Més de 500 alumnes de secundària es consciencien sobre els riscos que comporten les drogues - Ajuntament de Rubí\nMés de 500 alumnes de secundària es consciencien sobre els riscos que comporten les drogues\nMés de 500 alumnes de secundària es consciencien sobre els riscos que comporten les drogues El Teatre Municipal La Sala ha acollit aquest dimecres i dijous noves representacions de l’obra “No em ratllis!!!” https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/mes-de-500-alumnes-de-secundaria-es-consciencien-sobre-els-riscos-que-comporten-les-drogues https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/mes-de-500-alumnes-de-secundaria-es-consciencien-sobre-els-riscos-que-comporten-les-drogues/@@images/image/preview\nEl Teatre Municipal La Sala ha acollit aquest dimecres i dijous noves representacions de l’obra “No em ratllis!!!”\nRepresentació d’aquest dijous (foto: Localpres)\nEl Servei Salut Pública de l’Ajuntament de Rubí ha programat entre aquest dimecres i dijous al Teatre Municipal La Sala quatre sessions de l’obra teatral No em ratllis!!!, que té com objectiu fer reflexionar els joves sobre el consum de drogues i les conseqüències que se’n deriven. L’espectacle, a càrrec de la companyia Teatracció, ha comptat amb l’assistència de 534 alumnes de 3r d’ESO dels centres Duc de Montblanc, J. V. Foix, Balmes, La Serreta, L’Estatut, Regina Carmeli i Torrent dels Alous.\nNo em ratllis!!! aborda el consum de diverses drogues, així com les conductes de risc associades ─conducció i accidents de trànsit, relacions sexuals sense protecció, mal caràcter, etc.─. L’activitat va a càrrec de tres actors i es divideix en dues parts: un espectacle teatral en què es plasmen les vivències, els pensaments i els records de tres joves que estan decidint què fer en el seu temps lliure; i un debat posterior en què el públic és convidat a participar. A la finalització de l’obra, a més, tant els educadors com els alumnes reben material didàctic amb recursos per reflexionar sobre el consum de drogues.\nFa anys que l’obra No em ratllis!!! es representa a Rubí en el marc del Programa de prevenció de les addiccions del Servei de Salut Pública de l’Ajuntament. Per tal de garantir la màxima qualitat i eficàcia del muntatge, els seus continguts es revisen periòdicament i els actors que hi participen reben regularment una formació específica a càrrec d’especialistes de l’entitat ABD – Energy Control i de la Subdirecció General de Drogodependències del Departament de Salut.


La Generalitat no pot confirmar si hi ha víctimes catalanes\nLa Delegació de la Generalitat a Madrid intenta, de moment sense èxit, tenir informació sobre possibles víctimes catalanes en l'atemptat de Madrid. El Ministeri de l'Interior explica que no té un llistat de víctimes 'per autonomies'. La Generalitat també s'ha posat en contacte amb la delegació del govern de l'estat a Madrid.\n12/03/2004 - 00.00 Actualitzat 12/03/2004 - 14.07\nFonts de la delegació de la Generalitat a Madrid han explicat que s'estan fent gestions per obtenir més informació sobre les víctimes, tot i que de moment des del Ministeri no se'ls ha proporcionat. El Ministeri de l'Interior ha publicat a la seva pàgina web (www.mir.es) un llistat amb el nom i els cognoms dels ferits, i amb el nom del centre hospitalari on es troben ingressats. De moment no hi ha informació sobre la procedència de les víctimes, mortals o ferits, de l'estat espanyol. Si que s'ha informat, des del govern de l'Estat, sobre la nacionalitat de víctimes estrangeres. Des del Ministeri de l'Interior remeten a Ifema, el recinte firal madrileny on s'han traslladat els cadàvers, i des d'Ifema remeten a la delegació del govern de l'estat a la comunitat de Madrid, que tampoc té aquestes dades, han informat des de la delegació de la Generalitat a Madrid. Les últimes informacions oficials apunten a 198 víctimes mortals i 1.463 pesones que van patir ferides. Per la seva part, l'equip de forenses ha indentificat més de 117 cadàvers.


Publicat el 20/04/2020 21:59\nEl Consell Comarcal del Baix Ebre ha suspès el contracte de subministrament de menús als menjadors escolars de La Mercè i Remolins, on el servei està aturat des del passat mes de març, seguint les indicacions del departament d’Educació que assumirà el cost del 70% dels efectius perjudicis de les empreses. Així s’ha aprovat avui en la reunió de la comissió de govern del Consell Comarcal que per primera vegada s’ha celebrat per videoconferència.\nEl Consell Comarcal del Baix Ebre té la competència del servei de menjador de les escoles de La Mercè i Remolins, situades a Tortosa i que són Centres d’Atenció Educativa Preferent, delegada pel departament d’Educació. També s’ha suspès el contracte de serveis d’inspecció de sanejament.\nD’altra banda, el Consell ha iniciat les gestions amb Adif per demanar la suspensió del cobrament del lloguer de les estacions de la Via Verda de Benifallet i Aldover.\nFinalment, el president del Consell Comarcal del Baix Ebre, Xavier Faura, ha informat del tancament de l’exercici de 2019 amb un resultat pressupostari positiu de 345.256 euros i un romanent de tresoreria de 284.729 euros, que permetrà el pagament de factures a proveïdors presentades fins al 31 de març.


