Convocatoria de la III Assamblea Nacional | Accio Nacionalista Valenciana\nConvocatoria de la III Assamblea Nacional\nEn virtut de l'Articul 11 dels nostres Estatuts convoquem Assamblea Ordinaria:\n*La convocatoria de l’Assamblea se realisarà pel Consell Eixecutiu (Nacional) en un minim de 15 dies d’antelacio, per propia iniciativa o a proposta del 30% dels membres de l’Assamblea. Si la convocatoria es a proposta dels membres de l’Assamblea General, el Consell Eixecutiu deura convocar-la en un plaç maxim de 30 dies.\nConvocatoria de la III d'Assamblea Ordinaria d'Accio Nacionalista Valenciana.\n1- Llectura de l'acta anterior\n2- Ratificacio dels carrecs i acorts provisionals\n3- Eleccio nous carrecs omplint les baixes\n4- Proposta ratificacio acort de coalicio electoral\n5- Proposta d'inclusio en federacio de partits.\n6- Triar als nostres candidats a la Generalitat\n7- Informe del Tesorer\nMiquel Real , president d'Accio Nacionalista Valenciana\nDimarts, 14 Abril, 2015 - 15:00 to 18:00


Galini Studios Samos Island Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMarathokampos, Limnionas, Samos Island, Grècia, 83102 - Veure al mapa\n"We had a really nice stay at Dimitris place! Just from the b..."\nAl visitar Samos Island, vosté es sentirà com a casa a Galini Studios, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Galini Studios és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos instal.lacions per a minusvàl.lids, lloguer de cotxes, restaurant, lloguer de bicicletes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Galini Studios és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Samos Island.\nTots els comentaris (17) Parelles (13) Viatgers en solitari (4) Famílies amb infants grans (1)


Este document es desenvolupa a l'empara del Pacte de les Alcaldies com una proposta clara per a la sostenibilitat i la lluita contra el canvi climàtic en el municipi\nEl Consell Assessor de Medi Ambient de Sagunt es va reunir ahir, de manera telemàtica, per a tractar, entre altres assumptes, el projecte del Pla d'Acció per al Clima i l'Energia Sostenible (PAUS) en el municipi. Este document es desenvolupa a l'empara del Pacte de les Alcaldies, una iniciativa promoguda per la Comissió Europea amb la pretensió de reunir els alcaldes i alcaldesses de les ciutats europees en una xarxa permanent d'intercanvi d'informació per a l'aplicació de bones pràctiques, entre els objectius de les quals es troba la millora de l'eficiència energètica en l'entorn urbà, aconseguir una reducció de les emissions de CO₂ en l'àmbit del territori local i augmentar la resiliència enfront del canvi climàtic.\nL'alcalde de Sagunt, Darío Moreno, ha explicat que en la reunió es van abordar diferents assumptes que preocupen la ciutadania, com per exemple les platges d'Almardà, Corinto i Malva-rosa i el projecte de les platges d'Almenara i La Llosa. «Varem parlar, entre altres assumptes, de mobilitat, d'accions per part de l'Ajuntament i del posicionament de la societat civil respecte a eixos assumptes tractats. En definitiva, tractem molts aspectes que són transversals per a la ciutadania i que afecten el nostre dia a dia, i que cada vegada més la societat està reclamant que ens atrevim amb mesures més valentes que facen que el nostre entorn siga més sostenible», detalla l'alcalde.\nSegons Moreno, un altre dels assumptes més destacats de la reunió és el PAUS, «un estudi que estem realitzant per a analitzar les emissions a la ciutat i els impactes dels diferents contaminants que generem, no sols des de l'Ajuntament, sinó per part de tota la societat i teixit empresarial, així com algunes de les mesures que hauríem de prendre per a frenar i endarrerir el canvi climàtic», explica l'alcalde de Sagunt.\nSobre el PAUS, i després d'aprovar en el Ple Ordinari d'agost l'inici dels tràmits per a formar part del Pacte i per a desenvolupar el pla, el Consell Assessor va presentar un esborrany de document en el qual s'establixen els objectius i les metes a aconseguir de cara a 2030, ja que el Pacte és un compromís de les ciutats que el signen de fer propis els objectius de la UE per a eixe any i reduir les emissions de CO₂ en el seu territori en més del 40% a través de mesures d'eficiència energètica i d'accions relacionades amb la promoció de les energies renovables i la mobilitat urbana sostenible, així com treballar en la implantació de mesures d'adaptació al canvi climàtic.\nEntre estos objectius, per als quals s'ha pres com a punt de referència l'inventari d'emissions de referència (IER) i l'anàlisi de riscos i vulnerabilitats elaborat per a este pla, en el PAUS de Sagunt es troben, d'una banda, els objectius de mitigació que són establir un mínim del 27% de quota d'energies renovables; estalviar un 27% de l'energia consumida respecte a 2010, i baixar del 40% de les emissions generades en relació amb els nivells de 1990. Estos indicadors s'han establit respecte a les emissions produïdes en les quals l'Ajuntament té competència per a actuar directa o indirectament com ara el transport públic, els edificis municipals o l'enllumenat públic.\nD'altra banda, es troben els objectius específics d'adaptació que sorgixen després de realitzar l'anàlisi de vulnerabilitat de sectors com el medi ambient, la biodiversitat i els ecosistemes, la salut, l'agricultura o l'aigua, entre d'altres. S'han obtingut 4 objectius estratègics que són sensibilitzar i formar la ciutadania en relació amb el canvi climàtic; fomentar l'eficiència energètica i l'ús d'energies renovables; incentivar la gestió responsable de recursos, i dissenyar un municipi sostenible i eficient. Dins d'estos objectius s'establixen unes metes l'any de referència de les quals és 2020 i d'objectiu 2030 i són, entre d'altres, millorar la integració entre el municipi i el medi ambient; promocionar I+D+I en relació amb l'adaptació al canvi climàtic o acostar la ciutadania al territori des d'una perspectiva de respecte a la cultura local.\nA més, s'ha elaborat una enquesta de participació perquè la ciutadania aporte informació segons els paràmetres establits pels objectius que es marca el PAUS.\nEl document també planteja aspectes financers, com l'estimació econòmica del PAUS així com les fonts de finançament de les quals es disposarien per a dur a terme el Pla que, d'una banda, serien fons propis municipals i, per una altra, línies d'ajudes al municipi d'organismes regionals, estatals i europeus.\nUna vegada elaborat el document definitiu s'haurà de presentar un informe de seguiment cada dos anys a manera d'avaluació de les mesures realitzades en el municipi i dels objectius de mitigació i adaptació. A més, cada quatre anys s'ha d'actualitzar l'inventari d'emissions per a així veure el progrés dels consums i emissions del municipi.\nEl Consorci gestor del Paisatge Protegit de la Desembocadura del riu Millars instal·la els senyals que adverteixen dels vedats de pesca


Notícies › Vilanova i la Geltrú\nConvocatòria d'eleccions a la Delegació de Vilanova i la Geltrú\n1. De conformitat amb les previsions de l’article 4 i 7 del Reglament de Règim Interior de les Delegacions del Col·legi i altres normes concordants, la Junta de Govern, en sessió ordinària de 3 de maig de 2016, ha acordat convocar eleccions per al dijous 30 de juny de 2016 per proveir els càrrecs de delegat/da i sotsdelegat/da de la Delegació territorial de Vilanova i La Geltrú.\n2. Seran electores totes les persones col·legiades exercents amb domicili professional i no exercents amb domicili de residència en la demarcació de la Delegació territorial de Vilanova i La Geltrú, en la data de la convocatòria electoral.\nEl cens electoral podrà consultar-se a la seu de la Delegació territorial de Vilanova i La Geltrú (Ronda Ibèrica, 175, de dilluns a divendres de 9 a 14 hores) fins a 5 dies naturals abans de la celebració de les eleccions, per tal que es pugui sol·licitar la rectificació d’errors.\nb) Acreditar una antiguitat mínima i sense interrupció d’un any amb un domicili professional en la demarcació de la Delegació territorial de Vilanova i La Geltrú.\nLes candidatures es presentaran al Registre General del Col·legi o al de la Delegació fins a deu dies naturals abans de la celebració i estaran signades per les persones candidates, amb indicació del seu número de col·legiació, és a dir, fins al dijous, 26 de maig de 2016, inclòs aquest.\nLa presentació de les candidatures podrà efectuar-se a la seu de la Delegació territorial de Vilanova i La Geltrú (Ronda Ibèrica, 175, de dilluns a divendres de 9 a 14 hores) o al Registre General del Col·legi (Carrer Mallorca, 283 de Barcelona, planta baixa, de dilluns a divendres de 9 a 20 hores).\n4. Dins dels set dies naturals posteriors al de finalització del termini de presentació de candidatures, la Junta de Govern proclamarà els candidats que reuneixin els requisits establerts i en motivarà les exclusions. Aquesta resolució es publicarà en el tauler d’anuncis del Col·legi i de la Delegació, així com a la pàgina web de la Corporació.\n6. La Mesa Electoral, estarà integrada pel Diputat de la Junta de Govern responsable de les Delegacions, que actuarà com a President, i per un membre del personal administratiu del Col·legi que actuarà com a Secretari. El dia de les votacions, la Mesa Electoral quedarà constituïda a la seu de la Delegació de Vilanova i La Geltrú (Ronda Ibèrica, 175) a les 10 hores del matí i es podrà dipositar el vot presencialment fins a les 14 hores, moment en què començarà l’escrutini.\nBarcelona, 3 de maig de 2016\nRafael Espino i Rierola


La UIB obre les portes a més de 4.000 estudiants de secundària de Mallorca - Hemeroteca - Actualitat - Universitat de les Illes Balears\nSeccions: La UIB obre les portes a més de 4.000 estudiants de secundària de Mallorca\nLa UIB obre les portes a més de 4.000 estudiants de secundària de Mallorca\nLes jornades de portes obertes Vine a la UIB són els dies 9 i 16 de març de 2012\nDies: els divendres 9 i 16 de març de 2012\nLloc: campus universitari, Palma\nLa UIB organitza un any més les jornades de portes obertes Vine a la UIB, adreçades a estudiants de segon curs de batxillerat i de cicles formatius de grau superior i a totes aquelles persones interessades a estudiar a la UIB. Aquestes jornades les organitza el Servei d’Informació de la UIB, d’acord amb el pla de difusió sobre la informació prèvia a la matrícula que preveu la implantació de l’espai europeu d’educació superior.\nAmb aquestes jornades es pretén que els futurs estudiants visitin i coneguin la Universitat, participin a les sessions informatives dels diversos estudis que s’imparteixen a la UIB, a càrrec de professors especialitzats en la matèria, per escollir el camí més adequat i gaudeixin de l’ambient universitari mitjançant un ampli ventall d’activitats.\nEl programa consta d'una benvinguda al campus amb lliurament de material, activitats, tallers, visites guiades i presentacions dels estudis de grau.\nDe 8.30 a 10 hores: arribada dels estudiants al campus i lliurament del material. Edifici Ramon Llull.\nDe 9 a 10 hores: activitats, tallers i visites guiades. Els estudiants podran conèixer els serveis que els ofereix la UIB. Destaquen, per exemple, les xerrades sobre mobilitat universitària, o sobre l’oferta de cursos d’idiomes, entre d’altres. També es projectaran alguns curtmetratges elaborats per alumnes del màster d’animació MA ISCA i s’organitzaran visites guiades a les instal·lacions esportives, a la biblioteca i a la Residència d’Estudiants.\nDe 10 a 12.30 hores: presentacions dels estudis de grau. Els professors de la UIB explicaran als futurs alumnes els estudis que es poden cursar a la Universitat.\nData de l'esdeveniment: 09/03/2012\nData de publicació: 08/03/2012


Preinscripcions al casal d’estiu “Que comenci!” a partir del 2 de maig – Ateneu – CMEM de Banyoles\nPublicat 15:57 el 29.04.2022 · Actualització 16:18 el 29.04.2022\nDilluns 2 de maig s’obriran les inscripcions al casal d’estiu d’arts escèniques “Que comenci” que organitzen l’Escola Municipal de Música de Banyoles i l’Aula de Teatre. Un casal d’estiu diferent en què nens i nenes viuran en primera persona la creació artística a través de diferents disciplines: música, teatre, dansa i lleure.\nSetmanalment es treballaran diferents propostes escèniques de forma transversal d’una manera divertida i creativa. El casal es desenvoluparà en grups per edats de la mà de professionals del sector de la música, el teatre i la dansa. Més enllà de les aptituds escèniques, el casal també té com a objectiu promoure la convivència, el respecte, la cohesió i l’educació en valors.\nEl casal, dirigit a alumnes de P5 a 2n d’ESO, tindrà lloc del 27 de juny al 29 de juliol de 2022 (de 9 h a 13 h). Les inscripcions es podran efectuar en línia fins al 20 de maig a través d’aquest enllaç.\nTambé hi ha disponible les beques “Lleure per tothom” que es poden sol·licitar fins al 20 de maig (més informació a aquest enllaç).


