de lluna indicada al subapuntat de les sis.\nLa caixa d’acer inoxidable té 41, 5 mm d’amplada per 14, 5 mm de gruix amb mànecs de 22 mm. Té un cristall de safir amb tractament antireflexiu a banda i banda. Un vitrall realitzat en cristall de safir amb una capa antireflectant a l’interior, mostra el moviment modificat. La funda posterior està subjectada per cargols i compleix els requisits tècnics d’impermeabilitat, tal i com s’estableix a la norma DIN 8310, donant com a resultat una resistència a l’aigua de fins a 100 metres.\nEl dial és una relació relativament senzilla, amb marques blanques impreses sobre un fons negre “cremada de sol”. L’anell del capítol de data que envolta el dial és un negre mat mat amb una font neta sense serif per a una fàcil llegibilitat. Tot i que hauria preferit veure un petit flaix de vermell al punter de la data per ressaltar millor la data, l’aspecte net fa que es mostri una pantalla molt intel·ligent i discreta. A la corretja de cuir, el rellotge és una opció de vestit maca, si una mica alta.\nEl número de calibre per al moviment utilitzat al Sinn 6012 es dóna com a SZ06. Sembla que aquest moviment ha començat la vida com a ETA 7751 i s'ha modificat. Des de la part posterior, la major modificació estètica és el pes del rotor amb l’orientació de Frankfurt. Tanmateix, sens dubte, la modificació és més significativa. Aquest és el segon rellotge que he revisat aquest mes que utilitza un ETA 7751 com a moviment de base. L’altre va ser el Brellum LE.4 Duobox. La configuració del moviment difereix lleugerament, però. Quan el Brellum té un comptador de 30 minuts a les 12, el Sinn opta per una versió de 60 minuts. I, mentre que els dos rellotges tenen la mà de segons en cursa al sub-dial de les 9, el Brellum va optar per posar una mà de 24 hores a sota.\nAixò significa que el Sinn 6012 té cinc complicacions de marcació, cosa que és molt impressionant. Tenir el dia, la data, el mes, un cronògraf i una complicació en fase de lluna en un detallista de rellotges sobre el que podem suposar que es troba a la regió de cinc mil dòlars no és cap gesta.\nSinn juga bé a ambdues parts del mercat. Hi ha molts models bonics i de preu raonable que surten de la marca per satisfer els gustos més robustos i refinats. Sens dubte, prefereixo la seva sortida més àmplia, però puc imaginar perfectament el tipus de client que ofegaria aquests rellotges.\nPer a una marca que sembla estar ben pensada entre els col·leccionistes, Sinn no té una gran quantitat de presència a l'exterior fora d'Alemanya. Per això, crec que els models esportius més vistosos acostumen a ser una mica més ben rebuts internacionalment, simplement perquè són més notoris. Però si el que segueix és un fabricant de qualitat, una mica serrell, que ha produït un rellotge d'avançament tecnològic important, i no vol que tothom ho sàpiga, aquest humil i elegant cronògraf pot ser l'elecció ideal. Els preus de la versió d’aniversari de l’acer i l’or rosa podran arribar en breu. Per obtenir una xifra del parc de factures, el model existent més semblant en acer és el 6052 (que omet la complicació en fase de lluna), i aquesta peça es rebaixa en 3.990 €. pecat.de\nArticle AnteriorRessenya de la revisió de la immersió Monta Oceanking\nUn dels fabricants molt estimats d'Alemanya, potser més conegut pels seus rellotges d'eines excepcionals, ha llançat el darrer membre de la sèrie de rellotges 'Frankfurt Financial District' que va debutar fa gairebé 20 anys el setembre de 1999. El Sinn 6012 aporta una gran quantitat de funcionalitats a un rellotge que en realitat elimina la triple franja horària coneguda pels rellotges originals del districte financer de Frankfurt. Tot © Copyright 2021