Dia internacional dels Boscos – Ajuntament de Castellolí\nPerdre’t per un moment en un bosc frondós, t’alimenta l’esperit i et fa oblidar les preocupacions, et canvia la prespectiva: de com mirem al món i també de com ens veiem a nosaltres mateixos.\nEl bosc ens recorda sempre alguna cosa essencial: que formem part del cicle de la vida. En el bosc veiem com s’acumula la fullaraca i entenem que l’arbre és la mare de l’humus i àvia dels manantials dels que bebem com a part que som del mateix cicle. El bosc ens aporta pau, i ens ofereix una eina necessària per poder trobar el ritme natural, els temps de la natura. Retorna, observa, contempla, compren: som natura.\nTot i que la natura i el bosc, segueixen el mateix cicle, res no es perd i tot té una raó de ser ! Millorant els nostres boscos, millora la nostra seguretat. La regidoria de Medi Ambient treballa per executar les franges de protecció contra incendis, espais a l’entorn dels nuclics amb reducció de biomassa per minorar el perill en cas d’incendi. La seguretat de les persones és sempre prioritat.\nRecordeu la prohibició de fer foc al bosc: va començar el dia 15 de març i s’allargarà fins el 15 d’octubre. Informeu-vos: http://web.gencat.cat/ca/actualitat/detall/Prohibicio-de-fer-foc-al-bosc-00002\nUs avançem que en la propera edició de la setmana del Medi Ambient es programarà una conferència sobre els perills dels incendis forestals d’avui i els projectes de les franges, així com altres activitats sobre energies renovables, activitats a l’entorn i millores en el servei de la gestió de residus: PaP\nTeresa Guixà Seuba\nBy:teresaguixa bosc, entorn, FOC, incendi, medi ambient 0 comment


Cruïlla d’animals Nous horitzons: Com capturar peixos cadena 08 d'abril 2020\nCruïlla d’animals Nous horitzons: Com capturar peixos cadena\nFont: Cruïlla d’animals Nous horitzons: Com capturar peixos cadena\nEl món de la creuada d'animals està molt estès i acull nombroses espècies. Des d’un petit error fins al tauró gegant, Nintendo ha proporcionat hàbitat a tothom. Tot i això, hi ha diversos reptes disponibles per completar els jugadors. Un dels reptes requereix que els jugadors agafin Stringfish. Com tots coneixem el món de la creuada d'animals, que les criatures i les coses generen un temps distintiu a la regió.\nEl Stringfish es cria a la regió del Sud entre juny a setembre. Mentre que la seva ubicació es va modificar de desembre a març a la regió nord. Precisament, els jugadors han de visitar aquests llocs en diferents temporades de 4 a 9 del matí. En comptes d’aquests requisits previs, n’hi ha molts més a tenir en compte mentre aneu a atrapar peixos caduços a Animal Crossing. A continuació, us detallem de forma individual totes les solucions mitjançant una solució, assegureu-vos de ser conscient mentre la llegiu.\nCaptura peix cadena\nEls jugadors han de saber sobre la ubicació precisa de Stringfish. Els posteriors peixos es reprodueixen al riu dels penya-segats i els jugadors que no en són conscients. És un lloc d’altitud d’animals Crossing, per la qual cosa els jugadors han d’obtenir una escala per visitar aquesta ubicació. Una vegada que els jugadors aconsegueixen amb èxit una adquisició a l'escala, han de fer-la servir per anar al riu dels penya-segats.\nUn cop van visitar allà; aleshores, han de fer servir la seva verga per atrapar Stringfish. Tanmateix, serà difícil agafar els peixos posteriors en un sol temps, per la qual cosa es requereix provar-ho gairebé 5 a 6 vegades. Una vegada que els jugadors agafin Stringfish amb èxit, han de donar el peix al Museu dels Blathers. Després d'això, els jugadors poden visitar una altra regió en una altra temporada per agafar un Stringfish per si mateixos, ja que els peixos els poden proporcionar una suma de més de 15.000 campanes. Cada peix ajudarà als jugadors a guanyar 15.000 campanes, de manera que els jugadors han d’atrapar el màxim de corda que puguin.\nAnimal Crossing: New Horizons és l’últim joc de Nintendo i, mitjançant el mitjà d’aquest article, hem compartit tota la informació disponible al respecte. Paral·lelament, també hem esmentat una estratègia específica per atrapar-hi Stringfish. Esperem que el bloc us ajudi a assolir aquest propòsit i, en cas que trobeu absurdes alguna informació o pas en l’article, aleshores ens sentim molt disculpades.