Oferta formativa per a exjugadors del Barça\nL'Agrupació reactiva la borsa de treball i el servei d'orientació professional\nJa estan obertes les inscripcions per als cursos que l'Agrupació Barça Jugadors ofereix als exjugadors del FC Barcelona durant el primer trimestre d'aquest any. Al llarg dels pròxims 2 mesos, l'Àrea de Formació i Desenvolupament proposa fins a 8 accions dirigides a millorar l'acompanyament els exjugadors a la seva transició professional. Aquests cursos, d'una durada aproximada de 16 hores, se centren en tres temàtiques: formació esportiva, habilitats comunicatives i accions transversals. L'Agrupació també ofereix aquests cursos als col·lectius d'exjugadors blaugrana de bàsquet, hoquei, handbol i futbol sala.\nFutbol, la base\nTenint en compte el perfil dels socis de l'Agrupació, s'ha programat el curs de Primers Auxilis a la Pràctica Esportiva i Management Esportiu I, com a continuïtat al curs introductori que es va fer durant el curs passat. Dins d'aquesta àrea, aquest trimestre continua el primer nivell d'entrenador que imparteix la Federació Catalana de Futbol i que el segueix una vintena de membres de l'ABJ. Pel que fa a idiomes, aquest dijous 14 de febrer comença el curs d'Anglès Intermediate VI. A nivell transversal s'ha programat seminaris de Comunicació Efectiva, Solucions creatives per a al vida quotidiana i Riure per Viure. Finalment, i pel que fa a la millora de competències digitals hi haurà el nivell bàsic de l'ús de correu electrónic i navegació per Internet.\nOrientació Professional i Borsa de Treball\nDes de principis d'aquest 2016 l'Àrea de Formació i Desenvolupament ha donat un nou impuls al servei d'orientació professional i borsa de treball, dirigit a tots aquells exjugadors que necessitin reorientar la seva carrera professional o trobar feina. Aquest servei també està obert a familiars de primer grau.


Best Western Grand Hotel Zhangjiajie Zhangjiajie Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNorth of Dayongqiao Park, Ziwu West Road, Yongding District, Yongding, Zhangjiajie, Xina, 427000 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Best Western Grand Hotel Zhangjiajie?\nBarri Yongding Yongding Yongding Yongding Yongding Yongding\nMés informació sobre Best Western Grand Hotel Zhangjiajie\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Best Western Grand Hotel Zhangjiajie es troba a la zona de Yongding de la ciutat de Zhangjiajie. Situat només a 5 km del centre de la ciutat, els viatgers estan en un lloc boníssim per a gaudir de les atraccions i activitat de la ciutat. Amb les atraccions principals de la ciutat com Tujia Customs Park, Times Square (huilong road), Yongfa lap specialty Store a prop, els visitants de l'hotel estaran encantats amb la seva localització.\nBest Western International és ben reconeguda per la seva qualitat de serveis i el seu personal amable, i Best Western Grand Hotel Zhangjiajie compleix amb aquesta expectativa. L'hotel ofereix servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, botiga de conveniència, servei de neteja diari per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Parc temàtic, centre esportiu, sauna, camp de golf (a 3 km), spa de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Best Western Grand Hotel Zhangjiajie.\nTots els tipus de viatgers (24)Viatger de Negocis (1)Parelles (11)Viatgers en solitari (3)Famílies amb infants petits (2)Famílies amb infants grans (3)Grups (4)


> Recursos > vídeo > 5 millors millor WMV lliure Video Editors\nTrobar programari d'edició de vídeo adequat és una tasca difícil. Hi ha tantes opcions i a l'escenari actual, un munt d'eines vénen gratis fins i tot. Així, és una tendència natural per a la gent inclinar per al vídeo lliure eines d'edició en comptes de gastar els diners en una eina que ofereix res però gairebé les mateixes característiques. Aquí és una llista de cinc primers WMV vídeo lliure d'edició eines, quin tret de gairebé tots els tipus de necessitats d'edició de vídeo casual:\nFinestra Movie Maker és un fàcil d'utilitzar vídeo d'edició programa desenvolupat per Microsoft. Dóna suport a diversos formats de vídeo incloent-hi WMV, ASF, MPG, AVI, WMA, WAV i MP3. Amb això, vostè pot combinar fàcilment fotos amb el teu vídeo o podeu personalitzar el vostre vídeo amb opcions preestablertes transició de vídeo, així com altres efectes de vídeo. No obstant això, l'eina té algunes limitacions que fer aquesta peça d'eina no és adequat per a finalitats d'edició vídeo professionals.\nPràctics vídeo opcions d'edició per a principiants.\nEs bloqueja molt i no es pot tractar fitxers grans;\nDiverses versions han estat alliberats, encara que les diferències són realment insignificants.\nMovica és un editor gràfic o pel·lícula Windows Media (WMV), arxius MPEG i pel·lícules de FLV. Aquest programa permet copiar, enganxar i seleccionar o suprimir racions múltiples d'un arxiu de vídeo. És fàcil d'utilitzar i té dreceres de teclat que fa la feina d'edició WMV molt fàcilment. Tanmateix, s'elabora un Windows de 32 mica i així fa seus principals inconvenients d'altres usuaris que ja estan utilitzant Windows 64-bit.\nMunt de dreceres de teclat per fer fàcil edició.\nNo és compatible amb 64-bit Windows;\nVSDC lliure Video Editor és una aplicació dissenyada per edició de vídeo. Dóna suport a diversos formats de vídeo incloent AVI, MPG, MOV, WMV, AVI, RM, SWF i FLV arxius. És una aplicació complexa amb molta funcionalitat: dibuix i selecció d'eines, un munt de color i correccions d'il·luminació, alguns filtres útils, transicions, efectes d'àudio i molt més. Tots aquests permeten afegir un toc personal als seus arxius de vídeo.\nRecursos informàtics (CPU i RAM) calen en un nivell alt;\nInterfície pot semblar complex.\nCaixa d'eines de vídeo és un lliure potent editor vídeo en línia. Li permet fàcilment convertir els vídeos, afegir text de filigrana, tallar vídeos, retallar vídeos, combinar diversos arxius de vídeo, arxius de vídeo de contenidors i molt més. És capaç de processament d'arxius de vídeo de fins a 600 MB. Una altra característica és analitzar els arxius de vídeo i mostrar informació detallada sobre el còdec, velocitat de bits, velocitat de quadre, resolució, etc.\nCellsea és un editor de vídeo en línia una altra que dóna suport a diversos formats de vídeo incloent-hi WMV, RM, 3GP, DIVX, FLV, AVI, MOV, MPG, VOB i MP4. Amb aquest servei en línia lliure vídeo d'edició, podeu carregar els seus vídeos, fàcilment afegir efectes, canviar la mida de vídeo, afegir so o convertir el seu vídeo a un altre format i després compartir amb els teus amics de forma instantània.\nSi necessita una eina d'edició de vídeo més professional, Wondershare Video Editor és altament recomanable. Li permet crear pel·lícules de Hollywood com casa amb títols, efectes i transicions de tots regulars vídeos, àudios i fotografies. El vídeo d'edició eines incloent-hi retallar, dividir, cultiu, etc es proporcionen. Després d'editar vídeos, fins i tot pot utilitzar el programari per compartir amb família i amics, convertir vídeos a diferents formats i cremar el DVD.


Associació Cetàcea | Page 19\nOctubre 4th, 2013 | Publicat per Administrador a Projecte Rorqual - (Comentaris tancats a 2ª Sortida de tardor del Projecte Rorqual)\n1ª sortida de tardor del Projecte Rorqual\nSetembre 21st, 2013 | Publicat per Administrador a Projecte Rorqual - (Comentaris tancats a 1ª sortida de tardor del Projecte Rorqual)\n09:00 Port Segur (Segur de Calafell)\nEmbarquem puntuals al vaixell, una motora de 8,4 metres, dotada de tota la instrumentació necessària per a poder realitzar el projecte. Preparem tots els protocols, fitxes de dades, càmeres fotogràfiques i de vídeo, fitxes d’espècies, prismàtics, acordem els punts dels transsectes amb el patró i revisem tota l’embarcació per a salpar a les 09:00.\nEl mar està tranquil, no hi ha onades ni vent, només l’aparent que ens arriba navegant a 8 nusos de velocitat per anar escalfant motors. Decidim anar el més ràpid possible al punt d’inici aprofitant que naveguem en una motora i ens col·loquem al punt 1 sobre les 10:00.\nComencem el protocol de presa de dades en el port i cada 20 minuts anotem dades. Per part de Cetàcea som Blai Ruiz, Oriol Giralt i Oscar Valiente i com a col·laborador ens acompanya Jesús Jarque. Sobre les 10:10 en Blai divisa alguna cosa a uns 300 metres de l’embarcació i la nostra sorpresa és que es tracta d’un grup de més de 100 dofins llistats (Stenella coeruleoalba) que se’ns acosta i rodeja l’embarcació. Comença una altra part del protocol, presa de dades cada 10 minuts, sobre condicions atmosfèriques, localització i espècie albirada. Comencen a sonar les càmeres per intentar no perdre’ns cap individu, tot i que clarament, resulta impossible. Prenem fotos segons el nostre protocol, intentant incloure el màxim d’aletes dorsals possibles. Comencem les gravacions en vídeo per sobre i sota l’aigua, a proa. Tot això ho fem durant aproximadament una hora, en la que aquests magnífics animals ens delecten amb salts, curses sota el vaixell, jocs entre ells, velocitat i una infinitat de coses que només poden realitzar estant en llibertat. Quan passa una hora decidim continuar amb els transsectes del Projecte Rorqual, ja que hem de continuar amb el protocol i centrar-nos en l’objectiu principal del projecte, el rorqual comú. Realitzem tots els punts, albirant diverses espècies d’aus marines (Gavines, baldrigues i algun mascarell), un peix espasa ens saluda amb un salt completa fora l’aigua i una infinitat de meduses viatjant en busca d’aigües més càlides.\nTornem a port sobre les 14:20 i el mar i el vent segueixen pràcticament igual de suaus. Desembarquem i estem neguitosos per arribar a casa i veure les imatges i vídeos presos. Només arribar, ens passem fins a altes hores de la matinada muntant el vídeo i preparant les fotos que publicarem obertament perquè tothom pugui veure el que habita prop de les nostres costes, i transmetre la importància de la seva conservació. La primera sortida, tot i no veure rorcuals, un èxit!


LA CIÈNCIA DIU QUE AQUESTA ÉS L'EDAT QUE ELS NENS COMENCEN A EXPERIMENTAR ELS EFECTES DEL BIAS RACIALS - QÜESTIONS - 2019\nLa ciència diu que aquesta és l'edat que els nens comencen a experimentar els efectes del bias racials\nLes Dones De Moda Del Club Qüestions 2019 La ciència diu que aquesta és l'edat que els nens comencen a experimentar els efectes del bias racials\nWeek 10, continued (Maig 2019).\nAmb un seguit de controvèrsies sobre la brutalitat policial d'aquest any i el moviment #BlackLivesMatter en plena marxa, les relacions racials són tan importants ara com mai - fins i tot per a celebritats que solen treure's dels problemes que afecten a les masses, com ara Kim Kardashian.\nEncara que encara tenim una llarga distància de saber exactament com\nper resoldre aquestes lluites en curs, un nou estudi del Centre d'Estudis Infantils de Yale ens dóna com a mínim una idea de l'edat que necessitem per començar a parar atenció i, lamentablement, és molt més ràpid del que podríeu esperar.\nSegons l'estudi, que va veure que més de 130 professors i administradors veien imatges de vídeo d'actors secundaris en edat preescolar (pensats com a estudiants reals per part del personal) en un esforç per posar fi a qualsevol "comportament desafiant", els investigadors van trobar que els nens negres, especialment els mascles, es van examinar més de prop que qualsevol altre grup.\nQuan se li va preguntar quins "fills" tenien la major necessitat d'atenció, el 42% dels educadors va assenyalar els nois negres, independentment de la manca de comportament desafiant, el 34% va triar els nens blancs i només el 10 a 13% va triar noies negres o blanques.\nUna segona part de l'estudi donava als mateixos educadors escenaris hipotètics en què un "nen" d'una casa amb problemes estava mal comprat, i va demanar que valorés el seu comportament. Sorprenentment, els professors blancs van classificar els estudiants tradicionalment amb "noms negres", com LaToya o DeShawn menys\namb severitat, mentre que els professors negres van donar-los suspensions més llargues. Tanmateix, en comptes de suggerir que els educadors blancs van afavorir als seus estudiants negres, els investigadors van considerar que realment significava que els sostenia a estàndards més baixos que els seus homòlegs blancs.\nI segons Walter Gilliam, director de desenvolupament infantil i política social de la Universitat de Yale, això és una notícia dolenta. "Les baixes expectatives dels estudiants (de qualsevol edat) poden tenir impactes molt devastadors … Els nens tendeixen a complir les nostres expectatives, i també tendeixen a viure'ls", va dir a CNN\nSi bé aquests són certament alguns resultats desalentadores, Walter, per un, creu que és un pas cap a la recerca d'una solució. "El que probablement hauríem de fer és ajudar els professors a comprendre millor [predisposició racial] i sentir-se més còmode al voltant i sentir-se més còmode parlant sobre la raça a les nostres escoles i fins i tot a les nostres preescolars. "\nEstàs sorprès per aquestes troballes? Compartiu amb nosaltres més de @feminineclub!


