Imatge coberta de 'Taroda', de Pere Martí i Bertran. Eix\nTaroda. Haikus de les quatre estacions és el primer llibre per adults publicat per Pere Martí i Bertran (Sant Quirze de Besora, 1952), escriptor de llarga –més de trenta llibres publicats- i rellevant trajectòria en el camp de la literatura Infantil i Juvenil. L’exquisida edició d’aquest llibre de poemes a càrrec d’Andana s’acompanya d’unes delicades il·lustracions d’Inma Sancho Gallego.\nAmb Taroda, Pere Martí i Bertran s’afegeix a la llista de poetes que des de Salvat-Papasseit i Junoy fins a poetes contemporanis com Jordi Mas i Abraham Mohino que, des de Catalunya estant, han conreat aquest forma poètica condensada en disset síl·labes distribuïdes en tres versos provinent de la literatura japonesa. Una de les figures més rellevants d’aquest art, Matsuo Basho (1644-1694), va dir: «Els versos d’alguns poetes són excessivament elaborats i perden la naturalitat que prové del cor. Allò que ve del cor és bo, la retòrica és innecessària».\nAquesta naturalitat, i encara diria més: senzillesa que prové del cor és exactament el corrent vital que impregna el conjunt d’haikus de Pere Martí i Bertran qui, ja des de la dedicatòria, anuncia: «Per a tothom qui porta una Taroda al cor». Taroda, una població soriana amb la qual el poeta per matrimoni té lligams afectius, és un lloc concret en la història personal de l’autor, però al mateix temps és un lloc que sense perdre peu en la terra i en el cel d’aquest indret, esdevé un espai mític en el sentit més espiritual del terme. Taroda és, doncs, un lloc per a la contemplació de la seva realitat en l’instant precís de viure el que està passant i com això que passa és matèria viva, anímica, espiritual.\nL’haiku no és només una forma poètica: és l’expressió d’un instant que aplega l’esclat de l’univers, com jo mateixa vaig escriure a Herba roja de tardor. Cent estances de l’haiku japonès (Pagès editors, 2009), de Vicente Haya. Vaig dedicar un any a traduir un dels més significatius assaigs sobre l’haiku d’un autor que ha viatjat diverses vegades al Japó i ha estudiat a fons aquesta forma japonesa de poesia de la mà del seu mestre Reiji Nagakawa. La traducció de l’original en castellà no era fàcil, les grans dificultats en la traducció sovint es troben en les llengües veïnes, si bé és aquest mateix repte el que permet una major immersió en l’esperit que guia el text. Així, entre altres coneixements sobre l’esperit i la pràctica de l’haiku (en el seu assaig Haya comenta haikus clàssics i moderns) vaig aprendre que l’haiku se situa a l’extrem de tota conceptuació, discurs, efusió sentimental (banal, s’entén) i verbositat literària per mostrar la veritat nua, transparent.\nA Taroda, Pere Martí i Bertran, esdevingut un bon haijin (així s’anomena el poeta d’haikus) es troba com peix a l’aigua en aquest mester. Aprecieu sinó, l’efectivitat visual i sensual d’aquest haiku d’estiu: «Despunta el dia,/ xisclen les orenetes,/ tot cobra vida». I així, d’un cop d’ull i d’un cop de cor s’entra de ple en l’experiència del despertar del dia i, per tant, de la vida, que, experimentant-la en ell mateix, l’haijin Pere Martí i Bertran comunica en la seva composició poètica.\nCésar Millán, prologuista de l’edició en castellà dels haikus estacionals que componen Taroda, encerta quan diu: «No li cal res més [al poeta] per mostrar l’univers real que engloba l’entorn rural del lloc on cal dirigir aquests sentits ja en alerta». Cert. Hi ha qui mira i no veu, i hi ha qui mira i veu la realitat tota sencera com en aquesta estampa viva: «Pregó de festa,/ la plaça escolta atenta/ un cant del poble». I no podem sinó emocionar-nos amb aquest moment que l’haijin ens dona a compartir, emocionat ell mateix, sentint-se ser part d’aquest poble estimat, Taroda.\n«Instants de vida a les mans», en diu dels haikus de Pere Martí i Bertran la prologuista de la versió catalana de Taroda, Montserrat Morera Escarré. «Un bon haiku és capaç de concatenar diversos elements en el seu interior», escriu Vicente Haya al seu assaig. Un exemple dels molts que podríem trobar d’aquesta comunió entre diversos elements és aquest haiku de tardor: «Bolets s’amaguen/ entre cards i argelagues:/ què saborosos!». I el lector i la lectora ja es troben enmig del bosc escodrinyant entre cards i argelagues la fruita que creix espontània després de la pluja i que només de pensar a trobar-ne ja fa venir salivera tot recordant el gust dels bolets... Instant de plenitud vital al qual no li cal res més perquè tot és en el ser del moment, aquesta és la ‘filosofia’ de l’haiku que tant bé ha estat copsada per Pere Martí i Bertran.


Ofertes i promocions | Veritas Gestión\nSiguis o no client tenim ofertes que t’encantaran.\nI a la teva butxaca encara més!\nSiguis o no client tenim ofertes que t’encantaran. I a la teva butxaca encara més!\nA continuació et mostrem les ofertes i promocions que tenim en vigor. Aquestes poden variar, així que no ens perdis la pista!\nSi us plau, llegeix atentament les bases i condicions de cadascuna de les ofertes. Recorda que si tens qualsevol dubte estarem encantats de resoldre’l.\n-30% Dte. ASSEGURANÇA LLAR\nAconsegueix fins a -30% de descompte al contractar l’assegurança de la llar\n-40% Dte. ASSEGURANÇA VIDA\nAconsegueixi fins a un -40% de descompte al contractar la teva assegurança de vida\nContracta la teva assegurança de cotxe+llar i et fem la declaració de la renda GRATIS\nContracta la teva assegurança de cotxe + vida i et fem la declaració de la renda GRATIS.\nLLAR+ VIDA = REGAL\nContracta la teva assegurança de llar + vida i emporta’t aquesta Powerbank (bateria externa) Xiaomi de 5000 mAh\nLLAR + DECESSOS = REGAL\nContracta la teva assegurança de la llar + assegurança de decessos i emporta’t aquestabossa esportiva de regal\nLLAR + SALUT= REGAL\nContracta la teva assegurança de la llar + assegurança de salut i emporta’t aquesta bossa esportiva de regal.\nAUTO + LLAR = REGAL\nContracta la teva assegurança de cotxe + llar i emporta’t aquesta bossa esportiva de regal.\nConeix Veritas Gestió\nVERITAS GESTIÓ és la teva Corredoria d’assegurances, assessoria fiscal, laboral i comptable i molt més…\nDes de la corredoria d’assegurances oferim tot tipus d’assegurances: cotxe, llar, salut, vida, decessos… Estem orientats tant a particulars, autònoms com empreses.\nTreballem de la mà de les millors companyies\nOferim les millors cobertures del mercat al millor preu.\nUneix-te a la nostra xarxa de col·laboradors: perquè junts sumem en valor.\nEl nostre servei integral 360º ens porta a col·laborar amb advocats, tallers, centres de rehabilitació, concessionaris… vols formar part de la família Veritas?


La iniciativa Revoltats té l'objectiu de recaptar fons pels familiars dels presos polítics i exiliats\nACN 15/07/2018 2:03 pm\nUn total de 2.000 persones han construït aquest diumenge al matí a Igualada un gran llaç groc humà. La iniciativa, que porta per nom Revoltats, té l’objectiu de recaptar fons per l’Associació Catalana pels Drets Civils amb els diners recollits amb les inscripcions. A banda del llaç groc, els participants també han dibuixat la bandera negra. La iniciativa, que ha comptat també amb la participació de 200 voluntaris, s’ha allargat durant gairebé dues hores. Des del balcó de l’Ajuntament d’Igualada, l’actriu Lloll Bertran ha llegit una carta en nom de la parella de Josep Rull, Meritxell Lluís, que havia de ser present a l’acte però finalment no hi ha pogut assistir perquè li han assignat una visita familiar a la presó de Lledoners. Entre els participants a l’acte hi havia les conselleres de Salut, Alba Vergés; la de Cultura, Laura Borràs; i la d’Empresa i Coneixement, Àngels Chacón; així com també el president de la Diputació de Barcelona i alcalde d’Igualada, Marc Castells.\nA la carta llegida per l’actriu Lloll Bertran, la parella de Rull ha denunciat que hi ha set persones “empresonades per haver estat lleials a la voluntat democràtica de la ciutadania”. Meritxell Lluís ha expressat que els presos “no defalliran” i no els “faran callar”. “Les seves conviccions i els seus ideals, malgrat aquest captiveri ignominiós, són més forts que mai”. Lluís també ha subratllat que Puigdemont, Comín, Punsetí, Puig, Serret, Rovira i Gabriel “estan trobant justícia fora de les fronteres de l’estat espanyol”. “Ara més que mai hem de ser un sol poble, unit en la diferència i molt determinat contra tot allò que suposi una vulneració de drets civils, una vulneració de drets humans”, conclou l’escrit.\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, ha fet aquest diumenge al matí una piulada en què ha definit la construcció del llaç groc com una “meravella” i ha assegurat que “la força de la gent és impressionant”.


Les millors ratafies de Besalú i Santa Coloma de Farners, per al nostre millor client de juliol - Ratafies.cat\nJa feia un temps que no regalàvem ratafia i ho trobàvem a faltar. El nostre millor client del mes de juliol s’emportarà les ratafies guanyadores dels dos concursos amb més tradició com són el de Besalú i el de Sta. Coloma en les seves edicions del 2018. Dues excel·lents ratafies que difícilment trobareu en cap altre lloc. Per raons òbvies, per accedir al premi, el guanyador haurà d’autoritzar a Ratafies.cat a publicar el seu nom, localitat i l’import acumulat.\nPrevAnteriorEl 13 de juny,10è Mercat de les Espècies d’Argençola (Virtual)\nSegüentJa tenim el millor client de juliolNext


Un e-líquid fresc i afruitat.\nEl Grand RAID, que es compon exclusivament d'aromes naturals, és una escapada al cor de les muntanyes. En el dominants de fruites vermelles, llimona i mentolat, aquest e-líquid serà el seu passaport per a una caminada fresca i afruitada.\nampolla de vidre de 10 ml amb pipeta.\n-Propilenglicol i/o glicòfor vegetal, qualitat PE (farmacopee europeu)\n-Aromes exclusivament alimentaris naturals, tots ells produïts a França segons els requeriments de les nostres especificacions. No contenen sucre, oli, diacetil (o possiblement traces), xiclets, substàncies OMG, o qualsevol de les substàncies aromàtiques al·lergògenes subjectes a una obligació d'informació.\n-Alcohol (donant suport als nostres aromes naturals) i ultra-aigua pura (Milli-Q)\nEls e-líquids "Les Grands" s'envasen en ampolles de vidre de 10 ml amb una pipeta de vidre, un anell d'inviolabilitat i una tapa de seguretat infantil.