\nEls jugadors que no han provat l'experiència de joc d'animals Crossing: New Horizons poden jugar-la a Nintendo Switch.\nDaniel Ryan és una persona creativa que ha estat escrivint blocs i articles sobre seguretat. Escriu les darreres actualitzacions sobre Office.com/setup i com pot millorar l’experiència laboral dels usuaris. Els seus articles han estat publicats en moltes revistes electròniques, blogs i llocs web populars.\ncom es mesura el diàmetre d’una esferacom comprovar els seguidors d'algú en tumblrcom aconseguir youtube a vizio smart tvCom puc triar les millors tecnologies per a la meva aplicació web? Com puc obtenir-me beneficiat per ruprr.com? Com podem millorar les habilitats de desenvolupament d'aplicacions? com aferrar-se sense obtenir un bonerecom desbloquejar el bloqueig de gran model de Samsung\nCom definir l’objectiu o el propòsit d’un esdeveniment pel seu tipus? [Infografia]Com crear un hospital massiu en 10 dies: lluitar contra el coronavirusCom trobar la teva posició perfectaCom imprimir un catàleg de productes d'una botiga WooCommerce per al client?Voleu aconseguir un màrqueting digital i convertir-vos en multimilionari, però no sabeu com començar?Com baixar de pes ràpidament: 3 passos senzills, basats en la ciènciaCom redactar un pla d'empresa convincent per a un nou mercatCom obtenir PornHub Premium de forma gratuïta


Activitats extraescolars | Escola Tàber Barcelona\nLes activitats es realitzen des de setembre a juny.\nLa graella d’activitats extraescolars es pot consultar en aquest enllaç.\nLa descripció de les activitats, els preus orientatius i les places ofertades per al curs 2019-2020 estan disponibles en aquest enllaç.\nLa proposta se centra en els dos objectius següents:\nAprendre els aspectes tècnics i tàctics propis de l’esport\nTreballar aspectes socioafectiuspropis dels esports d’equip: treball en equip, treball de grup, et.\nL’activitat s’orienta a la pràctica esportiva del bàsquet i s’adapta a les condicions en què es realitza, tant d’entrenament com de competició. La modalitat que s’empra és de mini-bàsquet. La competició s’emmarca en la Lliga del Consell de l’Esport Escolar de Barcelona.\nMitjançant aquesta activitat, els nens i les nenes treballaran els principals aspectes tècnics i tàctics específics del futbol, que es complementen amb la participació en la competició de la Lliga del Consell de l’Esport Escolar de Barcelona. La modalitat que s’aplica és de futbol-sala o futbol-7.\nEstà orientada a la iniciació en diferents esports, que es practicaran de forma rotatòria al llarg del curs. Així mateix, es complementa amb algunes activitats que potencien la condició física de base dels nens i nenes.\nÉs una activitat orientada a aquells nens/nenes que prefereixen especialitzar-se des dels 6 anys. Es treballen els aspectes tècnics i tàctics propis de l’esport escollit , així com les diferents capacitats físiques i coordinatives adequades per aquestes edats.\nL’activitat s’orienta a la pràctica esportiva del voleibol i s’adapta a les condicions en què es realitza, tant d’entrenament com de competició. La competició s’emmarca en la Lliga del Consell de l’Esport Escolar de Barcelona\nActivitat on es treballa el sentit de l’equilibri, la percepció del cos en l’espai i la millora de la condició física, la disciplina i el respecte a l’oponent.\nL’edat i el nivell dels nens/es marca algunes diferències sobre la preparació que es du a terme. Es treballen diferents estils, així com els principals aspectes tècnics complementaris (sortides i viratges).\nactivitats en sala:\nEs tracta d’una activitat orientada a la pràctica de les activitats rítmiques i coreografiades. Es treballen aspectes de coordinació, actitud postural, sentit rítmic i treball de conjunt.\nActivitat orientada a nens i nenes de 4 a 6 anys que proposa un treball sobre el coneixement del cos, la coordinació, la lateralitat, la musicalitat i els ritmes, tot acompanyat d’una àmplia imaginació per tal que cada classe sigui una història diferent i que els nens i les nenes puguin treballar sobre la seva ment i la seva imaginació així com la confiança en ells mateixos i la seva autoestima.