El Món | Tornarem a sofrir, tornarem a lluitar, tornarem a... votar?\n"Felipe González mateix afirmava recentment que, de fet, cada vegada som més a prop de perdre l’autonomia que no pas d’obtenir la independència."\nper Roger Castellanos 25/09/2018\nD’ençà de l’any 2009, el poble català ha estat cridat a les urnes per votar sobre la independència en ocasions diverses: les consultes populars organitzades entre el 13 de setembre de 2009 a Arenys de Munt fins al 10 d’abril de 2011 a Barcelona; el procés participatiu del 9 de novembre de 2014; les eleccions plebiscitàries del 27 de setembre de 2015; el referèndum d’autodeterminació de l’1 d’octubre de 2017; i, si es vol, les eleccions imposades del 21 de desembre del mateix any que havien de ratificar la declaració d’independència del 27 d’octubre. En tots els casos, la gran mobilització popular i la victòria incontestable de l’independentisme ha estat el denominador comú.\nLa voluntat inequívoca de la immensa majoria del poble català de poder expressar-se democràticament, acompanyada de les mobilitzacions més massives de la història recent, però, no ha obtingut cap resposta dialogada per part de l’Estat espanyol, sinó tot el contrari: en comptes de fer alguna proposta que pogués seduir els catalans, l’Estat ha contestat sempre amb la dialèctica clàssica de l’ocupant; és a dir, a tal acció tal repressió, i així anar fent, mentre s’intensificava el conflicte polític i, d’unes consultes autoorganitzades per la ciutadania, arribàvem al procés del 9-N i al referèndum de l’1-O, ambdós organitzats per la Generalitat de Catalunya.\nD’aquesta manera, mentre l’Estat espanyol s’ha mantingut sempre enrocat en la dialèctica repressiva, la societat catalana no ha deixat mai de sumar adhesions al projecte republicà, cada cop més legitimat democràticament, ja que sempre ha pogut avançar de manera imparable, en la mesura que la contrapart no ha proposat mai cap alternativa que no fos la negació i la repressió absolutes. Així mateix, de cada nova victòria democràtica de l’independentisme i de cada nova resposta repressiva de l’Estat, més i més catalans han desconnectat d’Espanya i han pres consciència com a ciutadans lliures d’una república.\nTanmateix, durant aquests anys s’ha produït un altre fet recurrent: després de totes les victòries democràtiques hi ha hagut un reflux com a conseqüència de les vacil·lacions dels partits polítics sobre si era o no era el moment oportú per fer efectiva la ruptura amb l’Estat. En tots els casos, s’ha obert un parèntesis que no s’ha tancat fins que no s’ha tornat a cridar a la ciutadania a les urnes, fet que ha actuat sempre com a revulsiu, després de la nova ratificació de la victòria de l’independentisme. I tot apunta que és aquí on ens trobem a dia d’avui, quan falta una setmana per l’aniversari del Primer d’Octubre.\nQuan els dirigents d’ERC, per exemple, proposen un nou referèndum acordat amb l’Estat espanyol i amb totes les garanties internacionals, tot i sabent perfectament que això és impossible, el que en realitat calculen és sostenir en el temps l’embat democràtic que, durant gairebé una dècada, tant ha fet créixer l’independentisme. La premissa és clara: no som suficients encara, de manera que cal seguir acumulant forces fins que assolim una majoria prou qualificada com per poder fer seure l’Estat espanyol a la taula de negociació. I, segurament, tenen raó que si preparem un nou referèndum, comptant amb l’ampli consens de la societat catalana, no tan sols tornarem a guanyar, sinó que encara serem una majoria més àmplia.\nAra bé, és evident que no tenim cap prova que això forcés l’Estat espanyol a negociar. Felipe González mateix afirmava recentment que, de fet, cada vegada som més a prop de perdre l’autonomia que no pas d’obtenir la independència, ja que per seure a negociar, cal que es tingui tant a perdre com a guanyar. I això és ben bé cert, ja que situar la legitimitat democràtica com a única font de poder per a la consecució de la voluntat popular potser és ideal, però poc realista al món actual. Perquè aquest càlcul de costos i beneficis també és el que fa en tot moment la comunitat internacional, a l’hora de valorar si cal reconèixer o no a un nou estat i, malauradament, no és la moral ni l’ètica allò que prima en la política internacional.\nPer tant, sense negar la possibilitat que més d’hora que tard aquest parèntesi pugui culminar en un nou embat democràtic que, un cop victoriós i per més àmplia majoria, actuï com a revulsiu del moviment popular, el que no podem fer és esperar que aquest cop sigui el definitiu, com per art de màgia. Això ja ho hem dit moltes vegades. Cal fer, doncs, alguna cosa diferent i en un ordre diferent, ja que ni un “nou 1 d’octubre” ni unes noves eleccions autonòmiques –les anomenem com les anomenem–, sigui quin sigui el resultat de les urnes, ens conduiran automàticament cap a la implementació de la República ni cap a la convocatòria d’un referèndum acordat que la pugui fer efectiva.\nEn aquest sentit, el Procés Constituent és al meu entendre el desllorigador de la fase actual, ja que pot esdevenir el punt de trobada entre sobiranistes i independentistes, alhora que serà un nou embat democràtic contra l’autoritarisme del règim espanyol, coherent amb el mandat de l’1 d’octubre i amb la capacitat d’eixamplar la base social republicana, tot comptant amb una àmplia projecció internacional. El final d’aquest procés democràtic, a més, ha de situar-se novament a les urnes, ja sigui en un referèndum constituent o en unes eleccions constituents; i, a resultes d’això, caldrà aixecar la suspensió de la declaració d’independència del 27 d’octubre de 2017 i alliberar immediatament dels presos polítics.\nParal·lelament, cal fer passos ferms en l’organització de la República, per tal de donar cobertura institucional a les aspiracions expressades pel poble constituent i alhora edificar un nou Estat que pugui respondre com a tal davant de la comunitat internacional, tenint en compte que ho haurà de fer des de l’excepcionalitat de representar un territori sota ocupació estrangera. Tota la resta –i no és poc–, queda en mans del poble, en la seva capacitat de sostenir de manera persistent la defensa de la República, votada i proclamada, un cop sigui també constituïda. Perquè si bé la lluita popular no violenta ha estat i és el motor, com també serà la clau de la victòria republicana, així mateix cal que els líders polítics siguin prou valents com per dipositar totes les seves esperances en la força del poble català; l’única capaç de doblegar el règim i asseure’l a negociar.\n1) Cap vot als polítics que van mentir i trair al seu poble. 2) Mecanismes per poder forçar eleccions si un govern electe no compleix el mandat. 3) Avergonyir als mentiders i venedors de fum. En resum: aixequem el llistó als nostres dirigents.\nEn el siglo XIII, Ramón Llull se aprestó a resolver todos los arcanos mediante una armazón de discos concéntricos, desiguales y giratorios, subdivididos en sectores con palabras mágicas: "República", "simbólico", "efectivo", "presos políticos", "exiliados", "mandato", "pueblo", "urnas", "fascismo", "demócratas", "ocupación", "imparables", "desconectados", "unilateral", "diálogo", "lucha no violenta, "control del territorio", "comunidad internacional". Fué el primer cronista del Procés.\nNo suelo hacer muchos comentarios en estos digitales separatas porque me da pereza. Tampoco suelo insultar a nadie, pero con usted voy a hacer una excepción. Sinceramente después de leer su escrito me parece usted bastante subnormal. Espero no conocerle nunca.....vaya idiota....\nEm sembla coherent un proces constituent si el fem de veritat,\nno a mitges com la DUI. I només serà coherent i efectiu si preparem TOTES les estructures d'Estat (ja ningú en parla!) TOTES, també la defensa civil. Sense defensa no hi ha Republica. ja ho hem vist l'any passat. No repetim errros, svp, no fem el ridicul.\nNarcís ( molt bé . . . feu-vos part del Govern i mulleu-vos .. ja n'hi ha prou de que si naps, que si cols .. serà que en MHP Torra no ho cerca/ intenta ! ) ( seria d’agrair dir com .. si tot d’un plegat ve aquest botxí d’estat a fúmer-ho àdhuc il•legalment!) ( però bé .. provem-ho, som-hi!)\nUn servidor, que està ' enginyeritzant ', que està arquitecteritzant, que està dreteritzant, que està medicinitzant i que està física i quimicaritzant ( així sense cap de les carreres acabades àdhuc quasi ni començades ) . . . es pregunta : " com desenvolupem unes eleccions constituents pe fer funcionar una assemblea que redacti Constitució Catalana tot convocant el consegüent referèndum constitucional vinculant " i respectives eleccions generals? PD: si ni enquesta participativa ens deixaren !\nTornarem, tornarem ...\nI el més important, què caganer posarem al pessebre de Nadal aquest any?.\nAl llarg del darrer any han quedat clares algunes coses: 1. Si estem dins Espanya és per la força bruta . 2. Estem colonitzats. Gran part de la immigració espanyola promocionada pel franquisme ha assumit aquest rol. Aquest és el principal motiu pel qual crec que la independència és impossible. 3. La ja secular (desde temps de Quevedo) catalanofòbia espanyola continua molt viva. 4. Majoritàriament l'independentisme es un moviment molt ingenu que no entén com funciona el món.\n5. El món funciona en base a la Llei del més fort. I, el mes fort és el que fa les lleis.\nI tornarem a llegir els mateixos articles, a més a més...