«Amenaça per a Israel»\nUn nou estudi desempolsega històries d’aquestes unions que han sigut enterrades durant dècades i de les quals les famílies s’avergonyeixen\nDurant el mandat britànic de Palestina, l’amor entre una dona jueva i un home àrab era un gran «tabú nacional, religiós i social»\n14 de de juny del 2021. Actualitzada 15 de de juny del 2021 a les 08:23\nUn grapat de retallades de diaris antics recullen els últims rastres de dones revolucionàries. Històries d’amor i històries de violència són el relat de vida de les dones jueves que van trencar amb tot. Durant el mandat britànic de Palestina, els seus matrimonis amb homes àrabs eren vistos com una amenaça existencial per al futur d’Israel. «Aquestes dones van haver de lluitar contra la família i la societat posant per davant la seva felicitat abans que la causa nacional, i ho van fer», afirma Idit Erez, experta en el tema.\nChaia Karberg era una jove jueva que venia del seu quibuts a ensenyar dansa a joves àrabs a les oficines del Partit Comunista. Quan el periodista palestí Emile Tuma la va veure, va quedar enamorat de l’artista. Però Chaia va marxar a servir a l’exèrcit, on es va casar amb un jove jueu. Dos anys després, es va divorciar per tornar a aquest amor que bevia de compartir unes mateixes idees. L’Emile i la Chaia van passar deu anys junts abans de ser els Tuma. «Es van estimar l’un a l’altra fins al final», explica Erez a EL PERIÓDICO.\n«Vull ser a prop del meu Emil», repetia sovint Chaia. La seva història és només una entre les 2.000 vides condicionades per unions que no havien de ser. «Com a única investigadora del fenomen, he descobert que no hi ha registres sobre el total de dones jueves que van mantenir relacions amb homes àrabs», lamenta Erez. Involucrar-se amb la població autòctona va tenir greus conseqüències per a aquestes joves que, sovint, havien emigrat recentment a la Palestina colonial. Tabú religiós, social i nacional\n2.000 vides única investigadora del fenomenva tenir greus conseqüènciesPalestina colonial. Tabú religiós, social i nacionalEls arxius de les organitzacions clandestines preestatals jueves recullen registres de la vigilància a la qual estaven sotmeses aquestes dones. «Si era adulta, directament era sospitosa de ser una traïdora i moltes van ser durament castigades per aquests grups», explica Erez. El «tabú religiós, social i nacional» de la seva relació va impregnar cada aspecte de les seves vides a la primera meitat del segle XX.\nLes seves famílies van tallar qualsevol tipus de contacte amb elles i en alguns casos molt extrems, els germans mataven les seves germanes per haver-se’n anat amb un àrab. «Van pagar per les seves relacions amb la vergonya i l’estigma fins al dia d’avui», denuncia la investigadora. Només una de les desenes de famílies conegudes va acceptar parlar amb Erez per al seu estudi sobre els «camins espinosos de l’amor» a la Palestina històrica. «Hi ha una taca en aquestes famílies», explica.\nPerò no totes aquestes històries venien de l’amor. Algunes d’aquestes relacions es basaven en el negoci sexual ja que es donaven entre homes àrabs i prostitutes jueves. En altres casos, el vincle es construïa a partir del segrest de nenes jueves menors de 12 anys per casar-s’hi després d’un parell d’anys. Els diaris hebreus recullen històries de rabins topant amb aquestes dones en camps de refugiats a Jordània, el Líban o Cisjordània i tornant-les a la seva família en el ja consolidat estat d’Israel.\n«Aquestes dones eren feministes inconscients d’alguna manera perquè no els importava el que la societat cregués», reconeix Erez. Joves i de diferents classes socials, aquestes dones jueves es creien amb el dret d’escollir amb qui casar-se i escapar-se de l’imaginari hebreu que les volia sotmeses a la identitat nacional. Erez ha desempolsegat vells arxius per desenterrar les seves històries. Les seves veus fa dècades que estan apaivagades ja que no van deixar cap tipus de memòries d’aquesta vida d’ostracisme i rebuig.\n¿I les dones àrabs?\nLa història oblidada d'Al Main que pocs israelians volen recordar\nAl seu torn, amb prou feines hi ha relats de les altres dones enamorant-se dels altres homes. «No era possible que una àrab estigués amb un jueu ja que durant aquells temps, les dones àrabs es quedaven a casa sota control dels seus familiars homes en una llar molt conservador i patriarcal», declara Erez. Aquestes unions posaven en greu risc la vida d’elles. Si de les jueves, amb el seu futur nacional victoriós, no han arribat a penes testimonis, ¿com confiar que algunes àrabs no van estimar també malgrat tot?\nFins i tot en el dia d’avui, la majoria de les famílies mixtes continuen estant compostes entre homes àrabs i dones jueves. «No crec que hagi canviat gaire», lamenta Erez. «És clar que avui tenim parelles mixtes però encara així no és fàcil involucrar-se en una relació d’aquest tipus ja que la societat a Israel no el sol acceptar», afegeix. A aquestes parelles els queden aquestes històries de l’amor malgrat tot. De l’amor com un altre camí per a la revolució.\nPalestina Israel Matrimoni


Recull de citacions de Perramon i Torrus, Domènec\nPerramon i Torrus, Domènec\nDe pensaments embanderem els arbres / que vetllen de la font el cant pausat, / perquè no ens punxi el cor el fred dels marbres / on hem escrit derrotes del passat.\nTítol: Font de repòs\nLloc i any d’edició: Sobirans (Arenys de Munt), 26 d’agost de 1933\nEditorial i obra: Nova antologia poètica\nQuatre camins de pàtria i de grandesa / vermells de sang damunt d’un fons daurat. / Quatre camins units en la proesa / d’obrir el camí de nostra llibertat.\nTítol: Himne dels catalans\nLloc i any d’edició: Desconegut\nVeurem l’alegre gentada / que la festa fa acudir / i que omple els carrers de joia / i de joia els fa tremir: / aquells carrers lluminosos / que són de tan bon seguir / amb catifes de ginesta / i rosella i tomanyí, / i amb finestres amb alfàbregues, / i amb balcons amb un no-dir / de domassos i de noies / que l’aire i tot fan glatir / -l’aire, que té banderetes- / i fanals de paper fi.\nTítol: Romanç de Festa Major\nLloc i any d’edició: Wild Hill, 13 de juliol del 1943\nI hem après que el morir és el retorn / d’un manlleu antiguíssim, d’un vell préstec / que, agosarat o tímid, mansuet o feréstec, / un hom ha de rendir-lo, sense frau ni suborn.\nTítol: Història encesa\nLloc i any d’edició: 1956-1957\nI el Temps, el Temps absolut i total, / que sempre passa i mai no cessa, / ens donarà, potser, anuència / perquè, una bona estona, sense pressa, / puguem gaudir de la supervivència / en l’epíleg del drama terrenal, / fins que el temps nostre passi a ésser / temps immemorial.\nA poc a poc admirarem la posta / davall un cel de roses i de foc. / El sol morent a l’horitzó s’acosta / a poc a poc. / Una gran pau s’estén per la contrada. / L’alquímia de l’hora, amb màgic toc, / transmuda en or penyal i serralada / a poc a poc.\nTítol: A poc a poc\nLloc i any d’edició: Arenys de Munt, 1929\nQue en l’Amor que avui pactem / ma vida pugui trobar-hi / aguant de timó i de rem / per seguir l’itinerari. / I, més tard o més dejorn / -car la set que en tinc no em deixa- / m’obri cales de retorn / la terra que em veia néixer.\nTítol: Mar oberta\nLloc i any d’edició: Londres, 24 de juny del 1940\nLa mare, abans de morir, / em digué: “Pren una barca / d’ideals. Fes-te a la mar, / timoner de l’esperança. / D’aures d’amor pressentit / serà tan àgil la barca, / que tindrà, alleujant-li els rems, / un sostingut batre d’ales.\nLloc i any d’edició: 1937\nEl “Bon dia” és pertot; / i si d’un mal t’hi exclames, / la gent té en cada mot / l’escalf de quatre flames. / L’escalf d’un foc que fon / tristors i dols allunya. / L’indret més dolç del món / és aquest: Catalunya!\nTítol: Clarors i veus de la terra\nL’aigua sospira per tu / i no me’n ve gelosia: / tinc el teu respir segur / com la platja, que dormia. / Hem deixat l’arena d’or / a la badia tranquil·la. / Ara l’Estrella del Nord / tremola dins ta pupil·la, / i em preguntes amb l’esguard: / “Per què cerquem meravelles, / si flota en l’aigua del mar / una vitrina d’estrelles?”\nTítol: Nit de fortuna\nLloc i any d’edició: Barcelona, 19 de març de 1934\nAmb llàgrimes verges, de lluna, / la nit perleja l’horitzó. / Reposa, amor: jo et porto una / flor de silenci en ma cançó. / S’adormirà el cristall del llac / si el setí blanc de tes parpelles / embolca el tremolor manyac / del diamant que encén estrelles. / Somia, amor, tendra assutzena / de les més blanques sets: / són per a tu els màgics indrets / d’aquesta nit calma i serena.\nTítol: Serenata d'amor\nLloc i any d’edició: 17 de juny de 1936\nMare: altre cop pareu-me taula i llit. / Que així que hauré premut la nit darrera, / tindré crits d’alba pel retorn feliç. / L’íntima arrel ja florirà en veu alta; / i, entre àuria pols d’assolellats camins, / mon cor vindrà a collir la fruita casta / que han de donar-me els meus conreus antics!\nTítol: Conreus antics\nLloc i any d’edició: Eaton Hastings, abril de 1939\nVeig i sento les coses que tu has dit. / I aquesta Estrella, que allà dalt fulgura, / ara em sembla més plena de sentit / pels que anem a l’atzar i a la ventura. / Sota la llum d’aquesta Estrella clara / que als pastors ens és guia i és senyal, / m’has parlat de la terra i de la mare.\nTítol: El misteri de Nadal\nLloc i any d’edició: Londres, desembre de 1940\nCada dia que passa és una fulla / de l’arbre de la vida, que se’n va. / Cada hivern, com ventada que despulla / un bosc d’anhels que no reverdirà. / Mes l’esperança rebrota onsevulla / que un cor bategui amb sang de català.\nTítol: Quan el desembre ve\nLloc i any d’edició: Londres, desembre de 1963\nI és el meu cor humà qui t’aconsella: / Vés, doncs, amb aquesta arma; vés a trobar els germans / i els dius, arran d’orella, / que és com els mots es fan més penetrants, / que sota un cel molt més blau que el d’abans / ja hi tornarem, de parella en parella, / ja hi tornarem a donar-nos les mans.\nTítol: Les aparicions\nLloc i any d’edició: Londres, 1958-1960


Aula Itinerant – Pintura Flamenca i Holandesa\naulesgirona@gmail.com 10 de maig de 2018 Comentaris tancats a Aula Itinerant – Pintura Flamenca i Holandesa\nTal com estava programat, el passat dia 30 de maig de 2018, un grup de vint-i-vuit alumnes van anar a la visita guiada que ens oferia Caixa Fòrum per tal de gaudir de l’exposició de pintura flamenca i holandesa dels segles XVI i XVII.\nAl llarg dels segles XVI i XVII, i malgrat els conflictes, els Països Baixos del nord i del sud viuen un desenvolupament econòmic sense procedent degut, en part, als èxits comercials dels ports d’Anvers i Amsterdam. El comerç pròsper i el ràpid augment de la riquesa van contribuir a la consolidació d’un mercat de l’art. A les corts europees, com també en alguns cercles privats, apareixen nous mecenes i col·leccionistes que va propiciar l’inici del mencionat mercat d’art i ampliar el cercle cada vegada més important dels amants de la pintura.\nL’exposició i les esplèndides explicacions dels guies van oferir una oportunitat inestimable d’endinsar-se en aquests temes i en aquesta època tan apassionants.\nLa Junta de les Aules està preparant una Aula Itinerant per fer una visita guiada a l’exposició de pintura que s’exhibeix actualment al Caixa Forum de Girona: Pintura flamenca i holandesa del Museu de Ginebra.\nAquest museu suís té una destacada col·lecció de pintura flamenca i holandesa en un període considerat com el segle d’or dels Països Baixos. Ens explicaran missatges ocults en quadres on, a vegades, res és el que sembla. El concepte de desengany impregna la pintura dels Països Baixos del segle XVI i, sobretot, del XVII. Una realitat que es pot veure plasmada en els 48 quadres que conformen l’exposició.\nLa visita està concertada pel proper dimecres dia 30 de maig a les 17,30 h., es gratuïta i tothom qui hi vulgui participar pot comunicar-ho als membres de la Junta que es troben sempre a l’entrada de l’Aula Magna de la Casa de Cultura el proper dimarts dia 15 de maig de 2018.\nCreiem que es una magnífica exposició i animem a tothom a participar-hi.\n← Viatge i fotografia en el temps de les xarxes socials 8-5-2018 Exposició d’aquarel.les →