\nEs tracta d’una activitat on es treballen aspectes de coordinació i sentit del ritme, juntament amb coreografies amb bandes sonores de cara a l’actuació de final de curs.\nACTIVITATS INTEL·LECTUALS, LÚDIques I CULTURALS:\nLes inscripcions comprometen a tot el curs escolar. Per aquest motiu, no s’acceptaran baixes sense un motiu realment important i justificat. En casos importants (que s’acompanyaran del corresponent justificant mèdic), cal emplenar el formulari corresponent i lliurar-lo en un sobre tancat a la Secretaria de l’escola a la Atenció de la Comissió d’Extraescolars, o bé enviar-lo per correu electrònic a extraescolars@taber.cat. La sol·licitud de la baixa no comporta la seva acceptació instantània, serà estudiada i des de la Comissió s’informarà si ha estat admesa o no.\nÚnicament en el cas dels alumnes de P-3 inscrits a l’activitat de Ludoteca es contempla un mes de prova. Un cop transcorregut aquest període, si el nen no s’adapta i sempre dintre del mes d’octubre com a màxim, s’acceptarà la baixa. A partir de Novembre, el procediment serà l’indicat anteriorment.\nEn cas d‘incidències o reclamacions sobre les activitats, s’ha d’emplenar el formulari corresponent i lliurar-lo en un sobre tancat a la Secretaria de l’escola, a la Atenció de la Comissió d’Extraescolars o bé enviar-lo per correu electrònic a extraescolars@taber.cat.\nPer als comentaris del dia a dia, cal posar-se en contacte amb el coordinador de Can Caralleu.\nFull de sol.licitud per donar-se de baixa d’alguna activitat extraescolar.\nFull d’incidències i/o reclamacions.


LA CUP DE SANTA PERPÈTUA CONFECCIONA LA LLISTA ELECTORAL DEFINITIVA PER A LES ELECCIONS DEL 22M\nEl passat dissabte 2 d’abril, la Candidatura d’Unitat Popular de Santa Perpètua, va tenir una reunió- assemblea entre militants i simpatitzants, on es van definir les 26 persones que formaran part de la llista electoral per a les properes eleccions municipals.\nDigues la teva per Santa Perpètua\nSota el lema 'Digues la teva per Santa Perpètua', la CUP realitzarà durant els propers dies una sèrie de Punts de Trobada a diferents indrets del municipi, per tal de recollir propostes per engegar un procés de participació ciutadana per configurar el programa a les properes eleccions municipals. Els llocs triats per la CUP per recollir propostes de la ciutadania són:\n> El dijous 24 de març al mercat.\n> El dissabte 26 de març durant al matí a la Rambla del poble.\n> El dimecres 30 de març per la tarda davant del pavelló d'esports.\nLa Candidatura d'Unitat Popular de Santa Perpètua repartirà un fulletó on s'afirmarà el següent:\n'Democràcia no és ficar un paper dintre d'una urna cada 4 anys, sinó que és la capacitat de poder decidir lliurement entre totes i tots, dia rere dia, sobre el barri i poble que volem.\nCom és la Sta Perpètua que vols, desitjes o somies?\nQuins projectes t'agradaria que es realitzessin al teu barri o al conjunt de Sta Perpètua?\nEscriu 2 propostes, idees, projectes per al teu barri o per la totalitat de Sta Perpètua i nosaltres els incorporarem al teu/nostre programa.'\nD'aquesta manera la CUP espera recollir propostes de la ciutadania des del mateix carrer o a través del seu correu elèctrònic santaperpetua@cup.cat, per tirar endavant un dels eixos principals del programa: la Democràcia directa i un procés de participació obert a tothom.\nAssemblea Local de la Candidatura d'Unitat Popular de Santa Perpètua de Mogoda.\nLa CUP de Santa Perpètua participarà a les eleccions municipals\nL’Assemblea Local de la Candidatura d’Unitat Popular (CUP) hem decidit finalment, després d’un ric debat, presentar-nos a les properes eleccions municipals de Sta Perpètua de Mogoda.\nREINVENTEM LA POLÍTICA: REINVENTEM STA PERPÈTUA\nSón aquests, temps difícils per creure en política. L’actual i dura crisi econòmica, a més de la corrupció i la inoperància que han manifestat els nostres polítics professionals, fan cada vegada més difícil poder creure en que la construcció d’un altre món és i ha de ser una tasca possible i necessària. En aquest sentit, en els darrers anys i mesos es va estenent de forma pausada i sòlida pel nostre país: la Candidatura d’Unitat Popular (CUP).