De Torroella a Begur, acabant a les fosques – Caminant.cat\nInici GR-92. Sender del Mediterrani.\tDe Torroella a Begur, acabant a les fosques\nDe Torroella a Begur, acabant a les fosques\nescrit per Narcís 2 Juliol 2010\nTal com estava previst, el divendres vam sortir de Torroella a ben dinat, mig pollsatre a l’ast i acompanyament. Feia molta calor i després de fer el cim del Montgrí necessitàvem descans i aire acondicionat. A les 17h vam començar a caminar pel costat de la riba del Ter i llavors per la del costat del riu Daró, direcció a Gualta.\nVam fer una paradeta de 5 minuts per comprar beguda a la botiga del poble. Ens va fer gràcia, parlaven amb accent molt pagès. Nosaltres també som de poble. Teníem la directe posada i per primer cop vam fer una pujada a ritme de GR, fins al turó de la Font Pasquala. Des de dalt teníem unes vistes meravelloses sobre tota la plana, a l’esquerra ens quedava el Montgrí i les Illes Medes i a la dreta Begur.\nVam seguir caminant, direcció a Fontanilles i després direcció Palau-Sator. El camí se’ns feia monòton, anàvem fent quilòmetres parlant poc l’un amb l’altre per carretera asfaltada. Quan vam arribar a Palau-Sator vam fer una paradeta i quan ja volíem tornar a fer camí, vam conèixer una dona que se n’anava a munyir les vaques. Queden molt poques persones que encara tinguin vaques, nosaltres mateixos ens vam sorpendre: -Encara munys les vaques?, -A màquina!, em va contestar. Vam fer uns 300 metres junts, ella se’n va anar a munyir i nosaltres vam seguir caminant fins a Fontclara.\nCamp d’arròs de Pals\nSincerament, ens avorríem una mica amb el paisatge. Eren preciosos, però les etapes anteriors havien deixat el llistó molt alt. Llavors el paisatge es va començar a fer més verd i vam veure un camp d’arròs (arròs de Pals, compte). El sol ja es començava a pondre i a les 20:30 vam arribar a Pals. Havíem caminat molt i vam decidir anar a pendre alguna cosa en una terrasseta. Mal fet!, estàvem suats, ja sense sol i al turó on està Pals hi va començar a fer vent fred i humit. Se’ns van refredar els músculs i ens va entrar la fred a dins, ens vam destrempar vaja.\nAbans de marxar de Pals, vaig aprofitar per pujar fins a dalt del Pedró a fer unes últimes fotos del poble abans no es fes de nit. Sens dubte algun, Pals és el poble antic més bonic que havíem vist durant la ruta, competint directament amb l’encant de Cadaqués.\nEncara quedava una hora i mitja de llum, ja eren les 21:15 i vam decidir fer tant camí com poguéssim fins a Begur. No sabíem pas on dormiríem ja que al poble de Begur no hi arribaríem i el luxós hotel de quatre estrelles que vam trobar pel camí estava fora de les nostres possibilitats, i més tenint en compte que el dia següent havíem de sortir a les set del matí. Ens vam començar a plantejar la possibilitat de demanar a algú si ens deixaria dormir a sota el porxo de casa seva.\nVam començar a trobar moltes cases espectaculars. Bé, la veritat és que la majoria ni les vèiem, ja que eren terrenys inmensos totalment vallats i amb una entrada amb porter automàtic. La millor, se’ns dubte, va ser Mas Floris. La casa no la vam ni veure, però ens va obligar a donar una volta de prop d’un quart d’hora per vorejar la finca tota vallada. Ens feia cosa trucar algun timbre però ja gairebé no hi havia ni llum. Quan van ser les 22:30 finalment ens vam decidir anar-ho a demanar a Can Pou de Sesgarites. Sortia al llibre del GR com un dels exemples més importants de la comarca de masia fortificada gótico-renaixentista.\nVam trucar la porta i no hi havia ningú, vam veure que hi havia un cobert al costat de la casa i vam considerar que era la nostra millor opció. Vam deixar les motxilles, vam sopar i vam prendre un tè tot veient les estrelles abans d’anar a dormir. Ens hauria agradat donar-los les gràcies personalment per poder-hi passar la nit, aprofitem per fer-ho des d’aquí: Gràcies.\nGemma Carbó 30 Octubre 2011 - 21:09\nBona tarda amics, per casualitat he arribat fins al vostre comentari! em sap greu que no ens hi trobéssiu, tenim obert tot l’any però a vegades, si ningú es queda a dormir, tanquem. Serà un plaer ensenyar-vos la casa si us torneu a animar a fer la caminada!\nMolts dels nostres visitants fan la ruta des de Ses Garites a Begur seguint el GR, és una experiència meravellosa, i ara a la tardor en dies de sol, encara més. Una abraçada,\nNarcís 5 Desembre 2011 - 0:48\nQuina il·lusió llegir el teu comentari!, la pròxima vegada esperem poder-vos saludar en persona. De moment ho hem de fer de forma virtual. Una abraçada!


SISÈ DE PRIMÀRIA: Sortida a la colònia Vidal (Bages)\nSortida a la colònia Vidal (Bages)\nAvui, els alumnes de sisè hem gaudit d'una sortida a la colònia Vidal. Relacionada amb el temari d'història que estem estudiant (la Revolució industrial), estàvem molt engrescats en poder viure una experiència en un indret que és part de la història que coneixem.\nLa visita teatralitzada ens ha estat presentada per uns actors que es posaven a la pell dels habitants de la colònia de fa més de 100 anys i simulaven com vivien i quins eren els costums que tenien a la colònia.\nHem visitat les cases on vivien els treballadors i ens hem quedat sorpresos amb les històries que ens explicaven i que donaven llum als dubtes que teníem quan anàvem avançant pels diferents espais i la seva utilitat.\nTambé hem escoltat atentament les explicacions referents a l'escola on estudiaven els fills que tenien els treballadors fins els 10 anys. Era sorprenent veure els mitjans que tenien els alumnes al seu abast i quina era la relació que tenien amb els mestres de la colònia per poder aprendre a llegir i escriure bàsicament.\nDesprés, hem anat a la fàbrica i hem pogut veure les màquines que encara funcionen perfectament. Hem escoltat la sirena que marcava el canvi de torn i també hem patit el soroll que feien les màquines quan estaven en marxa i que no ens permetia escoltar al company que teníem al costat nostre. Hem tingut la possibilitat de veure el procediment de treball del cotó i preguntàvem un munt de dubtes que ens apareixien en veure aquesta colònia.\nHem passat un dia fantàstic i hem pogut aprendre molt gràcies a poder estar presents als llocs que estem estudiant i que ens ajuda a entendre millor què feien i com vivien els treballadors de la colònia Vidal.\nPublicado por Miguel Angel Palomar en 10:53\nSisè per la Pau


El tallafocs d'irlanda ha caigut\ni el que ve després posa els pèls de punta\nEspanya, massa gran per a un rescat\nPermetin-me començar aquest article amb el “decíamos ayer” de Fray Luis de León en sortir de la presó i reincorporar-se a la càtedra. M'hauria agradat escriure sobre alguna qüestió de gran profunditat....\nHi ha cimeres en les quals les muntanyes només poden parir ratolins. I això, en un cert sentit, es el que ha passat a la reunió del G-20 a Corea. De fet, no s'esperaven grans acords, però el cert és...\nA l'hora de pronunciar-se sobre les vies de sortida de la recessió, uns dels economistes que es van anticipar va ser Simon Johnson, de l'FMI, en un informe de maig del 2009 a The Atlantic amb molts punts...\nDe vegades, el món sembla que funcioni al revés de com era previsible. Per exemple, en plena crisi econòmica és la cancellera Angela Merkel, amb el suport del també dretà president Sarkozy, la que...\nAquest mes d'octubre ha estat pròdig en esdeveniments que potser mereixen comentari. En primer lloc, va sortir el president de l'INE tot dient que, a fi d'ajustar-se a les exigències del pacte d'estabilitat...\nOn rau el poder?\nAssistim a un retorn als vells costums que consoliden les xarxes de poder de les minories\nSalvem les autopistes?


Palafolls | Costa de Barcelona Maresme\n1r Festival A(p)pèl\nTipus música: Músiques del món\nProgramació i venda d’entrades: www.palafolls.cat\nVenda d'entrades a Escola Municipal de Música i Dansa de Palafolls de dilluns a divendres de 9 a 21h, i 1 hora abans del concert a la taquilla.\nAccessibilitat: Espai adaptat per a persones amb dificultats motrius\nPrepara’t per gaudir de les carrosses i comparses! Més informació a Ràdio Palafolls i web de l’ajuntament. Bases a www.palafolls.cat.\nHorari: A partir 9.00 h.\nCelebració de Sant Antoni i els Tres Tombs. Com cada any, La Puput ens porta la celebració de Sant Antoni i la benedicció dels Tres tombs.\nJuga juga de Nadal a Palafolls\nNens i nenes de 3 a 6 anys: Teare de Palafolls\nNens i nenes de 6 a 12 anys: Pavelló municpal "El Palauet"\nHorari: 10.30 a 13.30 h i de 16.00 a 20.00 h\nNovetats: Espai habilitat per alletament i canviador ubicat al teatre.\n2n Festival Minimal Palafolls\nDates: 5, 12, 19 de maig\nLloc i adreça: Varis emplaçaments. Consultar al web www.palafolls.cat\nTipus música: Multidisciplinar\nAquest itinerari lineal transcorre per l'Alt Maresme. Té com a punt de partida la població de Calella i de finalització a Tordera. És una ruta apta per fer a peu. En la seva major part discorre per la cadena costanera mostrant magnífiques vistes de la zona litoral i del massís del Montseny. Els desnivells no són excessius, encara que cal tenir en compte que comença a nivell del mar i, per això, qualsevol pendent que remunti des d'aquest nivell ha de ser considerada íntegrament.\n5è Festival Singulars\nDates: 6 i 27 abril\nLloc i adreça: Teatre de Palafolls\nTipus música: Diversa


L’Open Arms arriba al port d’Algesires amb vuitanta-set immigrants\nEl vaixell de l’ONG Proactiva Open Arms ha arribat avui al matí al port d’Algesires amb vuitanta-set persones rescatades davant de la costa de Líbia ara fa una setmana. Entre els passatgers hi ha dotze menors, la meitat sense acompanyants. És la tercera vegada que l’Open Arms ha de desembarcar a l’estat espanyol després de veure com Itàlia i Malta li tancaven tots els ports.\nL’ONG ha agraït al govern espanyol que li hagi facilitat un port on desembarcar. Tanmateix, han lamentat que fos Algesires, molt lluny de la costa de Líbia, i que ha significat un viatge de tres dies. El president Quim Torra i la batllessa Ada Colau havien ofert el de Barcelona.\nL’embarcació amarrarà al moll de Crinavis, unes instal·lacions que l’autoritat portuària d’Algesires té al municipi de San Roque. Allà, el govern espanyol hi té un centre d’atenció temporal d’estrangers. Els vuitanta-set rescatats no rebran cap permís especial per raons humanitàries, com ha passat d’ençà de l’arribada de l’Aquarius.


La plaça del mercat de Puigmercadal es converteix en una passarel·la de moda - Fira Manresa\nLa plaça del mercat de Puigmercadal es converteix en una passarel·la de moda >\nLa plaça del mercat de Puigmercadal es converteix en una passarel·la de moda\nL’acte es va celebrar dissabte passat i va ser la culminació del projecte Art k’suma de la regidoria de les Persones Grans de l’Ajuntament de Manresa per promoure l’intercanvi intergeneracional.\nEn el marc del Dia Internacional de les Persones Grans a Manresa, el passat dissabte, 5 d’octubre, a 2/4 de 7 de la tarda, va començar el ball de la gent gran amb el grup Cafè Trio i en el descans, es va presentar la desfilada de models de la col·lecció dissenyada per l’artista Lucia Alcaina, en col·laboració amb les modistes Ermínia Pujol, Vicenta Vilardell i Carme Vidiella, que van fer el patronatge, tall i confecció dels dissenys, com a participants del Projecte Art k’suma d’aquest any.\nEl projecte Art k’suma és una iniciativa de l’Ajuntament de Manresa amb l’objectiu de promoure l’intercanvi creatiu entre persones d’edats diferents des de qualsevol disciplina artística. Aquest any s’ha treballat la disciplina del disseny de moda. Durant els darrers mesos, les persones que han participat en el projecte han desenvolupat un treball d'artesania i alta costura, mitjançant la creació d'una col·lecció composta per 3 outfits complets. Dissabte es va mostrar el treball realitzat, amb la participació de 3 models que van desfilar per l’espai que s’havia preparat a la plaça del mercat de Puigmercadal.\nEl projecte Art k’suma va arrencar el 2012 i enguany celebra la seva 8a edició. L’acte va comptar amb la presentació de la regidora d’Infància, Joventut i Persones Grans de l’Ajuntament de Manresa, Rosa Ortega.


Fragments interiors.: Diumenge 22: Plantada d'arbres a Ca N'Oriol\nDiumenge 22: Plantada d'arbres a Ca N'Oriol\nEl pròxim diumenge, 22 de novembre, se celebra la 9a plantada del Dia de l’Arbre Autòcton. En aquesta edició, la plantada es farà al bosc de Ca n’Oriol, amb l’objectiu de fomentar i promoure la repoblació d’espècies vegetals en aquesta zona.\nD’aquesta manera, està previst plantar una cinquantena d’arbres autòctons petits, d’entre 1 i 1,20 metres d’alçada, com ara pins pinyoners, alzines i roures. També es farà un parterre on s’hi plantaran més de dues-centes cinquanta arbustives (camamilla, farigola, romaní, sàlvia, lavanda, etc.) orientades a mantenir la supervivència de les papallones en aquesta zona, ja que aquests insectes s’alimenten d’aquest tipus de plantes, tant en estat larvari com en estat adult. També es plantaran els glans que es van preparar durant l’edició de l’any passat, en col·laboració amb la Finca Font del Ferro.\nUnes 300 persones van participar en l’edició anterior, que va tenir lloc en uns terrenys situats entre Sant Jordi Park i la Plana del Castell, i que es va dedicar a la protecció de les papallones.\nLa 9a edició del Dia de l’Arbre Autòcton tindrà lloc el diumenge, 22 de novembre, a partir de les 11 h al bosc de Ca n’Oriol (al costat de la zona de petanca). Tots els participants rebran un diploma d’agraïment.\nPer altra banda, ara fa tot just un any l’Ajuntament de Rubí va iniciar un projecte de millora i condicionament en el bosc de Ca n’Oriol, basat en l’arranjament dels camins perimetrals i renovació de la zona boscosa. La plantada d’aquest diumenge és una altra de les iniciatives que formen part d’aquest projecte que té com a objectiu la repoblació del bosc de Ca n’Oriol.\nPublicat per Carme García Lores a 07:57 Retalls Ajuntament, Arbres, Medi ambient, Rubí, Rubí: vida de ciutat\nCAPTAIN JACK ESPÁRRAGO 22 de novembre de 2009 a les 21:26\nM´agraden les ciutats amables, i la nostra cada dia ho es més.