Conclusions del Consell sobre reunió del Consell d'Afers Exteriors d'Ucraïna - Reporter de la UE\nEl Consell va adoptar les següents conclusions:\n1) La UE i els seus estats membres se senten sorpresos i profundament tristos per la baixa del vol MH17 a Malàisia Airlines a Donetsk, Ucraïna i la tràgica pèrdua de tantes vides innocents. Els ciutadans de moltes nacionalitats, incloses moltes de la Unió Europea, han estat assassinats. Volem transmetre el nostre més sincer condol a les persones i els governs de totes les nacions afectades i, en particular, a les famílies de les víctimes. La UE dóna la benvinguda a l’adopció unànime de la Resolució del CSNU de 21 de juliol de 2014 i espera amb intenció la seva plena implementació.\n2) La UE fa una crida als grups separatistes de la zona per garantir un accés complet, immediat, segur i segur al lloc i als voltants, incloent un corredor de seguretat viable, per tal de procedir a la identificació de les víctimes, així com recuperar restes i béns. dels morts que van morir i que proporcionen una repatriació ràpida, professional i digna de les víctimes. La UE espera que tots els que es trobin a la zona preservin el lloc del xoc intacte, incloent-hi el fet de no destruir, moure ni molestar restes, restes, equips, residus o objectes personals.\n3) La UE dóna suport a la convocatòria del Consell Permanent del CSNU i de l'OSCE per a una investigació internacional completa, transparent i independent, d'acord amb les directrius internacionals sobre aviació civil, en coordinació amb l'OACI, inclosa la participació d'experts tècnics i forenses del Governs d'Ucraïna, Malàisia i Holanda, així com altres experts tècnics i forenses. Tots els materials rellevants recuperats del lloc s'han de posar a disposició de la investigació internacional immediatament i sense interferències.\n4) La UE posa l'accent que els responsables directes i indirectes de la baixa han de ser responsables i portats a la justícia i demana a tots els estats i partits que cooperin plenament amb aquest objectiu.\n5) El Consell insta a la Federació de Rússia a que utilitzi activament la seva influència sobre els grups armats il·legalment per aconseguir un accés complet, immediat, segur i segur al lloc, cooperació completa amb els treballs de recuperació de restes i possessions i la plena cooperació operació amb la investigació independent, incloent l'accés sense obstacles al lloc de la baixa durant el temps que siga necessari per a la investigació i possibles investigacions de seguiment. La Missió de seguiment especial de l'OSCE, que ja està present a l'est d'Ucraïna, s'ha de permetre que tingui tot el seu paper en facilitar i protegir l'accés de forma segura. El Consell insta Rússia a aturar el flux creixent d’armes, equips i militants a través de la frontera per aconseguir resultats ràpids i tangibles en la desescalada. El Consell insta a Rússia a retirar les tropes addicionals de la zona fronterera.\n6) El Consell acorda accelerar la preparació de mesures específiques acordades a la reunió especial del Consell Europeu el mes de juliol de 16, en particular per establir immediatament una llista d'entitats i persones, inclosa la Federació de Rússia, que s'enumeraran sota els criteris millorats adoptat pel Consell el mes de juliol de 18, a continuació, ampliar les mesures restrictives amb l'objectiu de dirigir-se a persones o entitats que ofereixen suport material o financer o es beneficien dels responsables de la presa de decisions russes responsables de l’annexió de Crimea o la desestabilització Ucraïna i adoptar mesures addicionals per restringir el comerç i la inversió a Crimea i Sebastopol, com a molt tard a finals de juliol.\n7) El Consell recorda els compromisos anteriors del Consell Europeu i continua disposat a introduir sense demora un paquet de mesures restrictives importants si no es materialitza la cooperació completa i immediata de les demandes esmentades anteriorment. Amb aquesta finalitat, el Consell demana a la Comissió i al SEAE que finalitzin els seus treballs preparatoris sobre possibles mesures específiques i presentin propostes per actuar, inclòs l’accés als mercats de capitals, la defensa, els béns de doble ús i les tecnologies sensibles, inclosa l’energia. sector. Els resultats d'aquest treball es presentaran el dijous, 24 July.\n8) El Consell recorda els quatre passos específics sol·licitats pel Consell Europeu en les seves conclusions del 27 de juny. Condemna fermament la continuació d’activitats il·legals per part de militants armats a l’est d’Ucraïna i altres llocs, cosa que ha provocat la pèrdua de vides de moltes persones innocents. Es tindrà en compte la possibilitat de designar aquests grups com a organitzacions terroristes. El Consell subratlla el seu suport a una solució pacífica de la crisi a Ucraïna i la necessitat d'aplicar el pla de pau del president Poroshenko sense més demora. També subratlla la necessitat urgent de pactar un alto el foc genuí i sostenible per part de totes les parts sobre la base de la Declaració de Berlín del 2 de juliol amb l'objectiu de restablir la integritat territorial d'Ucraïna. Amb aquesta finalitat, el Consell demana suport a l'OSCE i al Grup de Contacte Trilateral en el seu esforç per crear condicions per a l'alto el foc. El Consell també reitera la importància d'un control fronterer eficaç, inclosos els observadors de l'OSCE, i la ràpida alliberació de tots els ostatges. El Consell felicita i dóna suport plenament als esforços de l'OSCE com a facilitador essencial del conflicte.\nTemes relacionats:runesequipdestacat-Imatge completarestes que la formenobjectes personalsgrups separatistesresolució CSNUdestrucció


TOT ES ART: diciembre 2008\n15-PUDING DE ESPINACAS\n200ml. crema de llet, 2 ous, 100gr. formatge ratllat, sal, oli, 1 kg espinacs, 75gr.cintes de beicon, 2 ous bullits, 3 tomàquets madurs.\n1- Agafem un bol i avoquem crema de llet, 2 ous i formatge ratllat. Ho batem amb les barilles.\n2-A part posem a bullir els espinacs i una vegada bullits treure'm bé l'aigua.\n3-fregir les cintes de beicon sensa oli.\n4- Barrejar la crema de llet amb els espinacs i tirar les cintes de beicon .\n5-posar a bullir els ous i tallar-los a rodanxes.\n6- Agafar un motllo i untar-lo amb mantega, avocar-hi la mitat dels espinacs, posar una capa de ous bullits i tirar a sobre la resta dels espinacs.\n7-Preparar un sofregit de ceba i tomàquet, o bé salsa maionesa.\n8- Posem el puding al forn a 180º durant tres quarts, ho cobrim amb paper de plata.\n9-A part he preparat un "montadito":\ntomàquet verd, oli i sal, "rulo de cabra", sucre cremat amb la planxa de fer la crema cremada i un ou de guatlla fregit.\n10-Emplatem tot junt...\nPublicado por MARIA TERESA en 20:53\n14-COLA DE RAPE CON SALSA DE PEREJIL\n4 cues de rap, 200gr. de pinyons, julivert, 2 alls, oli, arrós, 1 fulla de llaure i sal.\n1-Torrem els pinyons a foc lent fins que quedin una mica daurats.\n2- Els posem a triturar a la batedora elèctrica juntament amb l'oli, all, julivert i sal fins que quedi una salsa espessa.\n3-De mentres posem la "vaporera" a escalfar per que bulli l'aigua.\n4- Agafem film transparent i posem la cua de rap, al damunt i tirem la salsa.\n5- Ho emboliquem bé i ho posem a la "vaporera" juntament amb el llagostins durant 10 minuts.\n6- A part haurem bullit l'arrós amb aigua, oli, sal i una fulla de llaurer.\n7- Ho retirem tot del foc, obrim el paquet i preparem el plat juntament amb l'arrós i els llagostins.\nPublicado por MARIA TERESA en 21:59\n13-HUEVOS CON "MOUSSE" DE PIMIENTO\nIngredients per 4 persones: 4 "fajitas de maiz", 4 ous, nata líquida, 1 pebrot vermell, 1/2 all, beicon a tires, oli d'oliva, sal i pebre\n1-Agafem una terrina de terrissa i posem una "fajita" tallada a quarts per fer una cistelleta.\n2-Posem el pebrot al forn per escalivar. Quand estigui cuit el pelem.\n3-Fem un sofregit amb l'oli, l'all i el pebrot.\nHo posem a la batedora elèctrica i ho triturem fins que quedi una crema espessa.\nPosem la mus dins de cada cassoleta.\nI tirem l'ou cru, trossets de beicon prèviament fregits.\nDues cullerades de crema de llet.\nFinalment i tirem una mica de sal i pebre.\nPosem al forn a 190º i ho cobrim amb un full de plata.\nDecorar i servir calent.\nPublicado por MARIA TERESA en 22:28\n12-POLLO CON SALSA AGRIDULCE***\nINGREDIENTS:2 pits de pollastre, 1 ou, 50gr. "maizena", 1 ceba, 1 pebrot vermell, 100gr. de pinya, 8 cogombres amb vinagre, 6 cullerades ketchup, 6 cullerades sucre moreno, 6 cullerades de vinagre de vi blans, oli de gira-sol.\n1-Posar en un bol un ou, "maizena" i aigua, remenar-ho bé fins que quedi una crema.\n2-Tallar el pollastre a daus grossos.\n3-Afegir-l'ho al bol i deixar reposar 10 minuts.\n4-Fregir amb oli ben calent. Retirar del foc i deixar que s'escorri l'oli.\n5-Agafem un wok i posem oli de gira-sol i ceba, quan estigui transparenta afegir el pebrot vermell, fins que\ns'estovi una mica. La consisténcia del pebrot depèn del gust de cadascú. Seguidament i avoquem el\ncogombre, pinya i vinagre, ho deixem dos minuts fins que s'evapori el vinagre.\n6-Retirem la pinya del wok i afegim el ketchup, sucre moreno i ho remenem bé vigilant que no s'enganxi.\n7-Diluir una mica de "maizena" amb aigua fins que es desfaci i ho afegim al preparat anterior fins que la salsa\nes torni espessa.\n8-Finalment i posem el pollastre i la pinya i ho deixem 5 minuts a foc ben lent.\n9-Ho deixem reposar i servim.\nPublicado por MARIA TERESA en 14:39\n11-"FRIT DE POLP" PLATO TIPICO IBICENCO (MONICA)\nINGREDIENTS: patates a rodanxes, ceba filetejada, pebrot vermell i verd a tacs, sal, oli,pebre i julivert.\n1-Posar aigua a bullir , quan arrenqui el bull fiquem tres vegades el pop, posar i treure, perquè es petin les fibres.\n2- Ficar el pop a bullir amb pebre i llaure com si fos a la Gallega. Al cap de 45 minuts punxar el mig del\ncap per veure si es tendre, si es així el podem treure.\n3-Fregir totes les verdures per separat i sempre amb el mateix oli.\nPrimer les patates, les retirem i fregim les cebes, les retirem i fregim els pebrots.\n4-Agafem el pop i el tallem a trossos petits i el barregem amb les verdures, ho remenem bé i afegim sal, pebre, pimentó vermell i julivert. Deixar coure 10 minuts més perque es mesclin els sabors. I finalment emplatar.\nPublicado por MARIA TERESA en 15:27\n10-EMPANADILLAS DE ATUN***\nper 16 crestes: 2 ous durs, 1 llauna de tonyina, 1 llauna petita d'olives farcides, 1 llauna de tomàquet solis, 1 ceba petita.\n1- Fem un sofregit amb la ceba.\n2-Quan està transparenta afegir el tomàquet solis,els ous durs, la tonyina i les olives farcides.\n3-Barrejar-ho tot i deixar reposar una estona.\n4-Farcir les crestes...\n5-i tancar-les fen pressió amb una forquilla.\n6-Freixir-les amb oli ben calent i retirar l'accés d'oli.\nPublicado por MARIA TERESA en 19:55\n9-PLUM CAKE DE CEBOLLA Y CINTAS DE BACON\nINGREDIENTS: 2 ous, 400gr. cebes, 200ml. de nata líquida, 200gr. de pa del dia abans, 100gr. cintes de beicon, 1 cullerada de julivert picat, 2 cullerades d'oli d'oliva, 2 cullerades de formatge ratllat, 2 cullerades de pa ratllat, sal i pebre.\n1-Tallem les cebes i les posem a sofregir a foc lent fins que quedin transparentes.\n2-A banda fregim durant 2 minuts el beicon.\n3-Agafem un bol i posem 2 ous, sal i pebre i ho barregem bé, el pa del dia abans i la crema de llet.\nHo remenem bé fins que es desfaci el pa i quedi una pasta.\n4-I avoquem el beicon amb la ceba, el formatge ratllat, el julivert picat, sal i pebre. Remenem.\n5- Apart preparem un motllo de plum cake, l'untem amb mantega i pa ratllat.\n6- I posem la pasta i ho col.loquem al forn a 200º durant 40minuts.\n7- Deixem refredar, ho tallem i ho emplatem acompanyat amb una amanida.\nPublicado por MARIA TERESA en 16:29\n8-PASTEL DE CARNE***\nINGREDIENTS: 500gr. de carn picadade porc i vedella, 50gr. pernil dolç, 1 llesca de pa de motllo, 5cl. de llet, 50gr. de formatge ratllat, 12 olives farcides, 2 ous crus, 3 ous durs, 1/2 got de vi blanc, oli d'oliva, farina, 1 got de caldo de pollastre, sal, pebre, all i julivert.\n1- Agafem un bol i barregem la carn de porc amb la vedella, el pernil trinxat, els ous crus, el pa remullat\namb la llet, sal i pebre.\n2-Tirem la resta de les olives i el formatge ratllat. 3-Quan està ben barrejat agafem un full d'alumini i posem la carn al damunt i aplanem bé.\n4- Posem unes làmines de bacon i a sobre els ous bullits.\n5- Amb l'ajut de l'alumini ho enrottlem i donem forma al pastis.\n6- El rebosem amb farina blanca i el col.loquem en una cassola amb oli d'oliva i el fregim perqué\nquedi daurat pels dos cantons.\n7-Avocar-hi el vi blanc i finalment el caldo de pollastre. Coure a foc lent 1 hora.\n8-Finalment fem una picada d'all , julivert i olives i l'afegim al sofregit.\n9-Deixem que es refredi i tallem. Ho tornem a col.locar a la cassola perqué faci xup-xup...\n10-Tallar-ho quand estigui fred.