Els cardenals escullen un papa ortodox per dirigir l'inici del tercer mil·lenni\nJoan Pau II convertí Ratzinger en guardià per temps indefinit de la Doctrina de la Fe\nAgències | 20 abril 2005\nBenet XVI nasqué com a Joseph Ratzinger a Marktl am Inn, diòcesi de Passau, a Baviera, Alemanya, el 16 d'abril de 1927, fill d'un comissari de gendarmeria que provenia d'una família d'agricultors.\nEls seus títols ara són els de bisbe de Roma, vicari de Jesucrist, successor del príncep dels apòstols, summe pontífex de l'Església universal, patriarca d'Occident, primat d'Itàlia, arquebisbe metropolità de la província de Roma, sobirà de l'Estat del Vaticà. Setè cap d'Estat vaticà, Benet XVI és el cap espiritual de més de mil milions de catòlics.\nOrdenat capellà el 29 de juny de 1951, Ratzinger continuà els seus estudis i més tard començà a exercir la docència al seminari de Freising (1957). Fou professor de Teologia, Dogmàtica i Història del Dogma a diverses universitats. Membre de la Comissió Teològica Internacional, el 24 de març de 1977 fou designat pel papa Pau VI arquebisbe de Munic i Freising, lloc en el qual fou consagrat el 28 de maig següent.\nEl 27 de juny del 1977 fou nomenat cardenal i aquell dia rebé la birreta vermella i el títol de Santa Maria Consolatrice al Triburtino. En aquells anys, Ratzinger assistí a la IV i a la V Assemblea Ordinària del Sínode dels Bisbes, a Ciutat del Vaticà; fou l'enviat especial del papa al III Congrés Mariològic Internacional, a Guayaquil, Equador, el 1978; i fou relator i membre del secretariat general durant els anys 1980 a 1983.\nEl 1981, fou designat pel papa Joan Pau II prefecte de la Congregació per a la Doctrina de la Fe (òrgan fundat el 1542 com a Sagrada Congregació de la Inquisició Universal, conegut com el Sant Ofici) que s'encarrega de vigilar l'ortodòxia de la doctrina catòlica.\nAl capdavant de l'esmentada congregació, Ratzinger fou responsable de les mesures disciplinàries adoptades pel Vaticà contra els teòlegs de l'alliberament a Iberoamèrica i d'altres membres de sectors aperturistes de l'Església. Des d'aquest lloc, el 2003 el papa li encarregà l'elaboració d'un compendi del catecisme de l'Església catòlica, deu anys després que s'hagués publicat.\nPresident de la Pontifícia Comissió Bíblica i de la Comissió Teològica Internacional, el 15 de febrer de 1982 renuncià al govern pastoral de l'Arxidiòcesi.\nDel 1986 i al 1991 Joan Pau II el renovà a la plaça de prefecte de la Congregació per a la Doctrina de la Fe, malgrat el fet que la pràctica de l'Església és no reconfirmar un prefecte d'aquesta congregació per a un tercer mandat.\nEstret col·laborador de Joan Pau II, representà el summe pontífex en nombroses ocasions. Fou l'enviat especial del papa a les celebracions pel XII centenari de la creació de la diòcesi de Paderborn i assistí a les assemblees ordinàries i especials del Sínode de Bisbes.\nEl 5 d'abril del 1993, fou nomenat bisbe del títol de la seu suburbicària de Velletri-Segni i el novembre del 1996, coincidint amb el final del quart mandat al capdavant de la Congregació de la Fe, Joan Pau II decidí que Ratzinger es mantingués en aquest càrrec per temps indefinit.\nDes del 30 de novembre del 2002 era a més degà del Col·legi Cardenalici. Substituí en el càrrec Bernadir Gantín. Com a tal, Ratzinger era el «primus ienter pares» entre els porprats, i a ell correspongué convocar els cardenals per al conclave després de la mort del pontífex. Des d'aquest lloc, dirigí les votacions en el conclave.\nJoseph Ratzinger era a la cúria membre de les següents congregacions: Esglésies Orientals, Culte Diví i Disciplina dels Sagraments, Bisbes, Evangelització dels Pobles, Clergat i Educació.\nDes del 1992 formava part, com a membre associat, de l'Acadèmia de les Ciències Socials i Polítiques de París i és doctor «honoris causa», des del 1998, per la Universitat de Navarra (Espanya) i des de l'any 2000, per la Facultat Teològica Papal de Wroclaw, al sud de Polònia.\nJoseph Ratzinger ha escrit nombrosos articles i llibres, molts dels quals han estat traduïts a diversos idiomes.\nEl setembre de 1991 es recuperà satisfactòriament d'una hemorràgia cerebral que l'obligà a romandre hospitalitzat deu dies a la Clínica Pius XI de Roma. El 19 d'abril del 2005 fou elegit papa en el primer conclave del segle XXI.