EL CBF LLEIDA COMENÇA A CAMINAR – Força Lleida Club Esportiu\nInici/Actualitat/Notícies/EL CBF LLEIDA COMENÇA A CAMINAR\nEl projecte comú del CB Lleida i el Força Lleida, el CBF Lleida, ha iniciat oficialment aquest dilluns la seva trajectòria amb els primers entrenaments dels equips que disputaran competicions de cistella gran (és a dir, des de preinfantils fins a juniors) aquesta nova temporada 2021/22. Un moment “històric”, com ha destacat el director esportiu de l’entitat, Joaquín Prado, que no podia amagar la satisfacció per l’estrena i pel que representa aquest projecte pel bàsquet lleidatà. La unió de les bases dels dos clubs té com a resultat la creació d’un dels planters més extensos del bàsquet a Catalunya quan a nombre de jugadors i jugadores (més de 300) que formaran part de 26 equips que tindran l’objectiu “de divertir-se i formar-se, tant en l’àmbit basquetbolístic com en el dels valors personals i col·lectius”. El gran repte, per a Prado és el de “la unitat i la igualtat entre els equips de base masculins i femenins”, un dels pilars sobre els quals es vol edificar el projecte.\nEls conjunts entrenen de moment al pavelló Espai Fruita-Barris Nord i també al d’Alcoletge, tot i que en un futur pròxim s’hi afegiran altres espais de la ciutat. Els equips preferents comencen les seves competicions el dia 11 de setembre, mentre que la resta ho faran el cap de setmana del 25 i 26 de setembre.\nEn paral·lel, també s’ha posat en marxa aquest dilluns una nova via de comunicació per donar a conèixer l’activitat d’aquesta unió. El perfil @cbflleida.base, canal oficial del CBF Lleida a Instagram, s’ha posat en funcionament sumant més de 200 seguidors en les primeres hores d’activitat. A aquest canal en seguiran aviat d’altres, com ara una remodelada web en la qual els dos clubs fa dies que treballen.


Domini absolut - El Periòdic d'Andorra\nVictor Hugo es fa amb el control de la pilota. | Joan Josep Blasco\nS’esperava una golejada i aquesta es va produir. Les diferències entre uns i altres són abismals i es van fer notar sobre el terreny de joc. El derbi només va ser tricolor. L’FC Andorra va dominar per imposar-se a La Seu d’Urgell FC (8-0), que continua amb el seu via crucis particular.\nAmb l’onze titular que va treure Justo Ruiz va deixar clar que aquest no era un partit on donaria concessions. Al primer minut es veia com aniria la resta d’enfrontament. Ludo no s’ho pensava dues vegades per etzibar un xut amb efecte des de fora l’àrea, amb la pilota estavellant-se al travesser. Els alturgellencs només les veien venir, amb el domini absolut dels andorrans. Una centrada per l’esquerra de Sebas l’aprofitava Peppe llançant-se en planxa per obrir el marcador. El segon va ser en pròpia porteria de Joel, quan va voler desviar la centrada de Riera. Colell va tenir l’ocasió més clara dels visitants, amb un mà a mà amb Pol, que el porter va saber resoldre. Va ser l’única aportació perillosa de la Seu. En la represa els gols es van anar sumant. Al primer minut Leo feia el tercer en una jugada per velocitat. Gil i Sebas aprofitaven l’assistència de Juli per marcar en una posició molt còmode. Tot el reguitzell de canvis que es van produir no van fer baixar el nivell d’intensitat. Oriol aprofitava un rebuig en curt de Grego també per veure porteria, igual que Riera, que va marcar les dues últimes dianes.\nLa contundència en el marcador es podia esperar. «Si ens preníem el partit amb seriositat la diferència en la classificació s’havia de notar», assenyalava Ruiz, satisfet pel resultat final perquè «el gol average a final de temporada pot ser molt important». També destacava el respecte que s’havia tingut pel rival:«L’equip ha donat una imatge molt seriosa i d’humilitat». L’entrenador de la Seu, Jordi Santacruz, indicava que «em quedo en els primers cinquanta minuts que hem fet», però «a partir del 3-0 hem baixat i l’Andorra ens ha passat per sobre». El marcador final fa mal, però «ens hem de centrar en seguir treballant i acabar el millor possible la lliga».


Vols barats de Múrcia a Lisboa a Iberia\nVols barats Portugal Lisboa Múrcia-Lisboa\nVols barats de Múrcia a Lisboa (LIS) de Múrcia a Lisboa Múrcia-Lisboa, Portugal\nConsulta l’oferta de vols de Múrcia a Lisboa i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Múrcia a Lisboa.\nEls preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Múrcia a Lisboa fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


GES-CMTerrassa.: Avenc de Castellsapera 2016\nL'avenc de Castellsapera té una boca d'uns 15 metres quadrats en una zona rocallosa, envoltada d'un alzinar. La cavitat està situada al nord-est del turó, molt aprop del coll de Tres Creus, al massis de Sant Llorenç del Munt i l'Obac.\nL'avenc, que està format per l'acció erosiva de l'aigua subterrània, té una fondària d'uns 80 metres. És una de les cavitats del massis més frequentada pels ratpenats.\nPer a protegir la seva molt important fauna cavernícolam des del 1996 es van instal.len rètols indicatius del tancament de l'avenc durant la temporada d'hivernació.\nLa primera exploració acreditada de l'avenc de Castellsapera va ser feta el 16 de gener de 1921 per la Secció d'Espeleologia del Centre Excursionista de Terrassa.\nEl 24 de gener de 1960 es va produir un accident mortal a l'avenc. Un noi de 14 anys hi va caure, mentre jugava per la zona. Com a recordatori hi ha un monolit al costat de la boca del forat. No es té constancia de cap altre caiguda fortuita a un avenc de Sant Llorenç de Munt i l'Obac, tot i que si s'han produit diversos accidents entre espeleolegs.\nPer arribar a l'aven de Castellasapera, la ruta més directa és anar des de l'Alzina del Sal.lari fins el coll de Tres Creus i, des d'allà, agafar un corriol que surt en direcció est amb lleugera baixa. Al cap de 200 metres ja es veu la cavitat.\nPublicado por R,Ruiz en lunes, octubre 17, 2016


Estatuts | Societat Catalana de Geografia\nArticle 1. D’acord amb l’article 8 dels Estatuts de l’Institut d’Estudis Catalans, aprovats en el Ple Extraordinari del dia 25 d’abril de 1988, i d’acord amb els articles 58 a 65 del Reglament de Règim Interior de l’Institut d’Estudis Catalans, aprovat en el Ple del dia 27 de maig de 1988, es modifiquen els Estatuts de la Societat Catalana de Geografia.\nArticle 2. La Societat Catalana de Geografia, filial de l’Institut d’Estudis Catalans, adscrita a la Secció de Filosofia i Ciències Socials, té per finalitat el conreu de la Geografia en tots els seus aspectes, estendre el seu coneixement entre el nostre poble i aplegar i publicar els treballs dels que s’hi dediquen. Es regeix pels Estatuts de 12 de juny de 1935, modificats el 20 de febrer de 1991, i pel Reglament de Règim Interior de 22 de desembre de 1987, modificat el 20 de febrer de 1991, i pels Estatuts de l’Institut d’Estudis Catalans (25.4.88) i pel Reglament de Règim Interior de l’Institut d’Estudis Catalans (27.5.88).\nArticle 5. Són òrgans de govern de la Societat: l’Assemblea General i la Junta de Govern.\nArticle 6. L’Assemblea General constitueix l’òrgan sobirà de la Societat i està formada amb igualtat de drets per tots els socis que hi assisteixin. Es reunirà el mes de juny de cada any amb caràcter ordinari. L’Assemblea General extraordinària es reunirà tantes vegades com ho acordi la Junta de Govern per majoria dels dos terços o ho sol·licitin un mínim de quinze socis mitjançant escrit dirigit al President i degudament autoritzats amb les firmes corresponents, en el qual de manera raonada s’exposi el motiu de la convocatòria.\nSón funcions de l’Assemblea General ordinària:\na) Examinar i aprovar, si escau, la Memòria anual de la Junta de Govern; b) Examinar i aprovar, si escau, l’estat de comptes de l’exercici i el pressupost d’ingressos i de despeses que proposi la Junta de Govern; c) Aprovar, si escau, les quotes que proposi la Junta de Govern; d) Fixar, ampliar o disminuir el nombre de vocals que es considerin necessaris per al bon funcionament de la Junta de Govern; e) Elegir les persones que hauran de constituir la Junta de Govern; f) Debatre i aprovar, si escau, les resolucions que, per la seva importància, li siguin sotmeses per la Junta de Govern; g) Debatre i aprovar, si escau, les proposicions i mocions presentades per un mínim de deu socis i trameses per escrit a la Junta de Govern amb una antelació mínima de cinc dies a la data de celebració de l’Assemblea General.\nSón funcions de l’Assemblea General extraordinària:\na) La modificació dels Estatuts en Assemblea convocada a l’efecte; b) Aprovar el Reglament intern de la Societat per majoria de vots presents a l’Assemblea General convocada a l’efecte; c) Acordar la dissolució de la Societat.\nArticle 7. La Junta de Govern és l’òrgan de gestió, representació i administració de la Societat, i actuarà com a òrgan executiu de l’Assemblea.\nLa Junta de Govern estarà formada per President, Vicepresident, Secretari, Tresorer i els vocals que determini l’Assemblea General. Els acords de la Junta de Govern es prendran per majoria de vots dels presents i seran vàlids si concorren la meitat més u dels seus components. En cas d’empat en una votació, el President té vot diriment. Els càrrecs de la Junta de Govern seran triennals, seran elegits per terceres parts en l’Assemblea General del mes de juny i podran ser reelegits dues vegades consecutives.\na) Ostentar la representació de la Societat; b) Convocar l’Assemblea General i la Junta de Govern i presidir llurs reunions; c) Visar les actes de les sessions i vigilar l’execució dels acords adoptats; d) Ordenar els pagaments a realitzar per la Societat; e) Assistir amb veu i vot a les reunions de la Secció corresponent i als Plens de l’Institut d’Estudis Catalans, d’acord amb els Estatuts i el Reglament de l’IEC; f) Formar part de la Comissió de Societats Filials; g) Informar, d’acord amb el Delegat de l’IEC, a la Secció que correspongui de les activitats i funcionament de la Societat.\na) Substituir el President en casos d’absència, malaltia o motiu justificat, i col·laborar en les activitats del President amb l’objecte de poder-lo substituir en qualsevol circumstància, sense que es produeixin solucions de continuïtat; b) Actuar per delegació del President en la forma que la Junta de Govern o aquell li indiquin.\na) Custodiar els llibres, documents i segell de la Societat; b) Portar al dia el registre de socis, anotant les altes i les baixes que es produeixin; c) Redactar les actes de l’Assemblea General i de la Junta de Govern, de les quals donarà fe i firmarà amb el President; d) Preparar, redactar i publicar, si cal, la Memòria anual que es presentarà a l’Assemblea General, després d’aprovada pel ple de la Junta de Govern. La Memòria anual comprendrà una exposició de les activitats dutes a terme per la Societat durant el curs; e) Lliurar certificacions amb referència als llibres i documents de la Societat, amb el vist i plau del President; f) Portar la correspondència necessària de la Societat; g) Notificar al Consell Permanent de l’IEC el programa mensual de les activitats de la Societat i els canvis que es produeixin en els càrrecs de la Junta de Govern; h) En acabar cada curs, i per mediació de la Secció corresponent, trametre al Secretari General de l’IEC la Memòria anual.\na) Recaptar i custodiar els béns de la Societat; b) Efectuar els cobraments i pagaments normals i els que el President indiqui, i anotar-los en els llibres i documents corresponents, dels qua1s en tindrà la custòdia. Correspon als vocals, a part de la comesa específica que els sigui encarregada, intervenir en el govern de la Societat mitjançant la seva assistència a les reunions de la Junta, formant part de les seves ponències i comissions i exercint, si és el cas, la presidència d’alguna d’elles.\nArticle 8. Un membre numerari o emèrit de l’IEC, elegit per la Secció corresponent i ratificat pel Ple, actuarà com a Delegat de l’IEC prop de la Junta de Govern, i serà el responsable davant de l’IEC de les publicacions i actes públics de la Societat.\nEl Delegat serà convocat a les reunions de la Junta de Govern de la Societat Filial i actuarà com a nexe entre l’IEC i la Societat.\nArticle 9. La Societat podrà disposar d’un Comitè de Publicacions. A proposta del seu Director i amb el beneplàcit del Delegat de l’IEC, la Junta acordarà la inclusió o no inclusió dels treballs en les publicacions de la Societat, i tindrà cura de donar-los la presentació tipogràfica corresponent.\nArticle 10. Seran membres de la Societat els qui hagin estat admesos en la forma que marqui el Reglament i estiguin al corrent de pagament de quota.\na) Tenir veu i vot en les Assemblees Generals, intervenint en els seus debats; b) Elegir i ésser elegit membre de la Junta de Govern; c) Exposar per escrit a la Junta de Govern queixes i suggeriments respecte de la Societat i les seves activitats, i sol·licitar informació sobre la marxa de la Societat; d) Participar en tots els actes que organitzi la Societat i ésser ponent en les sessions científiques per presentar els treballs que desitgi, si bé haurà de subjectar-se a l’ordre que disposi la Junta, a la qual haurà de facilitar prèviament un extracte.\na) Satisfer la quota que assenyali l’Assemblea General, excepte en el cas dels socis honoraris; b) Complir els acords adoptats per l’Assemblea General i la Junta de Govern; c) Col·laborar al prestigi de la Societat i al millor compliment dels seus fins.\nEl soci podrà ser donat de baixa:\na) A petició d’ell mateix, formulada per escrit; b) Quan deixi de satisfer durant una anualitat les quotes corresponents; c) Quan, a judici de la Junta de Govern, cometi alguna acció suficientment greu que comprometi el bon nom, el prestigi o la honorabilitat de la Societat, de l’Institut d’Estudis Catalans o d’alguns de llurs organismes adjunts. En aquest darrer cas, i abans de decidir l’expulsió, caldrà que la Junta doni audiència al soci. De l’expulsió, la Junta de Govern en donarà notificació a la Primera Assemblea General que se celebri i aquesta l’haurà d’aprovar.\nArticle 11. La Junta de Govern podrà crear les Comissions assessores, d’investigació i de treball que consideri necessàries per al millor funcionament de la Societat. Els socis que hauran de formar aquestes comissions seran nomenats per la mateixa Junta de Govern, un membre de la qual haurà de presidir-les.\na) Recursos ordinaris: l’import de les quotes dels socis i les aportacions de l’IEC; b) Recursos extraordinaris: les subvencions i els donatius concedits per entitats o particulars, i els béns mobles o immobles que per qualsevol motiu passin a formar de la Societat.\nArticle 13. Un reglament interior, aprovat en Assemblea General, regularà el funcionament de la Societat en allò que no estigui previst en els presents Estatuts.\nArticle 14. La dissolució de la Societat serà proposada per la Junta de Govern per unanimitat, o bé a petició de la majoria absoluta de socis. L’acord serà pres en Assemblea General Extraordinària, però no tindrà efecte mentre existeixi un mínim del trenta per cent de socis que acordin continuar la Societat, i mentre no hagi estat informat i proposat a la Secció corresponent, dictaminat favorablement pel Consell Permanent de l’IEC i aprovat pel Ple de l’IEC per majoria absoluta.\nArticle 15. Aquests Estatuts seran reformables en Assemblea General de socis convocada a aquest efecte. Perquè la reforma sigui vàlida, caldrà que compti amb el vot favorable, en primera convocatòria, de la majoria absoluta dels socis, i en segona convocatòria, de la majoria absoluta dels socis assistents, i que sigui aprovada pel Ple de l’IEC.\nArticle 16. En cas de dissolució, el patrimoni existent i la documentació de la Societat passarà a integrar-se a l’IEC.