Barcelona, paradís de les curses populars | Atletisme Català\nInici General Barcelona, paradís de les curses populars\nBarcelona, paradís de les curses populars\nMés de 100.000 atletes ocupen cada any els carrers de Barcelona durant les diferents curses populars que se celebren a la ciutat. Barcelona sha convertit en un referent mundial daquest tipus dactivitats, disposant dalgunes curses amb major nombre de participants del calendari internacional. El dia 18 de maig se celebra precisament la Cursa El Corte Inglés, prova llegendària que va assolir durant els anys 90 lincreïble xifra de 108.000 participants. Des de ja fa algunes temporades, la xifra de corredors sha estabilitzat vora els 60.000. Amb els inscrits daquest any, la cursa arrabassarà la xifra de 1.700.000 corredors entre les seves 30 edicions.| A més daquesta cursa, que enguany assoleix la seva trigèsima edició, Barcelona compta amb una marató plenament recuperada que en breu aspira a aconseguir els 12.000 atletes i amb una cursa com la de Bombers que és modèlica a la seva organització. A més, al seu calendari figuren la mitja marató, la cursa de la Mercè o la Cursa dels Nassos (celebrada el dia de Sant Silvestre), amb uns registres de participació que milloren any rere any, tot convertint a la ciutat en un autèntic paradís pels atletes populars que no satreveixen amb els 42 quilòmetres de la marató. Hi ha curses per a tots els gustos i possibilitats. El comitè organitzador de Barcelona 2010 ha plantejat les seves dues proves de marató, la masculina i la femenina, amb un caire de coherència amb el caliu popular daquestes curses al carrer perquè es puguin desenvolupar íntegrament en un recorregut molt cèntric fora de lEstadi Olímpic de Montjuïc. I per fer aquesta prova el més urbana possible i per afavorir lespectacle, els atletes faran tres voltes al recorregut.


Sons de la Mediterrània : Entre Duke Ellington i el pasdoble\nJordi Roura i Jordi Martí Fabra | Actualitzat el 25/02/2018\nEntre Duke Ellington i el pasdoble\nRamón Evaristo y su Orquesta, al Club Trébol\nEl Club Trébol de Ràdio 4 viatjarà aquest diumenge 25 de febrer a la Barcelona dels anys 40 i les orquestres que animaven els salons i hotels de la ciutat amb els balls de moda. I ho farà de la mà d'un dels músics més cèlebres i prolífics d'aquells anys: Ramón Evaristo.\nRamon Evaristo amb una orquestra tanguera a l'Hotel Alfonso XII de Sevilla, l'any 1942. Foto: Arxiu Jordi Roura\nA la postguerra, el swing, la rumba i el pasdoble marcaven la pauta i dominaven la moda en el gust popular. S'havien d'oblidar moltes coses i ballar anava bé per passar les penes i els ofecs de l'època... Una de les orquestres més famoses d'aquells anys va ser la de Ramón Evaristo.\nRamon Martínez Fernández, conegut artísticament com a Ramón Evaristo, va néixer a Cuenca el 14 d'octubre de 1909. Als 7 anys li van regalar un violí i, després de fer diversos cursos de música a Granada, amb 11 anys va traslladar-se a Barcelona.\nEl 1932 van destinar-lo com a mestre a Vilafranca del Penedès, i allà va muntar una orquestra d'aficionats, amb qui tocava estàndards de jazz. Era l'Orquesta Royaltie, al capdavant de la qual va fer bolos arreu de Catalunya. Una mica més tard, quan es va formar el Hot Club de Vilafranca, l'orquestra va canviar-se el nom i va passar a anomenar-se Creación.\nRamon Evaristo. Foto: Arxiu Jordi Roura\nDurant la Guerra Civil, el músic va formar part de la banda de la Divisió Jaén 25 de l'exèrcit republicà a Barcelona. Acabada la guerra, va ser represaliat i el van destinar com a mestre a Las Hurdes, a Extremadura. Així que va poder, va traslladar-se a Barcelona per dedicar-se completament a la música. El 1940 va crear la seva pròpia orquestra. Devot de Duke Ellington, va treballar especialment en la promoció del jazz a Vilafranca del Penedès, on va impulsar diversos festivals i matinals, presentats pel periodista Miguel Cueto, que tenien el patrocini de Caixa del Penedès.\nAls anys 40, Evaristo també va treballar en la música de moltes de les comèdies lleugeres que es rodaven a Barcelona. I no parava d'actuar amb la seva orquestra, on destacava el saxofonista José Llata, integrant d'una nissaga de músics i pallassos, amb qui es va conèixer a la Divisió Jaén 25. Llata era capaç d'introduir solos a l'estil de Johnny Hodges en els pasdobles que triomfaven a l'època. També van fer de cantants de l'orquestra vocalistes tan extraordinaris com Rina Celi, Enrique del Caro i Bonet de San Pedro, i clarinetistes virtuosos com Adolf Ventas. En combos més reduïts, Evaristo va compartir escenari amb grans músics com el pianista Lleó Borrell.\nDesprés del gran èxit als anys 40 i 50, va passar una etapa subsitència fent bailongo a sales com la Cibeles als anys 60, i encara va conèixer una nova etapa quan joves músics i aficionats van revaloritzar-lo. El 1982 va fer la seva darrera actuació: un homenatge al seu estimat Duke Ellington a Torelló. Ramón Evaristo, que va morir a Barcelona el 10 de febrer de 1990, serà el protagonista aquest diumenge 25 de febrer al programa Club Trébol de Ràdio 4.\nL'orquestra de Ramón Evaristo. Foto: Arxiu Jordi Roura\nARNAU TORDERA i MAGÍ CANYELLES al Circuit Folc a les 22:00 a Cafè del Teatre (Lleida) més...


Benidorm i Alzira s'escapen en solitari - Fundació de Pilota Valenciana\nDiumenge 02 de Febrer del 2020 a les 19.48 hores. maties oliver\nBenidorm i Alzira s’escapen en solitari\nBenidorm i Alzira estan intractables. Les lligues professionals tenen dos líders que a la quarta jornada no coneixen la derrota i ja es postulen com els equips favorits, a ambdues modalitats, per a obtenir una de les quatre places de les semifinals.\nEl Nou Trinquet d’Alzira ha sigut l’escenari d’una autèntica festa de la pilota valenciana. Abans que el duel entre Murla i Benidorm tancara la quarta data de la XXIX Lliga Bankia d’escala i corda, el Club de Pilota d’Alzira ha presentat als equips de la seua escola. Una vegada conclòs l’acte ha sigut el torn per a l’enfrontament de Genovés II, Santi i Bueno contra Pere Roc II, Javi i Carlos.\nEl trio benidormer ha vençut (35-60) al conjunt murler en una partida que ha estat molt disputada fins que Pere Roc II i els seus companys han aconseguit trencar el joc. Això ha coincidit en un canvi de pilota amb 35 iguals. A partir d’ací, els blaus han tancat cinc jocs consecutius per emportar-se els dos punts. Tot i el resultat, el duel ha sigut intens sobretot a la punta. La característica llotgeta del trinquet alzirenc ha fet que tant Bueno com Carlos tancaren prou quinzes, especialment el punter del Genovés. Així mateix, el duel de mitgers s’ha decantat per a Javi davant Santi, mentre que a la resta Pere Roc II ha mantingut la regularitat que acostuma i Genovés II ha patit al final de la partida després de tindre una actuació destacada al seu equip fins a l’avantatge blau al marcador.\nAmb estos dos punts, Benidorm es consolida com el líder en solitari de la competició i s’assegura el primer lloc almenys una jornada més gràcies al seu ampli coeficient (+80). No ha perdut cap duel i sols ha concedit una unitat als seus rivals, concretament a Montserrat. Per la seua banda, Murla es veu superada per Vila-real (segon amb sis punts) i Pedreguer-MasyMas (tercer amb cinc unitats) i se situa quarta amb quatre punts. Fora dels llocs d’accés a les semifinals es troben Montserrat, cinquens també amb quatre punts, Dénia, sext amb una unitat, i Almussafes, cuer sense cap puntuació a la classificació. Amb tot açò, la Lliga d’escala i corda seguirà amb la cinquena jornada al trinquet de Vilamarxant en el confrontament entre Almussafes i Benidorm.\nALZIRA HO HA GUANYAT TOT\nLa XXXVII Lliga Bankia de raspall – Trofeu Diputació de València ha tancat la quarta jornada al trinquet El Rovellet de Dénia. Alzira ha guanyat (10-30) a Barxeta i confirma que és l’equip a batre en esta competició. Pablo, Seve i Lorja són els líders en solitari amb vuit punts i sense conéixer la derrota. A més a més, el conjunt riberenc a soles ha concedit dos punts a la resta de rivals.\nPel que respecta al duel entre alzirencs i barxetans, el trio de Pablo s’ha mostrat molt sòlid al llarg de l’enfrontament igual que durant tota la Lliga. Enfront, Moltó, Raúl i Ibiza segueixen en dinàmica negativa i sumen la seua tercera derrota seguida. La força de Seve des del mig ha estat clau per superar a Raúl. El vigent campió com a mitger ha demostrat la seua superioritat davant el jugador del Genovés que cal recordar que s’estrena a la competició en eixa posició.\nAmb este resultat, Alzira s’escapa amb dos punts per davant del Genovés, amb sis unitats, i s’assegura el lideratge a la fi de la quinta jornada pel seu alt coeficient (+65). Per l’altre costat, Barxeta continua amb els dos punts que va obtenir a la primera data davant Xeraco i és el cuer de la classificació. La resta de posicions es reparteixen amb el tercer lloc que ocupa Oliva amb cinc unitats, seguit de Xeraco amb tres punts. Les mateixes unitats suma Villanueva de Castellón i són cinquens perquè el seu coeficient de tantejos és pitjor que el del trio de Ian. La Lliga de raspall continuarà el dimarts amb l’enfrontament entre Xeraco i Oliva al trinquet oliver, en una partida corresponent a la segona jornada que va ser posposada pel temporal.


Extraescolars Escola La Bassa - Torregrossa\nDes de l’AMPA i Quàlia us fem arribar la proposta d’activitats extraescolars del curs 2018-2019, que es faran a la tarda, fora d’horari escolar.\nLes activitats s’iniciaran el dilluns 1 d’Octubre (sempre i quan es compleixin els mínims d’inscrits, en cas contrari, avisaríem a les famílies afectades de la NO realització de l’activitat) i finalitzaran el divendres 7 de juny.\nLa inscripció a les activitats serà anual, però la quota seguirà sent trimestral. La butlleta s’entregarà a principi de curs i serà valida per tots els trimestres. Si hi ha algú que es vulgui canviar o esborrar de l’activitat podrà fer-ho abans de començar el següent trimestre posant-se en contacte amb Quàlia. S’avisarà abans de passar la quota del següent trimestre. La quota serà proporcional al nombre de setmanes per trimestre.\nTrimestre Preu (Activitats 1h)\n1r timestre (12 set) 42,5€\n2n trimestre (14 set) 49,5€\n3r trimestre (6 set) 22€\nTrimestre Preu (Activitats 1.30h)\n1r timestre (12 set) 63,5€\n2n trimestre (14 set) 74€\n3r trimestre (6 set) 33€\nHi ha la possibilitat de fer-ho en dos pagaments: al principi i a la meitat de cada trimestre. El fet d’esborrar-se de l’activitat un cop començat el trimestre, NO implica la devolució de la part proporcional. La primera setmana d’activitats, la de l’1 al 5 d’octubre, es podrà assistir a la classe de prova gratuïtament sempre que truquin a la Klara Lopez 663263494 o enviïn un correu a klopez@aalba.cat per reservar la plaça. La família també podrà parlar amb els monitors i mestres de cada activitat.\nPodeu fer entrega de la butlleta de pre-inscripció fins màxim el dia 24 de Setembre a la bústia de l’AMPA o podeu fer la inscripció a través del formulari electrònic que trobareu a la web de Qualia: www.lleurequalia.cat , a l'apartat de Comunitat Quàlia - Escola La Bassa.\nPer a qualsevol dubte ens trobareu trucant al 663263494 (Klara Lopez Coordinadora de Qualia) o al correu klopez@aalba.cat


Dia de la NO-Violència | COL·LEGI XUQUER\nEns trobem en una de les activitats comunes a tots els nivells educatius del Centre, més antiga i casolana. Cada 31 de gener, recordant la personalitat i l’exemple de Ghandi i altres persones, el col·legi du a terme un senzill i variat acte.\nCoordinat pels tutors, especialistes,departaments i alumnes, donem forma a les nostres inquietuds, pensaments i expressions al voltant de la Pau, la Concòrdia, el Respecte i els Drets de totes les persones.\nCada nivell ( Infantil, Primària i ESO) i cada curs tria un mode d'expressió. El món de la Música sol emprar-se molt a Infantil i Primària tant en la modalitat de cançons com balls. També ens trobem amb lectures i creació de poemes o textos, dibuixos i imatges. És més freqüent en Secundària trobar-se amb lectures dramatitzades, representacions teatrals, escenificacions de la realitat ... Tots amb la intenció de recordar el que tenim, defendre la justícia i denunciar la injustícia i participar junts en una acte senzill, emotiu i propi.\nSempre el fem al nostre xicotet pati escolar i sol concloure en un acte comú de tots els nivells. Regalem dibuixos, muntem oracions amb el nostre cos, cantem i ballem, juguem, riguem o no ... Sempre amb la intenció de concienciar-nos una miqueta i recordar el que som.