Reformes banys – Edificacions Vilartagues\nMillorar els banys és una gran manera d’afegir valor a la seva llar, així com d’augmentar el benestar de la seva família en aquests espais d’utilització freqüent. El bany ideal és aquell que combina utilitat amb funcionalitats atractives.\nLa creativitat, la innovació i la qualitat dels materials caracteritzen les remodelacions de banys de les nostres reformes integrals. A això li unim un preu raonable tant en els nostres serveis com en els components.\nCompti amb nosaltres per a la construcció d’aquest bany de somni que sempre ha desitjat: amb un espai més ampli i funcional, un estil incomparable i potser aquesta dutxa o banyera d’hidromassatge que sempre va somiar.\nO potser vol fer que el seu nou bany sigui funcional perquè ho comparteixin dues persones, o fer-ho accessible per ser utilitzat per una o diverses persones amb alguna discapacitat.\nAmb Edificacions Vilartagues, el bany que necessita amb uns acabats immillorables.


El Quadern d'Albert Calls: 12/06/07\nPRESENTACIÓ DEL NOU LLIBRE D'ANTONI BACHS\nPresentació del llibre d’Antoni Bachs, ‘ANADA I TORNADA, 54 NARRACIONS SINGULARS’, publicat per Edicions Saragossa.\nAlbert Calls a Proa Premià. Dimarts 4 de desembre.\nNo us parlaré molt de l’autor del llibre, Antoni Bachs, perquè crec que tots el coneixeu. Si que començaré, però, amb unes paraules que sota el meu punt de vista el caracteritzen:\nÉs INQUIET, com a persona que no es conforma amb el primer que li diuen.\nÉs POLIVALENT (o millor encara, POLIFACÈTIC), perquè és capaç de moure’s en més d’un registre i anar fent., en tots, al seu ritme. És l’ARTISTA TOTAL, en el sentit que explora diversos àmbits culturals, que és molt més difícil que fer-ho en un de sol: primer les arts plàstiques, però també ara la paraula.\nI una altra definició que aquests temps no es porta massa: COMPROMÈS, com a promotor de l’art que fan els altres, activitat que tots li coneixeu.\nEn definita, una persona amb INQUIETUDS. I dir això és apuntar que el seu llibre és una proposta diferent, divertida, entretinguda i amb molts valors que tot seguit comentaré.\nPer això, a partir d’aquest moment parlaré d’ell com a ESCRIPTOR d’aquest volum de textos titulat ‘ANADA I TORNADA, 54 NARRACIONS SINGULARS’, publicat per Edicions Saragossa.\nRodalies és el centre de la primera part del llibre. Al marge que els trens no arribin a l’hora o que no arribin, aquest és un univers en si mateix. Un univers, que Bachs ens acosta, en primer lloc, des de l’observació.\nDe fet, totes les històries que configuren aquest apartat són observacions de figures i paisatges, algunes divertides, d’altres més humanes i tendres. L’autor no podia agafar el tren com un usuari més, potser per això ha exercit d’observador i de cronista, a l’antiga manera planiana, perquè ens entenem.\nEnriqueta Capdevila, l’autora del pròleg ens apunta una idea d’aquesta part del llibre que és molt definitòria. Diu:\n“Mirar el que es veu i escoltar allò que un sent demana espai i temps, i sembla que el temps, avui dia, és un bé escàs: ningú no té temps per a res. Això és una enganyifa o, si voleu, un miratge. L’espai i el temps, deixem la qüestió de la seva existència als filòsofs, no és una cosa que tenim. L’espai i el temps els omplim segons les nostres necessitats, possibilitats i desigs”.\nPerò recapitulem, en aquests primers relats del llibre de Bachs hi trobareu:\n- Com és l’univers de Rodalies, figures i paisatges, amb personatges anònims inclosos. Des de la locutora de Renfe fins a tota la fauna de viatgers, passant per la façana arquitectònica que corre paral·lela a la via, entre moltíssims detalls més d’un micropreciosisme de molt nivell.\n- Literatura de la memòria directa. És a dir, de la memòria per la intenció de fixar el record en el paper, de transmetre’ns les vivències. Directa, perquè recull el dia a dia, que potser moltes vegades no considerem important, però que ho és més del que pugui semblar a primer cop d’ull.\n- Un tercer punt pot ser la reivindicació explícita. Recordem, per exemple, quan es parla del baixador de tren fantasma de Premià de Mar. O quan diu: “A la banda de mar, des del Besòs fins a Montgat, tenim un paisatge arquitectònic ben galdós”. I encara més, en un moment puntual també hi surten reflectides les reivindicacions laborals dels treballadors de la línia de tren.