Manresa obre aquest dijous la nova rotonda de la Bonavista\nEls vehicles podran fer ja tots els moviments excepte incorporar-se en sentit ascendent per la carretera de Santpedor; només funcionarà un dels dos carrils\nL'asfaltatge del carril que s'obrirà s'acabarà d'enllestir aquest dimecres. Foto: Jordi Preñanosa\nDesprés de 4 mesos, la primera fase de les obres de la nova rotonda de la Bonavista arriba al seu final. L’Ajuntament de Manresa té previst obrir-la al trànsit aquest dijous (si la pluja prevista per aquest dimecres no esguerra les previsions). Tot i que només hi haurà un dels dos carrils en funcionament –l’altre és necessari per la segona fase d’obres–, els vehicles podran fer ja tots els moviments que permet la rotonda, excepte el circuit ascendent de la carretera de Santpedor, entre la Bonavista i el carrer Sant Antoni Maria Claret.\nAmb l’obertura, la carretera de Vic recuperarà la continuïtat i, tal com ha explicat el regidor d’Urbanisme, Marc Aloy, “per primer cop es podran fer recorreguts inèdits, com ara l’enllaç directe del Passeig amb la carretera del Pont o amb la de Vic, en sentit sortida”. L’operació per obrir la rotonda començarà a les 5 de la matinada de dijous i és previst que finalitzi abans de l’hora punta, entre les 8 i les 9 del matí. Es farà sense tallar el trànsit.\nA banda, el regidor de Mobilitat, Jordi Serracanta, ha anunciat canvis en la mobilitat que s’han decidit introduir després d’analitzar el trànsit aquestes setmanes: el carrer Bilbao recuperarà la direcció descendent en tot el seu traçat i el carrer Joan XXIII serà de doble sentit. Tot i l’obertura de la rotonda, Aloy i Serracanta han insistit en la necessitat d’evitar circular-hi si es pot, ja que encara falta la segona fase d’obres.\nArxivat a: NOVA BONAVISTA URBANISME


La UAR disputa la final del II Trofeu Promoció de Pista Coberta - Esports - Rubí TV\nLa UAR disputa la final del II Trofeu Promoció de Pista Coberta\nEn aquesta competició han participat les categories benjamí, aleví i infantil\nAquest dissabte 4 de febrer s'ha disputat la final del II Trofeu Promoció de Pista Coberta per a les categories de benjamí, aleví i infantil, en el que la UAR ha classificat a molts dels seus atletes per a aquesta fase final. Els alevins Adrià Navajón i David Jiménez s'han endut les victòries de llargada i la dels 60mll respectivament. D'altra banda, es va aconseguir la segona posició del relleu aleví, que va lluitar fins l'últim moment amb el Club Muntanyec de Sant Cugat. Els resultats han estat força positius, i és que també s'han aconseguit molts quarts i cinquens llocs.\nLa UAR prepara la vi duatló ciutat d'Igualada\nLa duatló d'igualada s'afegeix al calendari de properes sortides de la secció UAR triatló, en principi programa només per a Vicente Blasco, el triatleta més actiu. L'anul·lació de la duatló de Sant Quirze del Vallès, però, a afavorit que més companys vulguin participar en aquesta proba en les distàncies de 6km a peu, 18km en bicicleta i 3km a peu.\nEtiquetes: Rubí, UAR, duatló, alevins, benjamins, infantil


Ramon, pare de família, viu per al treball fins que el seu cos comença a fallar. Diagnosticat d'esclerosi múltiple, tots els pronòstics semblen indicar que en un any no serà capaç de caminar ni cent metres.[+]\nRamon, pare de família, viu per al treball fins que el seu cos comença a fallar. Diagnosticat d'esclerosi múltiple, tots els pronòstics semblen indicar que en un any no serà capaç de caminar ni cent metres. Ramón decideix llavors plantar-li cara a la vida participant en la prova esportiva més dura del planeta (3,8 kms nedant, 180 en bicicleta i 42 corrent). Amb l'ajuda de la seva dona i el rondinaire del seu sogre, Ramon inicia un peculiar entrenament en el qual lluitarà contra les seves limitacions, demostrant-li al món que rendir-se mai és una opció.[-]


ENTRE COPES: GIN.CAT\nÉs la nova ginebra catalana, obtinguda a partir de la destil·lació artesana en alambins de coure petits, d'una combinació única de 19 plantes, arrels i flors, algunes originàries de terres llunyanes i d'altres són pròpies del nostre país. Aquesta varietat botànica aporta una amplitud d'aromes , gustos i matisos únics i originals. En boca és una ginebra amb cos, fina, amb notes subtils d'amargor i un alcohol ben integrat, Té un final sedós al paladar. Molt adequada per als gintònics.\nRicard Sampere 21 de març de 2013 a les 6:16\nCaldrà tastar-la. No la coneixia... A veure si la trobo.