Burjassot convida a 'estimar lliure' per Sant Dionís\nInicio L'Horta Nord Burjassot Burjassot convida a ‘estimar lliure’ per Sant Dionís\nEl pròxim 9 d’Octubre se celebra la festivitat de Sant Dionís, i amb eixe motiu, l’Agència de Promoció del Valencià, AVIVA, i el Servei d’Atenció Integral a les Dones, Espai Dona, han posa’t en marxa la campanya #JoEstimeLliure!, que es durà a terme a través de la xarxa social Twitter.\nAixí, des de les regidories de Promoció del Valencià i d’Igualtat s’anima a les burjassoteres i burjassoters a demostrar, en 140 caràcters, que “l’amor i la llibertat van de la mà, que podem entimar-nos i volar lliures, que en l’amor no hi cap dolor!”. Aquelles persones que vulguen participar, només hauran d’escriure un tweet d’amor lliure, nomenant els perfils de Twitter d’@AvivaBurjassot i d’@Espai_Dona amb l’etiqueta #JoEstimeLliure. Aquelles que més ‘m’agrada’ tinguen aconseguiran un dinar o sopar per a dues persones al restaurant Les Maries de Burjassot.\nSegons ha explicat la regidora d’Igualtat, Lluna Àrias, “a Espai Dona, cada febrer, amb motiu del Dia de Sant Valentí, treballem per tal de desbancar eixe model de relació que segueix representant homes i dones com éssers diferents amb rols oposats però complementaris, i que trobem a les novel·les, les pel·lícules, els contes… Per això, quan se’ns va proposar des d’AVIVA fer aquesta campanya per Sant Dionís, de seguida vam sumar-nos”.\nPer a la regidora de Promoció del Valencià, Maria Viu, l’objectiu és “aprofitar aquesta celebració valenciana de l’amor, la nostra pròpia celebració per a construir altra forma d’entendre l’amor que ens permeta estimar-nos i gaudir de relacions afectives sanes i amables”.\nLes veïnes i veïns que estiguen interessats, han de publicar les seues piulades des de hui mateix i fins al pròxim dia 9 d’octubre del 2017 (tot el dia inclòs).\nArtículo anteriorPodemos rechaza el proyecto de ampliación de la V-21 “por poner en riego l’Horta”\nArtículo siguienteAsivalco escenifica en Madrid el apoyo de los empresarios de Fuente del Jarro al Corredor Mediterráneo


6 min. Barcelona 02/04/2020 16:11\n651x366 El ministre de Sanitat, Salvador Illa, compareixent a la comissió de Sanitat del Congrés dels Diputats, aquest migdia / J.J. GUILLÉN / EFE El ministre de Sanitat, Salvador Illa, compareixent a la comissió de Sanitat del Congrés dels Diputats, aquest migdia / J.J. GUILLÉN / EFE\nA la segona ha anat la vençuda, tot i que amb força matisos. Després del fiasco de la primera remesa de tests ràpids importats de la Xina que es van haver de retornar perquè només tenien un 30% de sensibilitat per detectar el virus davant del 80% que prometien, ara el govern espanyol n’ha adquirit un milió de nous a una altra empresa xinesa. I, segons ha anunciat al Congrés el ministre de Sanitat, Salvador Illa, l’Institut Carlos III de Madrid n'ha validat la fiabilitat però només per als pacients que porten més d'una setmana infectats per coronavirus. La sensibilitat dels tests és del 80% en aquests casos; en canvi, en els contagis per un temps inferior, l'índex es retalla fins el 64%.\nDescarregar Informe de la Societat Espanyola de Malalties Infeccioses sobre els tests del coronavirus


He tingut tres experiències de visites a illes de la Macaronèsia portuguesa: el 1985 i el 2006 en una de les dues més grans i, alhora, la més propera a Portugal i, aquest estiu, en una de més petita i més llunyana. Tot venint de les Balears, dels 402 humans per km2 d’aquest darrer agost, l’experiència comparada i els records m’han fet reflexionar sobre un tema que, a les nostres illes, és recurrent cada estiu de rècords d’afluència com el d’enguany: d’on venim?, on som?, on anem?...\nL’any 1985, l’illa que vaig visitar acabava d’entrar a la UE (com les Balears) i, per tant, la política europea encara no s’hi havia fet palesa. En tractar-se d’una illa volcànica, força cònica, recordo com les seves pregones valls transversals al litoral solcaven els vessants costaners per on discorria la carretera que contornejava l’illa. Cada vegada que s’entrava en una nova vall, sobtadament, ens topàvem amb una exhibició paisatgística, sempre diferent de l’anterior, un autèntic espectacle sorpresa rere sorpresa.\nVint-i-un anys més tard d’aquella primera visita, el 2006, aquella illa s’havia transformat força, ja feia 20 anys que la bombardejaven amb projectes d’infraestructures subvencionades amb fons europeus, més encara que altres regions per mor de la seva condició de regió ultraperifèrica. Aquella successió de valls i crestes tan diverses i espectaculars, ara s’havia convertit en una monòtona i avorrida successió pont-túnel-pont-túnel-pont-túnel... La urbanització hi havia crescut, les franquícies s’hi havien implantat i el camp s’hi començava a veure abandonat...\nEnguany, com deia, he tornat a la Macaronèsia portuguesa, però a una illa més petita i més llunyana i, la veritat, tot i que no he vist el que vaig veure el 1985 a la més grossa i propera al continent, no hi he trobat el decebedor paisatge del 2006. Què hi he trobat? Doncs moltes coses que en illes com les Balears de cada vegada se’ns fa més difícil trobar-hi. Us n’enumero un grapadet de referides als comerços i al paisatge. Als bars i restaurants hi abundaven les fotos antigues (en blanc i negre) de la zona; pòsters de peixos amb el nom local; la TV encesa sense que ningú la miràs; estovalles de paper; parets enrajolades; visitants i locals compartint restaurants; visitants progres (normalment espanyols) a la cerca d’autenticitat i fugint d’illes ‘saturades’; carta de postres a tot color en paper lluent i, a mà, a l’apartat “altres postres”, els de la casa (boníssims); cambrers molts simpàtics; aire condicionat que no acaba de funcionar; absència de franquícies; població local sense mirar el mòbil i xerrant; ni rastre de decoradors... fora dels comerços, un paisatge amb molt poques ferides: alguns, pocs, ports esportius amb llocs buits i sense fondejos a fora; un espai rural que, vist des de Mallorca, qualificaríem de molt ben cuidat i, sobretot, sense tancaments que aturin el pas als caminants; miradors amb molts pocs turistes; balnearis costaners (la roca volcànica no afavoreix les platges) mig buits; pobles sense circumval·lació; carreteres sense vehicles i encara menys turistes (als ulls d’un mallorquí); mínima diferenciació social, a jutjar pel paisatge urbà de les principals poblacions; absència de pidolaires; i, sobretot, molta visualització de la cosa pública (berenadors, vigilants de platja, itineraris perfectament assenyalats, aparcaments... sense concessions privades que ho explotin). En no haver envaït el territori l’allau d’activitat privada d’escala continental, allò públic semblava que, encara, se’n sortia prou bé...\nQuè ens trobarem en aquesta illa d’aquí a 21 anys si hi tornam? Doncs no ho sé, però si segueix el rumb de tantes illes turistitzades, sens dubte trobarem cosa diferent. Els fills i néts dels ramaders i dels que nedaven joiosament als ports (sí, sí, als ports) segurament ja viuran en algun dels blocs de pisos que s’hauran construït expressament per als nadius i per als immigrants que arribaran a l’illa; i, als afores, hi hauran aparegut urbanitzacions de luxe que barraran el pas a excursionistes i ramaders. De fet, ja vaig veure una indicació que conduïa a un camp de golf i algun xalet luxós de disseny modern, segur que no pertanyien a ramaders macaronèsics...\nEls jutjats de Vilanova deixen en llibertat Sayes, acusat d'un delicte de manifestació il·legal contra Llarena\nMés abusos a l'Església catalana: el mossèn de Constantí va abusar de nens durant anys\nAngelina Jolie visita un camp de refugiats rohingyes a Bangladesh


Trieu la universitat: la facultat d'Enginyeria i Arquitectura de l'Edificació | Article 2021\nTrieu la universitat: la facultat d'Enginyeria i Arquitectura de l'Edificació\nESCOLLIR LA UNIVERSITAT: LA FACULTAT DE LA CONSTRUCCIÓ D'ENGINYERIA I ARQUITECTURA\nDecidir què cal fer després de la graduació i, per tant, escollir la universitat durant l’ orientació universitària sol generar confusió i forts dubtes, que sovint es redueixen a dues o tres opcions per decidir. En alguns casos, però, potser l’elecció no es produeix: per exemple, si no estàs decidit entre les professions d’enginyer i d’arquitecte en lloc d’haver de matricular-te necessàriament en una de les dues assignatures de grau corresponents, pots optar per la titulació en enginyeria d’edificació i arquitectura. : al final del curs universitari podeu decidir quina carrera professional emprendre. Has estat una mica curiós i vols saber-ne més? A continuació, llegiu aquesta guia en què us donarem informació sobre temes, exàmens, oportunitats de carrera.\nNo et perdis Com matricular-te a la universitat: la guia\nFACULTAT D'ENGINYERIA I ARQUITECTURA DE CONSTRUCCIÓ: ASSIGNATURES I EXAMES\nEnginyeria i Arquitectura de l'Edificació és un màster de 5 anys. En els primers anys, el pla d'estudi té com a objectiu proporcionar una educació sòlida en les disciplines d'enginyeria estructural matemàtica-física, històrica, de representació, per millorar la capacitat dels estudiants de concebre i dissenyar edificis i assentaments i resoldre problemes relacionats.\nLes disciplines estudiades i aprofundides posteriorment inclouen l’arquitectura i la història de l’arquitectura, juntament amb totes les assignatures relacionades amb tècniques d’enginyeria i disseny. La teoria s’acompanya gairebé sempre d’activitats de laboratori que serveixen per verificar els coneixements adquirits.\nFACULTAT D'ENGINYERIA I ARQUITECTURA DE CONSTRUCCIÓ: OBJECTIUS DE FORMACIÓ\nLa titulació té com a objectiu proporcionar una base d’enginyeria científica, basada en el formalisme i anàlisi de dades, i una base arquitectònica basada en aspectes estructurals, artístics i tècnics. La unió d’aspectes tècnics, artístics i històrics permet que l’estudiant tingui un bagatge cultural complet augmentant la seva inventiva.\nFACULTAT D'ENGINYERIA I ARQUITECTURA DE CONSTRUCCIÓ: OPORTUNITATS PROFESSIONALS\nDesprés de cursar el màster en enginyeria i arquitectura de la construcció, el graduat pot decidir si completa la seva preparació amb un doctorat o un màster de nivell II. Les figures professionals que sorgeixen són enginyers de la construcció o arquitectes, freelancer o professionals inserits en entorns de treball corporatius.\nEDIFICI D'ENGINYERIA I ARQUITECTURA: EL VÍDEO DEL CURS DE GRAU\nAra podeu aprofundir-ho tot amb un vídeo sobre la titulació creada per Il resto del Camplus … Bona visió!\nUNIVERSITAT: GUIES PER GUIAMENT\nVoleu saber més sobre el món universitari? No et perdis els nostres preciosos guies:\nProva d’entrada 2018: vas a matricular-te en un professorat de nombre limitat? Aquí teniu tot el que heu de saber.\nInformeu-vos dels detalls de la prova d’entrada d’arquitectura del 2018