\n- La microobservació també és un altre puntal d’aquesta obra. O a algú se li hauria acudit reflexionar, per exemple, sobre les burilles o pilotes, la gent que es furga el nas, vaja, al tren? En Bachs ho fa. I també ens parla de les categories de viatgers: els nadius del Baix Maresme, o sigui, els indígenes, els nouvinguts i els passavolants. I ho complementa analitzant la figura dels pidolaires, una altra espècie característica dels trens de Rodalies que tots coneixem.\n- És molt imprtant en aquest volum l’aportació d’idees, entre les que destacaria que l’autor ens suggererix les possibililtats de mirar la platja i tot el que dóna de sí el litoral, vist des del vagó del tren: “Els viatgers de rodalies tenim un espectacle gratuït, un espectacle vist des de primera fila. La mar i la platja canvien constantment”, ens diu Bachs amb les seves paraules.\n- I per acabar, es recull part del llegendari ferroviari a partir de les anècdotes que els revisors li explicaven a l’autor. M’ha fet particular gràcia aquesta que podria semblar una llegenda urbana. Us la llegeixo. És una de les quatre anècdotes que es recullen.\n(LLEGEIXO EL TEXT DE LA PÀG. 64 DEL LLIBRE: “LES NIMFES DE LA DISCO”).\nI dit això entrem en la segona part del llibre.\nEn aquest cas es tracta d’un intent més ampli de fixar la memòria de l’autor en el paper imprès. D’entrada us diré que deixa “regust a poc” (que “saben a poco” en castellà) i que obre les portes perquè l’autor faci un llibre molt més extens, en el que reculli de forma més àmplia i sistemàtica les seves anècdotes, per damunt de tot divertides, humanes, amagant un ensenyament en si mateixes.\nAprofito per demanar-te, Antoni, que ho facis. N’escriguis més i tanquis un volum més ampli amb aquest apartat que de per sí ja és un bon tastet de les anècdotes de la teva vida.\nSón relats una mica en clau sufí, qui vulgui aprendre n’aprèn de tot el que Bachs ens explica. Es poden llegir amb tota la segurat que se n’aprén força.\n‘Background’ , títol d’aquest apartat, és un grapat d’observacions de voyeur que l’autor va començar a escriure el mes de març de mil nou-cents noranta-vuit a l’hotel Samos de Magafull, a l’illa de Menorca. I les va acabar de redactar el mes d’abril de mil nou-cents noranta-nou al Mellieha Holiday Center a l’illa de Malta.\nMiscel·lània de vivències vitals, hi ha algunes frases sense desperdici:\n“El temps no passa, no és fugisser; el temps va fent un gruix, un teixit que conforma el nostre ésser. Tots nosaltres acabem sent una imatge del temps. En cada plec del cos, en cada solc de la cara, s’amaga el nostre temps”.\nI una altra de contundent:\n“Jo sóc nascut sobre la taula del menjador de casa, el 1933”.\nI només per citar-ne algunes.\nDes dels temps dels records familiars, l’any 1939 per exemple, fins a la memòria més estrictament personal, en aquest apartat s’aposta per la diversitat memorialística, els itineraris sorpresius de la vida i la bona fe d’anar descobrint el que un s’hi troba.\nÉs aquella frase d’en Pla, que en Martí Rosselló recorda a l’entrada d’un dels seus llibres: “La vida consisteix en anar fent”.\nFrankfurt, els mercats i mercadillos, Euskadi, la publicitat –professió de Bachs-, la postguerra (anys 40), un viatge en taxi de Madrid a Vigo, la gastronomia, Galícia, l’artesania, Andalusia, els usuaris dels avions dels anys seixanta o fins i tot l’abús de prepotència d’alguns personatges, són alguns dels nombrosos temes qiuue s’hi tracten.\nTot plegat un calidoscopi de vivències, que com la vida mateixa ens volen transmetre que viure és això: anar descobrint les coses i incorporant-los al background personal i intransferible, o solament transferible a través de la paraula impresa, com és el cas d’aquest llibre que espero que us llegiu.\nI per posar-hi el meu punt final, us llegeixo aquest breu capítol.\n(LLEGEIXO EL TEXT DE LA PÀG. 95. QUAN L’AUTOR VA SALVAR-SE D’UN ATEMPTAT D’ETA. TEMA D’ACTUALITAT PEL RECENT ATEMPTAT D’ETA CONTRA DOS GUÀRDIES CIVILS A L’ESTAT FRANCÈS).\nRes més. Moltes gràcies. Ara donaré la paraula a l’autor.\nFESTIVAL ERÒTIC AL MARESME\nConrad Son és un director de cinema que s’associa amb el món del cinema eròtic i pornogràfic en català. Ara, ha organitzat el festival maresmeròtica.cat, amb activitats al voltant de l’erotisme que es faran a diversos municipis del Maresme com Mataró, Premià de Dalt, Vilassar de Mar o Vilassar de Dalt, els dies 13 14 i 15 de desembre.