Refresc - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nbeguda sense alcohol sovint carbonatada\nUn refresc és una beguda sense alcohol sovint carbonatada, també rep el nom de gasosa o soda. Conté aigua amb gas i no conté alcohol. Aquestes begudes se solen consumir fredes, per ser més refrescants i per evitar la pèrdua de diòxid de carboni, que li atorga l'efervescència. S'ofereixen diversos sabors de gasoses, entre d'altres cola, taronja, llima llimona, raïm, cirera i ponx. L'aigua amb diòxid de carboni produeix un equilibri químic amb l'àcid carbònic:\nEnvasos de refresc en els prestatges d'un supermercat a Austràlia\ntipus de preparació culinària\nH 2 O+CO 2 <----> H 2 CO 3\nH 2 CO 3 <----> H ++HCO 3 -\nHCO 3 - <----> H ++CO 3 -\n2 Diferències entre les gasoses\n4 Ingredients comuns\nUn vas de cola amb glaçons\nComença la fabricació de begudes carbonatades a Nova York el 1832, quan John Matthews inventa un aparell per barrejar aigua amb diòxid de carboni, i a més a més afegir-hi sabor.\nDe la popularitat de la beguda neixen negocis que barregen l'aigua amb gas amb sabors a elecció, anomenades fonts de soda. Sabors com taronja, llimona, raïm eren molt demandats. En aquella època la gasosa també es venia a la farmàcia com medicament per curar diverses malalties.\nLa més antiga gasosa que encara es comercialitza al continent americà és la colombiana Kola Roman (1865), seguida de l'equatoriana Fioravanti (1878), després li continua la mexicana Toni-Col (originalment coneguda com a Tony-Co) produïda el 1887.\nEl 1885, W.B. Morrison un farmacèutic propietari de "Old Corner Drug Store" en Waco (Texas) va desenvolupar un distingit sabor en la seva font de soda. El seu nom Dr Pepper, la més antiga gasosa, que encara es ven als Estats Units. Gairebé de forma simultània(1886), un altre farmacèutic, anomenat John S. Pemberton, experimenta amb herbes i espècies com nou de kola africana i la fulla de coca a la ciutat de Atlanta. El resultat, una beguda que va batejar com Coca Cola. Pemberton mor després de només un any i mig d'haver introduït al mercat el nou producte. El 1898, un farmacèutic de Carolina del Nord, Caleb Bradham, busca un tònic per al mal de cap a la qual li agrega pepsina. El 1903, va registrar la marca d'aquesta beguda com "Pepsi".\nNeix una nova indústria: la de les gasoses. Un dels reptes va ser la distribució d'aquesta beguda que fins ara havia de ser barrejada en el moment del consum. La solució era embotellar la beguda, però existien problemes tècnics d'aconseguir un segellat hermètic que permetés conservar el gas. Es van fer molts intents de tancament fins que s'inventa la tapa tipus "corona" que permet tancar una ampolla de vidre. Amb el temps a l'ampolla li succeirien altres alternatives d'envasat com la llauna i l'ampolla de plàstic. Actualment les ampolles de plàstic (del tipus PET o politereftalat d'etilè) ofereix una solució lleugera, lliure d'olor i irrompible.\nEn San Luis (Arizona), es crea una fórmula amb sabor de llima-llimona que és llançada l'any 1929. El producte arribaria a anomenar 7 Up. Després de la Gran Depressió el negoci de la gasosa es va expandir. Per aquella època hi havia prop de 600 begudes amb gust de llima-llimona. 7 Up va aconseguir sobreviure i ser líder de mercat, en la seva categoria de beguda no-Cola.\nCom a resposta a 7 Up, The Coca-Cola Company introdueix la marca Sprite el 1961, sense aconseguir danyar seriosament el seu lideratge, fins que en els anys 80 forcenn als seus embotelladors a embotellar Sprite en detriment de 7 Up.\nEl 1963, Coca-Cola Company introdueix la primera gasosa "dietètica" o de baixes calories: TaB.\nEn els 60 es dispara una forta competència pel domini del mercat de les begudes de cola. L'anomenada "Guerra de les Coles", porta a Coca Cola i Pepsi a intensificar les seves campanyes de màrqueting. Pepsi desenvolupa una imatge jove mentre que Coca Cola, una mica més formal, insta a l'esperança i l'esport. Als 80 Pepsi llança "The Pepsi Challenge" que consistia en una prova de sabor a cegues, on la majoria dels consumidors va preferir Pepsi per sobre de Coca Cola.\nCoca Cola en els anys posteriors va treure noves línies de productes. El 1985 pateix un revés en llançar una nova fórmula per a la Coca Cola, que no va ser reeixida i els consumidors exigeixen el retorn de la fórmula original. Coca Cola torna amb la "Coca Cola Clàssica". El 1982 es llança Diet Coke.\nDiferències entre les gasosesModifica\nDiferències entre les gasoses segons la seva composició\nDiet Gasosa que no té cap substància dolenta per a diabètics (ex: sucre)\nLight Gasosa amb alguna substància reduïda fins a un 25% (ex: menys sodi, sucre)\nZero Gasosa sense gens de sucre\nMàquina de venda de refrescos al Japó\nA sota els diferents noms que rep segons el país, tant comunament com legalment.\nArgentina Gaseosa /o per la seva marca Bebida sin alcohol gasificada\nEstats Units Soda, Pop, Coke, Soft Drink\nCatalunya Aigua picant(a), (aigua) gasosa, graciosa\nCroàcia Gazirano Pice\nEspanya Gaseosa, Refresco Beguda refrescant[nota 1]\nFrança Limonade, Boisson gazeuse Boisson sucrée gazeuse\nPaïsos Baixos Frisdrank\nNoruega Brus Kullsyret drikk\nSuècia Läskedryck, Läsk Kolsyrad dryck\nAigua carbonatada: és la base essencial per a la producció de qualsevol gasosa. En grans fàbriques primer es desmineralitza l'aigua, i després s'hi afegeix minerals en quantitats predeterminades.\nEdulcorants: li confereixen un sabor dolç, se separen segons la seva procedència en tres classes:\nNaturals: sacarosa (sucre de taula). Generalment s'utilitzen altres sucres, que endolceixen menys, porten els mateixos problemes de diabetis per gram (és a dir, que porten més problemes per a la mateixa sabor dolça), però són més barates. Actualment la més utilitzada és la fructosa (JMAF, xarop de Blat de moro d'Alfa Fructosa).\nSintètics: són més barats, però poden tenir sabors no gaire agradables, i alguns es relacionen amb certs càncers. Per exemple: ciclamat (E 952), acesulfam K (E 950), Aspartam (E 951), etc.\nNaturals, però que no aporten glucosa: els glucòsids esteviòsids i rebaudiòsids obtinguts de la planta Stevia rebaudiana no augmenten la glucèmia, però són fins a 300 vegades més dolços que el sucre.\nAcidulants: li donen l'aciditat adequada. Per exemple: àcid cítric, àcid fosfòric, etc.\nEstabilitzants de l'acidesa.\n↑ Aquest nom també el reben les begudes no carbonatades\n↑ «Dr Pepper Snapple Group Inc.» (en anglès). nytimes, 19-08-2013. [Consulta: 19 agost 2013].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Refresc&oldid=27867660»\nDarrera modificació: 25 jul 2021 a les 17:17\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 jul 2021 a les 17:17.


El padrí, de 56 anys, està imputat per un delicte d'homicidi imprudent\n2 min. Palma 15/11/2018 09:04\n651x366 Policia i ambulàncies al lloc on es trobava el cotxe amb el bebè a l'interior. / GUILLEM MAS Policia i ambulàncies al lloc on es trobava el cotxe amb el bebè a l'interior. / GUILLEM MAS\nLa mare del bebè de deu mesos que va morir el passat 10 d'agost a l'interior d'un cotxe a Manacor ha demanat una indemnització al padrí, que va oblidar la neta al vehicle quan l'acompanyava a la guarderia. El pare, en canvi, ha renunciat a emprendre accions legals.\nEl padrí, de 56 anys, està imputat per un delicte d'homicidi imprudent i aquest dijous està citat a declarar en qualitat d'investigat. Els pares de la víctima varen declarar aquest dimecres davant la jutgessa que feia dos mesos que el padrí s'encarregava d'anar a cercar la nina de deu mesos a casa seva, a Son Macià, per dur-la a la guarderia i que mai hi havia hagut cap contratemps.\nEl pare va explicar que aquell 10 d'agost el padrí va anar a cercar la neta a les set del matí, com feia habitualment, i que fins vuit hores després no s'adonà del descuit. La mala notícia va arribar quan la mare acudí a les quatre del capvespre al centre a recollir la seva filla, però aquesta no hi era. Avisà el pare, que telefonà al padrí. Fou llavors quan s'adonà que la nina encara era al cotxe, però quan hi va anar ràpidament a treure-la ja va ser massa tard. El bebè havia mort a causa de la intensa calor.


Fútbol territorial: doble derbi a Tercera Catalana - Diari de Sabadell\nFútbol territorial: doble derbi a Tercera Catalana\nSabadell B juga a Terrassa i la UE Sabadellenca a casa\nEl futbol territorial de Segona i Tercera Catalana ofereix una interessantíssima jornada. El Sabadell B vol sumar la cinquena setmana seguida sense perdre al camp d’un recuperat Can Parellada, que va començar molt malament i ara enllaça tres victòries. L’equip de Pablo Becerril té un bon repte avui (17.30h) a Terrassa. Per la seva banda, la UE Sabadellenca necessita refer-se de les últimes ensopegades per no ensorrar-se en la zona de perill. Demà diumenge (12 h) rep al seu camp de la Zona Sud al Caldes, situat a la meitat de la taula. Els homes de Jesús Ruda ‘Betis’ han de tornar a la bona línia de les primeres jornades.\nLlano, partit i presentació\nLa Tercera està força apassionant. Dos derbis acaparen l’interès d’aquest diumenge. A les 12 h., jornada festiva a Can Puiggener amb la presentació del CD Llano que estrena projecte amb la presidència de Raúl Raya. Serà el preàmbul d’un atractiu derbi contra una UD Marina-Can Gambús en línia ascendent després de dues victòries que l’han tret de la cua. L’altre derbi de la jornada és l’Escola Planadeu-Can Rull R.T. (12.30h), dos equips en bona dinàmica. Els de Numosky es van refer de la primera derrota i volen continuar el seu duel pel lideratge amb la P. Deportiva Pajaril.\nCompleta la jornada amb presència local el partit que es juga demà a Torre Romeu (12.15h). Sobre el paper, el Tibidabo T.R. no hauria de tenir problemes per desfer-se del cuer At. Prat Delta B (encara amb zero punts) i continuar en la zona alta.\nEl Club Esportiu Hoquei Sabadell, campió del torneig internacional de Calenberg