per Redacció 18/07/2017 13:15h\nImatge d'arxiu de la tancada dels joves al Rectorat de la UdL | LleidaDiari.cat\nEl jutjat de menors ha condemnat el jove menor d'edat denunciat per insultar i agredir periodistes a la tancada de la UdL. Ha ordenat un any i mig de llibertat vigilada «amb instrucció formativa laboral» per un delicte de coaccions i un delicte lleu de maltractaments. El noi pot recórrer la sentència a l'Audiència de Lleida. Està pendent el judici a un altre jove, major d'edat, pels mateixos fets. El succés va tenir lloc el 2 de juny 2016, després de la roda de premsa de l'Assemblea de Lletres a la Universitat de Lleida (UdL), quan alguns periodistes van anar fins al despatx del rector per gravar imatges dels aldarulls que es van iniciar quan membres del Personal d'Administració i Serveis (PAS) de la UdL van entrar al despatx okupat per demanar als tancats que marxessin. Segons la denúncia efectuada per dos periodistes de TV3, alguns dels joves els van agredir amb cops, empentes, insults i amenaces, per fer-los fora. Intentaven impedir que els mitjans de comunicació entressin a l'espai que ocupaven des de feia dues setmanes, per protestar contra la presència de la policia al campus.\nEn les hores posteriors als fets es van fer públics diversos vídeos dels aldarulls en què s'apreciava com una de les persones que seguia amb l'okupació i que no era estudiant de la UdL empenyia amb força un fotògraf (que acabava, a més, ruixat amb una salsa) i com, la mateixa persona, increpava un càmera de televisió. Els periodistes van denunciar agressions del menor ara condemnat i d'aquest altre jove, que està pendent de judici, ja que és major d'edat. Els aldarulls entre tancats, membres del PAS i periodistes, van tenir lloc durant una roda de premsa convocada per l'Assemblea de Lletres, un pis més a dalt, per exposar els motius pels quals la majoria d'ells abandonaven l'okupació. Ja en la roda de premsa es va fer palès el desacord entre els mateixos estudiants, dividits entre els que abandonaven l'okupació i els que seguien la tancada, juntament amb altres alumnes de la UdL i altres persones alienes a la universitat.\nLa tancada al Rectorat es va iniciar el 17 de maig després d'un enfrontament entre els Mossos d'Esquadra i els estudiants que volien fer un acte de protesta a la classe de la subdelegada del govern espanyol a Lleida, Inma Manso, per protestar, entre altres coses, per la gestió del govern espanyol sobre els refugiats. L'acte va acabar amb la detenció d'una alumna de Comunicació Audiovisual de 21 anys. Després de dies i intents infructuosos de negociació entre els tancats i els representants de la UdL, es va acordar seguir negociant a través de dos mediadors. Aquests però, van abandonar la negociació dimecres 1 de juny en considerar que no podien fer més per l'acord. Els alumnes que seguien tancats insistien en la seva petició que es prohibís l'entrada de la policia a la universitat i l'equip directiu insistia en la llibertat de càtedra. La tancada va acabar quan els Mossos van entrar per la força de matinada al despatx del rector. Els joves que hi quedaven, però, ja havien marxat i no hi van trobar ningú dins.\nJa es coneix la condemna per l'acusat de comprar per Internet amb targetes d'altres\nAMPLIACIÓ: Les imatges de l'accident mortal a l'N-240


Subaru 360, un utilitari japonés tan desconegut com divertit – Colla Verglas\nComparteix amb el 600, el Mini, el 2CV o el Beetle la missió de ser un cotxe asequible a l’abast de tothom, i la veritat és que com a mínim al Japó ho va aconseguir, venent unes 392.000 unitats entre 1958 i 1971, i convertint-se de passada en el primer kei car. Equipava un motor bi-cilíndric de 360 centímetres cúbics, d’aquí el nom, amb una potència inicial de 16 CV que amb els anys va arribar als 25 CV (hi havia una opció de doble carburador que elevava aquesta xifra fins els 36 CV). Si encara no esteu impressionats espereu a llegir sobre les seves prestacions: 100 km/h de velocitat màxima… a la que arribava després d’estar 37 segons amb el peu abaix. Un festival, vaja.\nPer així entendre’ns, podriem dir que el 360 és al Japó el que el 600 va ser per Espanya, un dels models que va ajudar a motoritzar el país. Subaru ha decidit rendir un particular tribut a aquest petit utilitari publicant un video al seu canal de YouTube. No té la qualitat dels videos que per exemple publica Petrolicious però tampoc està malament, encara que sigui només per donar a conèixer un dels Subarus més importants de la història (i alhora un dels més desconeguts).


El Projecte Alfafar 2020 s'acosta a les preocupacions de la ciutadania\nEls protagonistes d'aquest projecte són els veïns i veïnes d'Alfafar, que estan dissenyant una ciutat a partir de les seves opinions i sensibilitats.\nEl Projecte de l'Ajuntament d'Alfafar "Alfafar 2020" ha començat el seu camí amb les primeres reunions mantingudes amb partits polítics i organitzacions cíviques del municipi.\nAquest projecte té per objecte definir les necessitats dels ciutadans i ciutadanes d'Alfafar i les possibilitats de desenvolupament del municipi en aspectes essencials com Infraestructures, Medi Ambient, Serveis Municipals, Sanitat o Educació entre d'altres.\nL'Ajuntament ha volgut que una de les primeres sessions de treball fora amb les associacions Cíviques ja que, com assegura l'alcalde d'Alfafar Juan Ramón Adsuara, coneixen de primera mà les preocupacions de la ciutadania i les seves aportacions seran fonamentals per a l'aplicació posterior dels resultats del projecte.\nAlfafar 2020 és un full de ruta escrita pels propis veïns i veïnes d'Alfafar i coordinada per la Universitat d'Alacant, de Debats, taules rodones, fòrums de participació oberta així com trobades amb els responsables dels diferents partits polítics. La finalitat d'aquest document és que es desenvolupi tenint en compte totes les sensibilitats i comptant amb el major nombre d'opinions contrastades.\nProjectes com els de mobilitat, accessibilitat, el soterrament de les vies, els accessos al municipi o el model de creixement vinculat a les zones comercials, són alguns dels reptes que l'Ajuntament ha d'afrontar per construir una ciutat dissenyada pels seus veïns i veïnes.\nUn dels aspectes fonamentals del treball que ara s'inicia, és la capacitat de generar projectes capaços d'accedir a finançament extern per a la seva execució. D'aquesta manera es contemplen accions susceptibles de comptar amb finançament supramunicipal, especialment aspectes com els de mobilitat que poden comptar amb subvencions procedents de la Unió Europea.\nLes sessions de treball continuaran desenvolupant-se durant les pròximes setmanes, estant en molts casos obertes a la participació de veïns i veïnes d'Alfafar amb inquietuds sobre el desenvolupament futur del municipi.\nAjuntamentAlcaldeALFAFARAlfafar 2020AjuntamentXerradaCiutadaniaEstudiantsInformacióJovesJuan Ramón AdsuaraJubilatMilloresNenesNensPensionistaSocialVeí


‘Hola, Mundo’ és un documental que recull els viatges per tot el món que han fet el Rubén i la Lucía amb el petit Koke\n“Hola, gent!”, crida el Koke pel micro des d’una plataforma que serveix d’escenari. Falta una setmana perquè compleixi els tres anys i fa de mestre de cerimònies juntament amb els seus pares, Rubén Señor i Lucía Sánchez, en la presentació del documental Hola, Mundo a Barcelona. Al cap i a la fi, ell n’és el protagonista, ja que la peça audiovisual versa sobre els seus primers anys de vida, que, des del moment del naixement, han girat al voltant del viatge. De fet, és l’eix del documental, que se centra en la importància de tot allò que passa durant la primera infància i en els beneficis que el viatge en família pot aportar als infants a partir de les experiències viatgeres del Koke i els seus pares.\nSeñor i Sánchez van deixar les seves feines en el món de la publicitat l’any 2013 per complir el seu somni de fer la volta al món mentre alimentaven el blog algoquerecordar.com. Fent quilòmetres es van enamorar dels nens viatgers. “Les famílies viatgeres amb què ens creuàvem pel camí van canviar la nostra perspectiva sobre el que pensàvem que era la paternitat. Els seus fills se’ns presentaven en diferents idiomes, no tenien por a allò desconegut, eren creatius, molt autònoms, amants de la natura. Ens va sorprendre el seu coneixement del món i de si mateixos. Eren nens molt lliures. I els seus pares, també”, expliquen al documental. Va ser llavors quan es van fer la promesa de tenir un fill i de regalar-li el món.\n“Les famílies viatgeres amb què ens creuàvem pel camí van canviar la nostra perspectiva sobre el que pensàvem que era la paternitat"\nRubén i Lucía - pares del Koke\nEl 2016 va néixer el Koke. Dels seus primers 26 mesos de vida se’n va passar vint viatjant pel món. Japó, Xina, Estats Units, França, Sud-àfrica, Colòmbia, Brasil, Cuba i Egipte van ser alguns dels divuit països que va recórrer en aquest període. “El documental neix de casualitat. Viatjant amb el nostre fill gravàvem imatges, com solem fer sempre, però en un determinat moment vam veure que havíem après moltes coses, que ens n’havíem adonat de moltes altres i que a través de les xarxes havíem obtingut respostes a molts dels nostres dubtes. Vam pensar que seria útil i necessari fer un documental que servís d’ajuda a moltes famílies que tenen la pressió de l’entorn a l’hora de viatjar amb un bebè. De fet, quan va néixer Koke, per a nosaltres va ser com tornar a la casella de sortida i viatjar d’una manera diferent”, apunta Señor.\nFORA PORS I EXCUSES\nLa peça, de poc més d’una hora de durada, vol desmuntar pors i excuses a l’hora de viatjar en família, però també subratllar els beneficis que el viatge té per a infants i pares, mentre reivindica el dret dels nens a passar més temps en família. “No hem inventat res nou perquè hi ha moltes pedagogies que ara es consideren alternatives, però que són del segle passat, que ja parlen d’això. Maria Montessori parla de la primera infància, que definia dels 0 als 6 anys, i altres estudis nous que es fan en l’àmbit científic afirmen que aquests són els anys en què s’assenta la base emocional d’una persona, en què s’entenen conceptes com el bé i el mal, o si el món és perillós o tot el contrari. Totes les experiències que el nen viu durant els primers anys de vida marcaran la seva personalitat en el futur”, explica Sánchez.\n"Ens va sorprendre el seu coneixement del món i de si mateixos. Eren nens molt lliures. I els seus pares, també”\nAsseguren que han vist diferències en el desenvolupament de Koke, com ara en el llenguatge i l’ampli vocabulari adquirit per “l’experiència real i integrada” d’aspectes que altres infants coneixen a partir dels llibres en anys posteriors. “Viatjar ha incidit sobretot en el tema de l’autoconfiança, en no tenir por a relacionar-se amb persones de qualsevol mena, no només pel que fa a la raça, sinó també a l’edat”, afirma Sánchez. Alhora constata que el fet viatger potencia els punts forts que porta de sèrie una persona: “Per exemple, si el nen és observador, té 24 hores cada dia durant el viatge per potenciar-ho”.\nHola, Mundo es divideix en diferents blocs, a partir dels quals intenta donar respostes a dubtes que sorgeixen a l’hora de viatjar en família, com ara els vols llargs, les malalties, la gestió de la por, els comentaris de l’entorn, el menjar i la relació amb els avis. Per això, el documental també dona veu a la pediatra Lucía Galán, el neuropsicòleg Álvaro Bilbao, la biòloga Katia Hueso i el psicòleg Alberto Soler. Són especialistes que, segons els pares de Koke, els han acompanyat des de l’altra banda de la pantalla al llarg dels tres anys i que els han ofert molta informació per gestionar diverses situacions.\nEl documental dona veu a experts en matèries com la pediatria, la biologia o la neuropsicologia\n“Hem viscut en primera persona moltes de les coses que han publicat i hem comprovat que eren certes. Per exemple, quan a un nen no li dius que cert lloc és perillós, en lloc de caure es concentra i no cau. Quan t’aguantes l’impuls i comptes fins a deu després de donar-li una broqueta de pollastre veus que és veritat que no s’ofega, ja que vam introduir el mètode Baby led weaning en l’alimentació del Koke des dels sis mesos de vida. O el clàssic, que un nen es posa malalt el primer any. Els nens emmalalteixen en una escoleta plena de virus, no per caminar enmig del bosc. El que afirmen, nosaltres ho experimentàvem en la pràctica”, assenyala Sánchez.\nI quan el documental acaba, les maletes aviat es preparen per tornar-se a omplir. “Ens hem comprat una furgoneta camper i, a partir de la setmana que ve, marxem a les Canàries. Després farem Marroc i Portugal. A l’estiu, els països nòrdics, l’Europa de l’Est... Fa pinta de ser un any fent voltes”, diu Señor. Potser caldrà una segona part del documental.


Tres persones moren i dues resulten ferides en un accident de trànsit a Manlleu - Diari de Girona\nTres persones moren i dues resulten ferides en un accident de trànsit a Manlleu\nTres persones van morir i dues més van resultar ferides en un accident de trànsit a Manlleu. Els fets van passar pocs abans de dos quarts de vuit del vespre del dijous. Segons el Servei Català de Trànsit (SCT), l'accident va passar, per causes que s'estan investigant, al quilòmetre 2,7 de la BV-5224, al terme de Manlleu, en xocar dos turismes. A conseqüència del sinistre van morir a l'acte dos ocupants d'un dels vehicles: el passatger posterior, R.U.D., de 20 anys i veí de Torelló, i una menor, passatgera davantera del mateix vehicle, i tres persones més van quedar ferides, una en estat crític i dos en estat menys greu, totes traslladades a l'Hospital de Vic.\nEl ferit crític, que viatjava en un dels seients posteriors d'un dels vehicles, va morir ahir al matí i, segons va informar l'SCT, es tracta de J.M.G.A., de 18 anys i també veí de Torelló. Al sinistre, que va obligar a tallar la carretera durant més de 6 hores, van acudir cinc patrulles dels Mossos, cinc dotacions dels Bombers i set del SEM.