Lorena Roldán (Cs) creu que Torra ja no pot "convocar" el ple després de la decisió de la JEC\nPublicat 04/01/2020 15:30CET\nLa líder de Cs a Catalunya, Lorena Roldán, ha sostingut aquest dissabte que el president de la Generalitat, Quim Torra, ja no és competent per "convocar el ple del Parlament" després de la decisió de la Junta Electoral Central (JEC) que va resoldre aquest divendres retirar-li l'escó per la condemna del TSJC a un any i mig d'inhabilitació per desobedincia.\nEn una roda de premsa, ha demanat al president del Parlament, Roger Torrent, que desconvoqui el ple extraordinari previst aquest dissabte a les 17.00 per respondre la decisió de la JEC, i que deixi "de fer servir les institucions com si fossin la seva masia".\nTambé ha mantingut que l'rgan que s'ha de convocar abans del ple "no és ni la Mesa ni la Junta de Portaveus" --que es reuneixen aquest dissabte--, sinó la Diputació Permanent, mentre que rgan competent fora de període de sessions.\nCs demanar als lletrats del Parlament que es pronuncin sobre la competncia de la diputació permanent, tot i que Roldán no ha aclarit si el seu grup assistir al ple si no es desconvoca.\nES VA AVISAR TORRA\nRoldán ha assegurat que la decisió de la JEC, malgrat que hi poden haver recursos, és ja executiva, i que Torra no pot allegar que no li ha estat notificada perqu ell mateix "va comparixer en assabentar-se" divendres a la nit.\n"L'Estat de Dret ha parlat per molt que Torra no ho vulgui acceptar", i ha acusat el president de la Generalitat d'aferrar-se a un crrec que li va gran i mai no hauria d'haver tingut, ha dit textualment.\nPreguntada per si considera que hauria d'esperar-se a la resolució del Tribunal Suprem per garantir el dret a la instncia judicial, ha respost que Torra est condemnat per un delicte contra l'Administració Pública i que l'article de la Loreg que permet destituir-ho és "una regla de protecció de la democrcia mateixa, perqu no pot ser que un crrec electe no doni exemple".\nRoldán ha criticat que el líder del PSOE i candidat a la investidura, Pedro Sánchez, hagi pactat amb els qui "no compleixen les resolucions judicials" i, segons ella, ataquen les institucions espanyoles, en referncia a ERC.\n"És una autntic disbarat el que el senyor Sánchez vol fer amb el govern d'Espanya", i ha afegit que Cs continuar demanant-li que recapaciti i que far aquesta mateixa petició als barons socialistes, perqu instin Sánchez a trencar el seu pacte amb ERC.


La lectura primera d'aquesta memòria és pròpia.\nL'evangeli és el de la fèria corresponent.\nLectura primera Fets 11,21b-26;13,1-3\nEra un home bo i ple de l'Esperit Sant i de fe\nEn aquells dies, a Antioquia, n'hi hagué molts que cregueren i es convertiren al Senyor. Quan aquesta nova arribà a oïda de la comunitat de Jerusalem, hi enviaren Bernabé. Tan bon punt hi arribà i veié els fruits de la gràcia de Déu, ell, que era un home bo i ple de l'Esperit Sant i de fe, se n'alegrà, i els encoratjava tots a mantenir-se fidels al Senyor, amb cor decidit. I molta gent fou guanyada per al Senyor. Llavors Bernabé se n'anà a Tars a buscar Saule; el trobà i el dugué a Antioquia. Durant un any sencer visqueren amb aquella comunitat i instruïren molta gent. És a Antioquia on els creients van ser anomenats cristians per primera vegada.\nEn la comunitat d'Antioquia hi havia alguns profetes i mestres: Bernabé, Simeó, que duia el sobrenom de Níger, Lluci de Cirena, Manaén, company d'infantesa del tetrarca Herodes, i Saule. Mentre celebraven un acte de culte al Senyor en ocasió d'un dejuni, l'Esperit Sant digué: «Consagreu-me Bernabé i Saule per dedicar-los a l'obra a la qual els crido». Llavors celebraren un dejuni amb pregàries, els imposaren les mans i els acomiadaren.\nSalm responsorial 97,1.2-3ab.3cd-4.5-6 (R.: 2)\nR. El Senyor ha revelat la seva ajuda


Tanca formada per: bastidor fabricat amb malla electrosoldada de 300xx50 de llum i filferro galvanitzat de 5.00mm de diàmetre. Per oferir una millor rigidesa s'emmarca en un perfil d'aleta (pds26).\nEls pals que sustenten la reixa, principalment seran de tub galvanitzat de 50x30 o 60x40mm, podent-se usar també el quadrat de 60x60. Acoblament mitjançant tacs laterals i tap de plàstic superior. La separació entre pals és de 2.800mm, podent-se preparar amb major longitud per a encastament, o amb platines metàl·liques i tacs d'ancoratge.\nLes mides estàndard són 1.00, 1.50 i 2.00 metres, podent-se fabricar també en altres mides segons necessitats.