Cada vegada hi ha més opcions per comprar detergents a granel. Però no tota l'oferta és ecològica, ni tot l'ecològic és igual. N'analitzem les diferències.\nLa proliferació de botigues amb venda a granel va començar fa mitja dècada i, de moment, no sembla que hagi de parar. En alguns d’aquests establiments, els detergents són un complement al producte principal, que és l’alimentació. N’hi ha d’altres que estan especialitzades en productes de neteja. Les botigues amb detergents a granel tenen els productes en bidons molt grans en els quals es posa una aixeta, per la qual s’omplirà la garrafa o pot que el client porta de casa. També força botigues tenen envasos a la venda per als compradors que no en porten. Els envasos poden ser de qualsevol mida, ja sigui gran o petita: la venda a granel també és útil per no haver d’adquirir més quantitat de producte de la que necessitem.\nAixí doncs, comprar detergents a granel cada vegada és més fàcil. I els beneficis per al medi ambient són inqüestionables: estalviem tones d’envasos d’un sol ús. Però tot el sabó a granel és igual? Hi ha diferències entre tendes?\nOn comprar detergents a granel?\nA Granel és una petita cooperativa de treball que es dedica exclusivament a vendre detergents ecològics a granel, tant a particulars com a empreses de neteja, cooperatives de consum ecològic, comerços i restaurants ecològics o escoles. Van optar per la marca Ecotech perquè és produïda per una empresa (Endemic Biotech) que finança projectes locals d’inserció laboral a la seva comarca (l’Alt Vinalopó, a Alacant). La cooperativa també fa tallers per a tots les edats, i també per a entitats, per divulgar l’economia social i solidària o la sostenibilitat com a eina de transformació social. Forma part de la Xarxa d’Economia Solidària.\nL’Economat Social és una cooperativa de treball del barri de Sants de Barcelona que ofereix alimentació i productes d’higiene personal i de la llar ecològics als seus socis col·laboradors (els consumidors). Per triar proveïdors es tenen en compte, a més de l’aspecte ambiental, la proximitat (tots els aliments frescos són produïts a Catalunya) i si forma part de l’economia solidària. La iniciativa inclou un Ateneu que té per objectiu difondre el cooperativisme, la cultura, la fraternitat i la transformació social, en el qual hi poden participar els socis col·laboradors i tothom que vulgui. L’Economat Social forma part de la Xarxa d’Economia Solidària i de l’Associació Impuls Cooperatiu de Sants.\nEl Safareig és una botiga del barri de Gràcia de Barcelona fundada i regentada per una família. Les seves paraules clau són granel, ecologia, proximitat i sense perfums. I és que una de les seves especialitats són els productes sense perfums i especials per a persones amb al·lèrgies, dermatitis atòpica o SQM (sensibilitat química múltiple). A més de detergents també venen sabons i productes per a la higiene personal, cosmètica, desodorants, olis vegetals, ambientadors… tot a granel. Els bidons de detergents de 25 quilos, des dels quals serveixen als compradors, també es reutilitzen: es tornen a la planta de producció perquè siguin reomplerts.\n4eco és una iniciativa nascuda el 2013 de quatre botigues del País Basc que es van ajuntar per oferir productes de neteja sense envasos d’usar i llençar. Han creat una xarxa de 21 botigues per tot l’Estat que no funcionen com a franquícies sinó amb altres fórmules que combinen l’organització col·lectiva (compartint la filosofia ecològica, per exemple) amb la independència de cada comerç (per exemple cadascun dissenya la seva imatge). De mitjana a cada botiga es reutilitzen gairebé 15.000 envasos cada any i, com en el cas de la botiga anterior, els bidons també són reomplerts pel fabricant, que és del País Valencià.\nPer acreditar que els detergents són ecològics, 4eco no ha recorregut a cap dels segells certificadors sinó que es basa en el coneixement directe i en la confiança entre productors, venedors i consumidors, de l’àmbit del País Basc i Rioja. Han creat l’aval Econostrum Proyect, del qual acorden i gestionen els criteris assembleàriament. Valoren paràmetres com l’ús de recursos renovables, l’impacte ambiental en la fabricació i ús dels productes, la proximitat, el desenvolupament de localitats petites o les condicions laborals.\nDes del 2015 són proveïdors de l’Ajuntament de Vitoria-Gasteiz, que fa compra pública verda (el 2012 la ciutat va ser nomenada Capital Verda Europea).\nGoccia verde és una cadena de franquícies d’origen italià que ven detergents a granel, productes per a la higiene personal i per a animals domèstics i cosmètica. Per com es presenta ella mateixa diries que aposta fort per la sostenibilitat, però els seus detergents no són estan certificats com a ecològics (només algun duu el segell Ecolabel) i, per la informació sobre la composició que podem veure a les etiquetes, no ho són gaire. En les converses que hem mantingut amb ells, sostenen que tots els seus detergents, encara que no tinguin certificat ecològic, poden considerar-s’hi. Però quan els hem demanat la formulació detallada, no ens l’han facilitada.\nLa Jabonera a Granel ven sabons, perfums, cosmètica i detergents a granel (amb una línia d’ecològics). És una cadena de franquícies que de moment només té dues botigues, a Córdoba i a Andorra (Teruel).\nI també en podem trobar a:\nAlgunes botigues de productes ecològics, com ara la majoria de la cooperativa Molsa. Per fabricants, en el cas de la marca Biobel, per saber quina botiga en té a granel el millor és trucar-los (96 453 08 54); ens posaran en contacte amb el distribuïdor de la nostra zona, que ens indicarà quina és la botiga més propera que ven a granel. El distribuïdor a Catalunya és Natur-Diet Múria, 977 490 911. En el cas d’Ecotech, recentment ha arribat a un acord amb El Granero Integral perquè distribueixi el detergent a granel per tot l’Estat (tant a botigues El Granero Integral com a d’altres). De nou, podem demanar al distribuïdor quines botigues tenim a prop que venguin a granel. Cal dir que, com que aquest acord és recent, aquesta via de distribució es va acordar poc abans d’escriure aquest article, i moltes botigues estan fent remodelacions per encabir els bidons del granel, de manera que potser es trigarà unes quantes setmanes o mesos a tenir operativa la venda a granel.\nCooperatives de consum ecològic.\nBotigues de comerç just. Acostumen a tenir a granel detergent de la marca Talybe, elaborat a Itàlia amb ingredients procedents de cooperatives o associacions de petits productors del Brasil i l’Índia i adquirits sota els principis del comerç just. Són detergents ecològics que tenen el segell italià ICEA.\nComerç Marques Segell de producció ecològica On es fabrica On té botiga Es pot comprar o fer comandes en línia? Porta els productes a domicili? Tipus d’empresa\nA Granel Ecotech Ecolabel Salinas (Alacant) A Barcelona, al c/ Doctor Bové 58 Sí Sí, a tot Catalunya Petita cooperativa\nEl Safareig El Safareig No és ecològic Rubí A Barcelona, al c/ Santa Eugènia 11 Sí, a sensis.es Sí, a tot l’Estat Botiga familiar\nBiobel Ecocert Alsamora (Castelló)\nSalló Ecolabel Rubí\nL’Economat Social Ecotech Ecolabel Salinas (Alacant) A Barcelona, al c/ Jocs Florals 157 Els socis sí, aquí. Només als socis de la cooperativa Petita cooperativa\n4eco 4eco Econostrum Proyect Província de València 23 punts de venda per tot l’Estat No Sí, cada punt de venda pel seu voltant Agrupació de botigues petites\nGoccia Verde Goccia Verde No és ecologic Itàlia 27 franquícies per tot l’Estat (15 a Catalunya) No Hi ha botigues que sí, d’altres que no Cadena de franquícies\nLa Jabonera a Granel La Jabonera No és ecològic València Córdoba i Andorra (Teruel) Sí Sí, a tot el país Cadena de franquícies\nQuins detergents són ecològics?\nA moltes empreses els agrada posar-se la paraula “ecològic” a la boca. Però no sempre ho fan honestament. Com podem descobrir-ho?\nHi ha fabricants amb una reputada trajectòria de producció ecològica estricta que els avala a bastament. És el cas de la belga Ecover, per exemple, que té uns criteris més estrictes que els d’alguns segells, i per això no certifica els seus productes (llevat d’un per al qual ha obtingut l’Ecolabel per tal que sigui admès en algunes cadenes de supermercats que l’exigeixen). Però Ecover no ofereix detergents a granel.\nEn algunes ocasions ens podrem guiar pel coneixement directe entre consumidors i productors. És el cas de l’aval Econostrum Proyect que s’usa a les botigues 4eco de venda a granel.\nI també ho pot acreditar un segell de producció ecològica. Per a detergents hi ha les certificadores privades Ecocert i ICEA que tenen dues versions de segells, la bàsica (o “natural”) i la que anomenen “organic” (o “with organic”). Aquesta segona és la que protegeix més el medi ambient i la salut. I existeix un tercer segell, l’Ecolabel, definit per la Comissió Europea i que és el menys estricte.\nPer il·lustrar la diferència entre segells, comparem el criteri de l’Ecocert i l’Ecolabel en un dels paràmetres que regulen, certs ingredients admesos o prohibits a les fórmules:\nEl segell Ecocert Natural prohibeix molts ingredients sintètics (derivats del petroli) i qualsevol ingredient que hagi estat catalogat per la Comissió Europea com a molt tòxic per a la vida aquàtica de manera aguda (temporalment), o com a perjudicial en qualsevol grau per a la vida aquàtica a llarg termini.\nEl segell Ecocert made with organic prohibeix més ingredients sintètics que la versió natural, i prohibeix tots els ingredients que la Comissió Europea hagi catalogat com a causants de danys físics (com ara corrosió), danys a la salut o al medi ambient, sigui quin sigui el dany i la gravetat que tingui.\nEl segell Ecolabel permet qualsevol ingredient sintètic i, d’aquests ingredients que Ecocert prohibeix per la toxicitat que originen a les aigües residuals, admet que n’hi hagi fins a un 0,010% en pes, excepte per al cas dels surfactants, dels quals el fabricant n’hi pot posar tanta quantitat com vulgui. Resulta que els surfactants són els ingredients més abundants en els detergents: són els que fan la neteja pròpiament dita.\nHi ha altres trets que parlen de la pobresa de l’Ecolabel com a segell de producció ecològica. Per exemple, permet posar compostos amb fòsfor a les fórmules, i qualsevol compost amb fòsfor causa eutrofització en algun grau. L’eutrofització va ser durant molts anys el principal problema ambiental dels detergents, causat sobretot pels fosfats, que avui ja estan prohibits per llei a qualsevol detergent (si bé als detergents per a rentavaixelles se n’hi han pogut posar fins a aquest 2017).\nDiferències entre els fabricants\nA l’Estat hi ha una trentena de fabricants de detergents acreditats amb el segell Ecolabel. Solen ser empreses que fan sobretot detergents convencionals i tenen una línia “verda”, que dóna molt bona imatge. Per exemple Proeco Químicas, que té el web detergentes-ecologicos.com, però només un 10% dels seus productes són ecològics (duen la marca Green).\nA més de 4eco, hi ha dos fabricants que han fet una aposta forta per la producció ecològica: Biobel i Ecotech. Biobel té el segell Ecocert, tot i que va molt més enllà del que demana el segell: entre altres diferències, els ingredients es biodegraden força més de pressa que el permès i són 100% naturals a gairebé tots els productes (Ecocert demana que ho siguin en un 95%). S’eviten en particular dos ingredients sintètics nocius que Ecocert admet (fins a certa quantitat) de manera transitòria, i no es fan servir colorants. I Ecotech té l’Ecolabel però també aplica criteris més estrictes. Per exemple, a les fórmules més del 97% dels ingredients són naturals i es fan servir molt pocs conservants. En canvi s’hi posen colorants sintètics (menys d’un 0,001% de la fórmula) i algun ingredient controvertit, com ara justament un d’aquests que Ecocert admet de manera transitòria (el surfactant SLES, que és irritant, si bé no tant com el seu germà SLS).\nMillor a granel o millor ecològic?\nLa resposta és clara: millor detergents a granel i ecològics! Però a vegades ens podem trobar que hem de triar entre una cosa i l’altra. Llavors ens apareix el dilema: què val més, comprar a granel encara que el detergent no sigui ecològic o comprar-lo ecològic tot i que estigui envasat? La resposta és que depèn. Caldria valorar, en cada cas, diversos factors:\nLa despesa energètica que hi ha darrera cadascuna de les dues opcions.\nLa formulació del producte no ecològic per calcular la toxicitat en les aigües residuals.\nEl tipus d’envàs, que hauria de ser reciclat o reciclable (plàstics del tipus PET, PP i PE).\nLa mida de l’envàs (com més gran, menys impacte ambiental).\nL’ús posterior que fem d’aquest envàs (que el reutilitzem o, si més no, el reciclem).\nÉs evident la dificultat de calibrar algun d’aquests factors i extreure’n conclusions. Per tant, a l’hora de triar entre ecològic o a granel, podem deixar-nos portar per altres criteris, com la comoditat, el tracte rebut a l’establiment o la transparència del fabricant a l’hora d’informar del seu producte.\nEn qualsevol cas, si ens decantem pels detergents ecològics, convé seguir algunes recomanacions per treure’n el màxim partit.


Publicat el 15 de Novembre de 2012 23 de Mai de 2020 per Mag Fistandàntilus\tPosted in Curs 2012 - 2013, Ex. Tardor, Excursions\nJa fa molt que va acabar l’estiu. Cada cop fa més fred, els arbres ja gairebé no tenen fulles i es nota que s’acosta el Nadal però abans de tot això i per celebrar que estem a la tardor i és una estació la mar de bonica l’esplai marxa d’excursió!!\nAquest any havíem de tornar a Mas Banyeres però com segur que els nens i nenes ja ho tenien molt vist i estaven farts i fartes de pujar al Puigsagordi hem canviat de casa i finalment anirem a La Llobeta!!!\nAquesta casa està situada a Aiguafreda (Vallès Oriental) a 45 km de Barcelona, es tracta d’un antic convent modernista totalment reformat i especialment adaptat per fer excursions i colònies.\nAixí doncs, aquest cap de setmana farem la primera excursió de l’any i anirem a passar dos dies a aquesta magnifica casa. Estic segura que ens ho passarem d’allò més bé!\nAquí ve la tota la informació que necessiteu:\nLLOC DE SORTIDA: dissabte 17 a les 15:15h.(súper puntuals!) a la Farmàcia de l’Estació de Sants (a la banda de les màquines).\nLLOC D’ARRIBADA: diumenge 18 a les 19h. al mateix lloc.\n– Roba d’abric (el fred ja comença a fer acte de presència)\n– Haurem de caminar una mica, per tant la motxilla ha de ser d’una mida adequada per a qui la porta i només hi hem de posar el necessari i indispensable, perquè ningú ens durà la nostra motxilla, l’hem de poder portar nosaltres.\n– Cadascú ha de saber què porta a la motxilla i a on. Això vol dir que els pares i mares no han de fer la motxilla mentre nosaltres estem jugant. Haurem de preparar-la amb ells i fixar-nos a on és cada cosa!!!\n– No estrenarem calçat el dia de l’excursió. Sabem que és molt xulu estrenar bambes i botes però com haurem de caminar és millor si les hem portat abans! No volem que ens surtin llagues i ferides als peus!\nEns veiem dissabte a l’Estació de Sants!!\n2 thoughts on “Excursió de tardor”\n16 de Novembre de 2012 at 11:19\t Respon\nTony Rico ha dit:\nhola, la Sandra ja va confirmar que anava a la excursió, però per si decàs ho tornem a confirmar salutacions Família Rico Vicente\n16 de Novembre de 2012 at 13:05\t Respon\nTenim la Sandra confirmadíssima!\nEns veiem demà 🙂


No sumem morts, i es detecten 9 nous casos positius en les comarques | ARA Multimèdia\nNo sumem morts, i es detecten 9 nous casos positius en les comarques\nFa dos setmanes que no patim més d'una mort en la mateixa jornada.\nEscrit per Lirios Silvestre 6 maig 2020\nMantenim la xifra de morts en 112 a les nostres comarques. Segons les últimes informacions no oficials, més de la meitat, 74 corresponen al centre de majors d'Oliver d'Alcoi on no sabem si el brot està tancat.\nSegons l'actualització de dades de la conselleria de Sanitat, al llarg del 5 de maig s'han detectat 9 casos nous de coronavirus a les nostres comarques. No és una xifra elevada, però cal tindre en compte que ara tan sols s'inclouen els detectats per proves PCR. El total acumulat és de 478, i caldrà vore com evoluciona aquesta xifra fins al diumenge, quan, en principi, es decidirà quines zones passen de fase.\nPel que fa als morts, en la jornada del 5 de maig no afegim cap, així que ens quedem en la mateixa xifra d'ahir, 112. Fa dos setmanes que no patim més d'una mort en la mateixa jornada.\nPoca cosa es pot concretar de les 112 morts, però sembla que prou més de la meitat, el 68 per cent, corresponen als majors residents. Recordem que no tenim xifres oficials, però APunt informava ahir que la xifra de morts a la residència DomusVi d'Alcoi era de 74; i a la residència d'Onil hi ha confirmada almenys 2 morts.(segons la informació que encara oferia Sanitat a finals de març). Així les coses, almenys 76 de les 112 morts a les comarques, són de majors residents en geriàtrics.\nAlacant: el triple d'altes que nous casos en l'última actualització