Ballesteros, més a prop de confirmar que es tornarà a presentar: 'No percebo que la gent em vulgui amortitzar' | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nBallesteros, més a prop de confirmar que es tornarà a presentar: 'No percebo que la gent em vulgui amortitzar'\nPrimer pla de l'alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, en una entrevista amb l'ACN\nL’alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, s’inclina cada cop més per tornar-se a presentar a la reelecció com a candidat del PSC, però assegura que la decisió “definitiva” encara no està presa i que la farà pública d’aquí a unes setmanes. “No marejaré la perdiu durant tot l’estiu, ni m’aniré fent el desitjat”, garanteix en una entrevista a l’ACN. El batlle, que es confessa un convençut dels pactes en política, desmenteix “rotundament” que hagi segellat un acord amb Cs per compartir l’alcaldia durant el proper mandat i assegura que no es presta mai “a aquest tipus de jocs”. Com acostuma a dir, pactarà “amb tothom que aposti per la ciutat”, de forma inclusiva. Malgrat que alguns dels seus adversaris polítics l’han acusat d’estar “amortitzat” i “esgotat”, Ballesteros treu pit dels suports rebuts el 2011 i el 2015 a les urnes. “A mi em preocuparia que em volgués amortitzar la gent i no percebo que la gent em vulgui amortitzar”, defensa.\nPreguntat per les crítiques d’alguns adversaris polítics, ironitza que deu ser “com una hipoteca” perquè l’han amortitzat el 2011, el 2015 i ara el pretenen amortitzar de nou. “Mentre els que em vulguin amortitzar siguin els meus adversaris, que no enemics polítics, això no em preocupa gens. Per això ho consulto amb tanta gent, perquè a mi em preocuparia que em volgués amortitzar la gent i no ho percebo”, confessa.\nEl batlle assegura que el seu objectiu és fer polítiques d’esquerres, però que això es pot fer pactant “amb gent de dretes”. Ho justifica pel fet que no ha deixat de banda els programes socials, educatius, de justícia social, ni de cooperació internacional. “No hem renunciat a cap plantejament bàsic d’un programa progressista i d’esquerres”, defensa sobre el pacte amb els populars.\nAmb un escenari polític municipal que a dia d’avui encara es manté “molt obert” -només Pau Ricomà, d’ERC, està confirmat per repetir com a cap de llista-, l’alcalde garanteix que estendrà la mà als pactes. “A priori, les sigles indiquen coses, però si ens entenem en allò fonamental perquè la ciutat tiri endavant, estic obert a qualsevol proposta i solució, sempre que no sigui excloent”, avisa.\nSobre la irrupció al plenari de Dídac Nadal, fill de l’exalcalde Joan Miquel Nadal, Ballesteros no se’n mostra gens preocupat. Quan es va anunciar que Nadal seria el portaveu del PDeCAT del consistori, el president del comitè local va vaticinar que seria “un malson per Ballesteros”. L’alcalde, però, ironitza que a ell “ningú” no li treu la son, més enllà de la seva família, i menys encara amb la seva “edat” i amb la seva “experiència” en política.\nBallesteros defensa que ha “fet la feina” en matèria econòmica, com demostren els quatre exercicis consecutius amb superàvit. “Hem reduït l’endeutament per sota del 110% abans de temps, i estem en condicions de tornar a proposar inversions per la ciutadania, fer processos de participació ciutadana i decidir pressupostos participatius. Proposo consolidar aquesta sortida del pou amb el que vam trobar a la ciutat”, avança.\n'La CUP és una anècdota política'\nSobre la polèmica per la continuïtat al plenari de la regidora de la CUP Laia Estrada arran de la seva condemna pel ‘cas Bershka’, l’alcalde afirma que està pendent dels informes jurídics municipals. “No tinc cap interès en què plegui. Ja s’ho farà; tampoc em treu la son. Per mi la CUP és una anècdota política”, opina. Ballesteros insisteix que s’estan estudiant les al·legacions presentades per la regidora, a qui recentment l’Audiència de Tarragona ha substituït la condemna a tres mesos de presó per una multa. “No em preocupa gens”, admet l’alcalde.\nSobre l’actualitat local, Ballesteros es mostra satisfet de l’acord pel mapa ferroviari signat amb la Generalitat i els alcaldes de Reus, Cambrils, Salou i Vila-seca. “Per primera vegada el territori ha decidit què vol. Fins ara les coses ens havien vingut de fora, com la ubicació de l’estació de l’AVE, però ara serem nosaltres qui escriurem el guió”, defensa.\nL’alcalde de Tarragona està convençut que, amb aquesta entesa, cap iniciativa particular farà trontollar el conjunt del projecte. Ara bé, el batlle admet que ara la seva principal preocupació és la solució definitiva per als trens de mercaderies, que considera que hauran de desviar-se per l’interior. “Seria una barbaritat que les mercaderies passin per les ciutats i els trens de passatgers per l’exterior”, alerta.\nCoincidint amb un període de puixança turística, l’alcalde confirma que el projecte de reforma de l’Hotel Imperial Tarraco estarà acabat d’aquí a un any, abans de l’estiu del 2019, i suposarà una inversió de prop de 10 MEUR. Sobre la venda forçosa de Ca l’Ardiaca després de la manca d’entesa amb la propietat per impulsar-hi un petit hotel de luxe, l’alcalde afirma que la subhasta de la finca sortirà a licitació per import de mig milió d’euros. “Hi ha hagut preguntes d’empreses, però no puc dir que ja hi hagi un operador que ho farà”, reconeix.\nPel que fa als bons resultats dels creuers, l’alcalde assegura que el projecte es troba en l’escenari desitjat fa pocs anys. Sobre les comparacions amb Barcelona, el batlle opina que a Tarragona mai no caldrà patir per una “allau” de creueristes, principalment per manca de capacitat del mateix port. Segons l’alcalde, els creuers han de ser una estratègia de futur i, de fet, manté que el comerç local nota un increment del negoci quan arriben els vaixells.\nPel que fa a la imatge de la ciutat, un dels aspectes que més preocupa a l’alcalde és l’incivisme, que costa més d’un milió d’euros anuals a les arques municipals. “Segurament falla que no fem una educació col·lectiva prou bona i que hi ha desentesa per part d’alguna gent”, reconeix sobre la problemàtica. El batlle recorda que amb la despesa per pal·liar l’incivisme podrien costejar dos llars d’infants o tres festes de Santa Tecla. Malgrat les campanyes promocionals i educatives, l’alcalde lamenta que “dissortadament”, aquesta lluita hagi d’anar acompanyada de “mesures coercitives i més mesures de vigilància i control”, com demostra l’aposta per contractar detectius privats.\nD’altra banda, sobre la implantació d’Ikea a Campclar, Ballesteros sosté que hi ha un acord per resoldre els recursos presentats per alguns propietaris dels terrenys i que, si no hi ha “cap ensurt”, els treballs s’iniciaran a l’estiu. Pel que fa al MNAT, en canvi, l’alcalde lamenta que la Generalitat i el govern espanyol no hagin aprofitat les obres a l’actual edifici per presentar el projecte de trasllat definitiu a la Tabacalera. “Portem un any d’endarreriment”, lamenta.


Centres Universitaris. Servei d'Informació\nQuins són els centres universitaris?\nQuantes facultats i escoles té la UA? ¿Quins títols imparteixen?\nQuè són els departaments universitaris? ¿Quines funcions i organització tenen?\nQuè són els instituts universitaris? ¿Quines funcions i organització tenen?\nLes universitats estan integrades pels centres universitaris encarregats dels processos de gestió i organització acadèmica.\nLa Llei Orgànica d'Universitats (Títol II, Capítol I) estableix la denominació i funcions dels centres universitaris.\nEls centres de les universitats públiques tenen la següent denominació i funcions:\nFacultats i Escoles: encarregats de l'organització dels ensenyaments i els processos acadèmics, administratius i de gestió conduents a l'obtenció de títols de grau o postgrau.\nDepartaments: encarregats de la docència d'assignatures i investigació en una o diverses àrees de coneixement i de recolzar les iniciatives docents i investigadores del professorat.\nInstituts Universitaris: són centres dedicats a la investigació científica i tècnica o a la creació artística. Podran organitzar i desenvolupar programes i estudis de doctorat i de postgrau.\nLes Facultats i Escoles tenen com a principal funció la d'organitzar acadèmica i administrativament els estudis oficials de grau o doctorat.\nLes facultats i Escoles exerceixen, entre unes altres, les següents funcions (relació completa en Estatut de la UA.(art.8):\nGestionar la matrícula, expedients i actes de qualificacions dels estudiants.\nElaborar els horaris acadèmics, calendaris d'exàmens i altres processos acadèmics relacionats amb els seus estudis.\nElaborar i coordinar els plans d'estudi i proposar la implantació de nous ensenyaments.\nSupervisar el funcionament general dels ensenyaments.\nPromoure accions de qualitat en la docència i avaluar les activitats del personal docent i d'administració.\nOrganitzar i coordinar els serveis i instal·lacions.\nTotes les Facultats i Escoles compten amb un equip de directiu encapçalat per un Degà/a en el cas de Facultats i per un Director/a en el cas d'Escoles. Igualment, totes les Facultats i Escoles compten amb una secretaria administrativa on els estudiants realitzaran molts dels tràmits que tinguen relació amb els seus estudis.\nLa Universitat d'Alacant compta amb les següents Facultats i Escoles que imparteixen els següents títols oficials:\nFacultat de Ciències Econòmiques i Empresarials: imparteix els Graus en Administració i direcció d'empreses (ADE), Economia, Sociologia, Publicitat i Relacions Públiques, i Treball Social. Els dobles grau de Dret-ADE, Turisme-ADE i el doble gradu de Enginyeria Informàtica-ADE.\nFacultat de Ciències: imparteix els Graus de Biologia, Química, Ciències del Mar, Matemàtiques, Òptica i Optometria, Geologia, Física i Gastronomia i Arts Culinàries.\nFacultat de Ciències de la Salut: imparteix els Graus d'Infermeria i de Nutrició Humana i Dietètica.\nFacultat de Dret: imparteix els Graus de Dret, Criminologia, Relacions Laborals i Recursos Humans i Gestió i Administració Pública. El doble grau de Dret-ADE. També imparteix el Màster d'Advocacia.\nFacultat d'Educació: imparteix els Graus de Magisteri Educació Infantil, Magisteri Educació Primària, Ciències de l'Activitat Física i de l'Esport. També està encarregada d'impartir el Màster de Professorat d'Educació Secundària.\nFacultat de Filosofia i Lletres: imparteix els Graus d'Estudis d'Español; llengua i literatures, Filologia Catalana, Estudis Anglesos, Estudis Francesos, Estudis Àrabs i Islàmics, Traducció i Interpretació, Història, Humanitats, Geografia i Ordenació de Territori, i Turisme.\nEscola Politècnica Superior: imparteix els estudis d'Arquitectura (grau+màster), Enginyeria Civil, Arquitectura Tècnica, Enginyeria Informàtica, Enginyeria Multimèdia, Enginyeria en So i Imatge en Telecomunicació, Enginyeria Química, Enginyeria Robótica, Enginyeria Biomèdica i el doble grau de Enginyeria Informàtica-ADE. També imparteix els màsters professionals d'Enginyeria en Telecomunicació i Enginyeria en Camins, canals i ports.\nEscola de Doctorat: organitza el estudis de doctorat\nEls departaments són les unitats de docència i investigació encarregades de coordinar els ensenyaments d'un o diversos àmbits del coneixement (Llei Orgànica d'Universitats. Text refós. Art.9)\nEls departaments estan directament encarregats, entre altres coses, d'organitzar la docència de les assignatures i són responsables del compliment de les obligacions docents del seu professorat.\nQualsevol assignatura que s'impartisca en els plans d'estudis de la Universitat està adscrita a un departament que és el responsable d'assegurar una adequada docència de la mateixa.\nTot el professorat de la UA està integrat en un departament on té el seu despatx i atén a l'alumnat.\nEn cas que sorgisca algun problema referent a l'organització o qualitat de la docència d'una assignatura serà el departament el que haurà d'esmenar possibles deficiències. Els/as estudiants hauran de dirigir-se als departaments per a presentar suggeriments, queixes o reclamacions referents a la qualitat de la docència.\nEls departaments estan regits per un Consell de Departament format per professors/as, investigadors/as i personal administratiu del departament i per representants d'alumnes/as matriculats/as en assignatures impartides pel departament.\nEl Consell de Departament nomenarà un Director/al fet que ho presidirà, també es nomenarà un Secretari/a que donarà fe dels acords.\nRelació de departaments de la Universitat d'Alacant\nEls Instituts Universitaris d'Investigació són centres dedicats a la investigació científica i tècnica o a la creació artística. Podran organitzar i desenvolupar programes i estudis de doctorat i de postgrau.\nEls Instituts Universitaris estan encarregats de desenvolupar i promoure plans d'investigació o de creació artística i de fomentar l'especialització i l'actualització científica, tècnica i artística.\nTambé estan encarregats d'organitzar i promoure estudis de postgrau i especialització.\nEls Instituts Universitaris estan regits per un Consell d'Institut format pels seus professors/as investigadors/as, pel seu personal d'administració i serveis i per una representació de l'alumnat matriculat en els seus ensenyaments.\nEl consell d'institut nomenarà a un Director/a i a un Sotsdirector/a i, si escau, a un Secretari/a.\nInstituts d'investigació de la Universitat d'Alacant.\nÚltima actualització: 30-Gen-2020 12:20:51


Perillen 650 llocs de treball de persones amb discapacitat a Lleida arran de l’increment del salari mínim interprofessional\nLes entitats que gestionen els 11 centres especials de treball de Lleida han de fer front a un augment de 1,5 milions d’euros anuals més per als seus treballadors amb discapacitat. L’Associació Talma haurà d’assumir 50.000€ no previstos en el pressupost del 2019.\nLes entitats d’atenció a persones valoren molt positivament aquest increment, però la falta d’ajudes al llarg dels últims anys no els permet fer front a aquesta despesa imminent.\nLes entitats s’adhereixen a les mobilitzacions programades arreu de Catalunya per reclamar solucions efectives a la Generalitat, que s’inicien demà 31 de gener a Lleida.\nOnze centres especials de treball de Lleida que ocupem 650 persones amb discapacitat ens trobem al límit del col·lapse econòmic arran de l’increment sobtat del 22% en el salari mínim interprofessional (SMI) que va aprovar el govern a finals del desembre passat i que ja s’aplicarà a la nòmina del mes de gener. En concret, l’Associació Talma, que té un total de 118 treballadors, també té 24 persones al Centre Especial de Treball (CET) que cobren el SMI.\nLes entitats valoren molt positivament l’augment del salari mínim, però alerten que el govern no ha tingut en compte la delicada situació que viu el sector, amb una congelació d’ajudes des de fa 10 anys que ha derivat en una situació econòmica crítica. Es tracta d’una situació en què l’Associació ha de fer front a l’increment sobtat del SMI en la nòmina dels seus treballadors de manera imprevista.\nConcretament, Lleida xifra en 1,5 milions d’euros més l’import que haurem d’incrementar a les nòmines dels treballadors aquest any. Per això, el conjunt d’entitats socials de Lleida, federades a ALLEM, considerem que “l’augment del SMI és una mesura que era necessària, però que ha estat la gota que ha vessat el got de la precària situació financera del sector, que arrossega 10 anys d’ajudes congelades per part de la Generalitat”. Demanem un increment de la inversió en matèria d’ajuts a la producció d’aquests CETS fins que es garanteixi el dret al treball de les persones amb discapacitat amb especials dificultats.\nLa directora de l’Associació Talma, Rosa Ticó, recorda que els centres no tenim ànim de lucre i la nostra funció és generar ocupació per a persones que no podrien tenir un futur a l’empresa ordinària, atesa la seva discapacitat. “Si puja el salari mínim, els centres especials de treball hem d’incrementar la nostra part de l’aportació i aquest fet ens porta a una situació econòmica insostenible” conclou.\nPla de xoc per fer front al col·lapse\nFins al desembre de 2018 el salari mínim interprofessional era de 735,9 euros. Amb l’increment del SMI la xifra ha passat a ser de 900 euros.\nLa realitat del sector i de l’Associació Talma és que “no tenim marge per repercutir aquest increment en els preus dels nostres productes, ni podem augmentar la productivitat dels nostres treballadors, atesa la seva especial situació, i per aquest motiu sol·licitem a les administracions un pla de xoc per fer front al col·lapse.\nL’increment de la despesa que l’Associació haurà de fer front oscil·la entre al voltant dels 50.000€ i, per aquest motiu, Ticó adverteix que “la situació no només afecta als CETS sinó la repercussió serà global en el conjunt de l’entitat i s’haurà de fer front a reajustaments de totes les despeses i les tarifes. En aquest sentit, l’Associació Talma vetllarà perquè les institucions i les empreses locals comprenguin la situació i s’arribi a un acord favorable per les dues parts, sense rescindir contractes que puguin repercutir a la pèrdua de llocs de treball si l’Associació es queda sense demanda de serveis.\nAmb l’objectiu de recollir el màxim d’adhesions, les entitats han redactat un manifest al que recullen adhesions per tal de sensibilitzar l’opinió pública al respecte i sol·licitar l’activació d’un pla de xoc per evitar la desaparició d’aquests centres, fet que significaria l’exclusió social de col·lectius molt vulnerables.\nLes entitats del territori s’adhereixen a les mobilitzacions programades arreu de Catalunya i inicien una primera acció de reivindicació el dia 31 de gener a Lleida. Aquesta inclou el tancament dels centres especials de treball i dels serveis durant el matí per dur a terme una concentració unitària a Lleida, d’ 11 a 12 del matí, a la Delegació del Govern i els Serveis Territorials d'Economia i Finances a Lleida ciutat. Carrer Lluís Companys, número 1, Lleida (davant de l’Edifici EuroForum).


País Valencià :: El referèndum grec, al desembre\nPortada d'Inici Món Europa El referèndum grec, al desembre\nSegons el ministre de l’interior, Haris Kasta\nEl referèndum grec, al desembre\nPapandreu, el primer ministre grec, ha proposat un referèndum a la seua nació per tal que aprovin el paquet d’ajudes (que comporta estrènyer-se més el cinturó) i la continuïtat a la moneda única. Això ha provocat un terratrèmol als mercatsNeus Vidal, 02 novembre 2011 Però sembla que la idea del referèndum continua endavant. I la celebració del mateix podria ser el desembre, segons paraules del ministre d’Interior del país hel·lè: “Existeix la possibilitat de que el referèndum es celebri abans de gener, cap a desembre”. Segons el polític grec, la convocatòria es celebrarà després que Grècia i els seus socis internacionals detallin l’acord sobre el rescat.\nL’executiu grec va donar suport aquesta nit a la convocatòria del referèndum. Alguns ministres abandonaren la reunió en desacord amb la proposta de Papandreu, tot i que han anunciat que donaran suport al primer ministre a la moció de confiança del proper divendres.\nPer la seua banda, Papandreu defensa el referèndum dient que “el referèndum serà un mandat clar, un missatge clar dins i fora de Grècia sobre aquest recorregut europeu i la nostra participació en l’euro”\nSabent que la mesura no ha estat benvinguda ni pels socis comunitaris ni pels mercats econòmics, Papandreu va declarar que confia que els socis de Grècia recolzaran les seues polítiques, al mateix temps que ha demanat als líders del G-20, que es reuniran a Cannes el 3 i 4 de novembre, a “garantir que la democràcia està per damunt de la fam dels mercats”\nMerkel i Sarkozy tenen previst trobar-se aquest dimecres amb representats del Govern grec a Cannes, per acordar la posada en marxa l’acord del passat 27 d’octubre, segons un comunicat del president francès.\nSarkozy y Merkel van estar parlant per telèfon sobre la decisió del primer ministre grec. Els dos mandataris van acordar crear un “full de ruta” per la posada en marxa de l’acord sobre el següent tram d’ajudes per Grècia, que consistia en la quitació del 50% del deute Merkel i Sarkozy es reuniran aquesta nit amb el primer ministre grec per demanar-lo d’aplicar les reformes de la manera més ràpida possible.\nEls mercats s’han desplomat a tota Europa per l’anunci del referèndum. Les cotitzacions dels bancs francesos (com Société Générale, BNP Paribas i Crédit Agricole, amb d’altres entitats exposades a Grècia i a d’altres països febles de la eurozona han caigut de forma significativa\tÚltima Hora\nMario Monti, encarregat de formar nou govern\tBrussel·les: nova normativa per les agències de ràting\tCiao, Berlusconi. Hola, màxim de prima de risc\tLa UE pacta una quitació del 50% per Grècia\tJudici contra “Tintin al Congo”\tRSS | Contacta'ns | Avis Legal | Mapa del lloc


Casal de colònies Port de Sóller | CRISTIANS VALLSÓLLER\nNORMATIVA I FORMULARI PER INSCRIURER-SE\nHeus aquí unes normes bàsiques per la deixa del Casal de Colònies Sant Ramon de Penyafort del Port de Sóller, propietat de la Comunitat de Cristians de la Vall de Sóller. La signatura d’aquestes normes implica l’acceptació per part del sol·licitant.\nPer formalitzar la reserva s'ha de lliurar aquest formulari i realitzar una transferència bancaria al moment de la sol·licitud del casal, al compte corrent de la Parròquia de Sant Ramon de Penyafort del Port de Sóller: SANTANDER ES45 0049 0176 2128 1022 1941. En el concepte s’ha de indicar: donatiu casal i la data de la reserva. Després s’ha d’enviar justificant de pago al whatsapp 671000666 o al correu: cristiansvalldesoller@gmail.com.\nSols obtindran la reserva del casal aquelles sol·licituds que hagin enviat justificant de pagament.\nPer saber la disponibilitat de dates consulta el calendari parroquial\nDISPONIBILITAT DE DATES >>>\nEl Casal de Colònies Sant Ramon de Penyafort del Port de Sóller està dirigit per la Parròquia de Sant Ramon de Penyafort del Port de Sóller i que pertany a la Unitat de Pastoral Cristians de la Vall de Sóller.\nEl casal és un espai privilegiat al Port de Sóller per desenvolupar al llarg de l'any activitats relacionades amb la catequesi, reunions de formació, oci, celebracions o activitats lúdiques en general i amb un ambient sempre creient.\nEl casal Sant Ramon de Penyafort fou inaugurat l'any 1971 gràcies a la iniciativa d'Isabel Llabrés, que va aportar un milió de pessetes per a la seva construcció.\nLa vídua de Jaume Ballester, benefactora del Projecte, va finançar la construcció d'un edifici que va anar a càrrec de Bartomeu Morell «cit» que en poc més d'un any el va tenir llest.\nLa seva inauguració es va realitzar el 25 d'abril de 1971, —aquest any ha fet 50 anys— es va descobrir una placa en memòria de Jaume Ballester que està situada al costat de la porta principal.\nEls primers anys de la seva construcció es va conèixer com el «teleclub» de la parròquia del Port.\nAra s'ofereixen les instal·lacions a grups d’infants i joves, institucions i particulars.\nAl vell mig del Port de Sóller. A 5 minuts de la platja.\nDirecció: carrer de l'Església, 9 - 07108 Port de Sóller, Illes Balears\nT'oferim un espai al Port de Sóller per a realitzar, campaments, colònies, celebracions, activitats extraescolars, exercicis espirituals, convivències, trobades, recessos, cursos i activitats socials. Un lloc per allotjar-se, per facilitar el descans en soledat, en família o entre amics.\nLes portes del Casal de Colònies estan obertes per a totes les persones i grups que vulguin trobar un espai de pau i tranquil·litat.\nEs tracta d'un espai senzill i auster, alhora que molt acollidor. En una atmosfera totalment afavoridora per a activitats grupals.\nL'edifici està compost de 2 plantes.\nLa PLANTA BAIXA està composta de 2 sales.\n1. Sala gran (80 m2)\n2. Sala petita (40 m2)\nLa planta baixa disposa de 4 banys individuals.\nUna cuina està equipada amb una cuina, dues taules d’alumini industrial, un congelador i un rentador.\nUn rebost amb una gelera, un microones i un rentador. Hi ha olles, plats i utensilis per menjar.\nDisposa també d’un pati exterior (145 m2). La meitat cobert amb ombra i la meitat sense sostre.\nTambé un armari de neteja i una rentadora\nEl mateix pati hi ha un bany amb 5 dutxes per homes i un altre bany amb 5 dutxes per dones, amb aigua calenta.\nFOTOGRAFIES PLANTA BAIXA\nLa PRIMERA PLANTA disposa de 3 habitacions a la primera planta anomenades:\n1. Penyal Bernat (5 llits)\n2. Torre picada (18 llits)\n3. Far de muleta (14 llits)\nUn total de 37 llits\nLa primera planta disposa de 4 banys individuals. Les habitacions són molt lluminoses i totes tenen finestra a l'exterior.\nFOTOGRAFIES PRIMERA PLANTA