\nEl festival vol contribuir a la normalització de l’erotisme en català i inclou, a diversos espais culturals, la projecció de ‘La mar no és Blava’, darrera producció eròtica per a dones de Son i una exposició fotogràfica sobre el film, una conferència sobre ‘La vida d’una artista eròtica’, a càrrec d’Evita de Luna, la gravació del documental ‘Catalanes calentes’, una sessió de tuppersex i diversos shows calents i X o un Peep Show Party en locals nocturns de Vilassar de Mar i Vilassar de Dalt, amb estrelles eròtiques en viu i en directe.\nA més, també s’inclouen propostes virtuals com concursos de fotografia, relats o un consultori sexològic virtual, a banda de vídeoexposicions i tatoos i piercings en directe, entre d’altres activitats.\nLa proposta s’emmarca dins el cicle catalunyaeròtica.cat, que ja s’ha fet a d’altres localitats de Catalunya i vol tenir continuïtat a la nostra comarca.\nPublicado por Albert Calls en 8:49 p. m. No hay comentarios:\nUNA APROXIMACIÓ A LA INDÚSTRIA PREMIANENCA\n‘La Indústria Premianenca’ és una mostra que des del passat 12 de novembre i fins al proper 9 de desembre pot visitar-se a la sala d’exposicions de Can Manent, de Premià de Mar (Camí Ral, 54).\nUn dels seus artífexs, Joan Gómez, explica en l’excel·lent catàleg que s’ha publicat, com a Premià de Mar, al tombant del segle XIX al XX, l’ocupació era del cent per cent i les empreses locals buscaven fins i tot mà d’obra fora.\nUna situació ben diferent de l’actual, també recorda Gómez, quan són incomptables els premianencs que agafen el tren cada dia per anar a treballar fora de la ciutat.\nL’exposició, patrocinada per Metalogènia SA (MTG), que enguany celebra el cinquantè aniversari, ha estat coordinada per Joan Gómez, Josep Ratera i Esther de Prades, de l’Associació d’Estudis Científics i Cultural (AECC) – Fundació CRIT.\nTal com s’aprofundeix en el catàleg, la mostra dóna amplia informació de MTG, Can Sanpere, Galindo Indústries Químiques, Transmesa, Cal Maco, “El Blanqueig”, “Can Pa i Ceba”, “Can Manent”, Lyon Barcelona i moltes empreses més que són part del patrimoni industrial premianenc i per tant de la nostra història més recent.\nD’altra banda, el conjut d’aquesta encertada proposta s’arrodoneix amb un catàleg àmpliament documentat i que contribueix a guardar en els calaixos de la nostra memòria una documentació valuosa que si no es perdria i que solament uns pocs agosarats saben apreciar i valorar.\nPublicado por Albert Calls en 8:48 p. m. No hay comentarios:


Edició matí Girona-La vaga comença amb talls de carretera i piquets a Girona - RTVE.es\nEdició matí Girona-La vaga comença amb talls de carretera i piquets a Girona\nEdició matí Girona-18 d'ctubre de 2019\n-La jornada de vaga general convocada per l'intersindical CSC ha començat amb talls de trànsit a l'AP7, l'eix transversal i el túnel de Bracons. A Girona un piquet ja ha llençat pintura contra la delegació d'hisenda i també ha passat pel centre comercial Hipercor.\n-La tercera nit consecutiva d'aldarulls s'ha saldat amb almenys amb 5 detencions a Girona. Aquest dijous el jutjat va ordenar presó per a dues de les tres persones detingudes la nit de dimecres.\n-Els mossos d'esquadra investiguen la mort a trets d'una parella d'origen francès en un hotel de Cadaqués. Els van trobar morts a l'habitació amb una escopeta al costat i una de les hipòtesis es que es podria tractar d'un suicidi acordat.\nver más sobre "Edició matí Girona-La vaga comença amb talls de carretera i piquets a Girona" ver menos sobre "Edició matí Girona-La vaga comença amb talls de carretera i piquets a Girona"\n> Edició matí Girona-La vaga comença amb talls de carretera i piquets a Girona


NORMES presentaci feines ESO\nNORMES presentació feines ESO\nGeneralitat de Catalunya Departament dEducaci Institut Euclides\nNORMES PER A LA PRESENTACI DEXERCICIS, TREBALLS I PROVES ESCRITESPresentaci dels apunts i exercicis fets a classe i a casa1. Posa sempre el teu nom, cognoms i la data al marge superior dret del full. 2. Has descriure horitzontalment. Si et costa, al principi pots fer servir una pauta sota el full on escrius. 3. Els deures, feines de classe, redaccions o proves shan de presentar escrits en bolgraf blau o negre, excepte les operacions matemtiques que es poden fer a llapis. Tamb pots presentar-los fent servir un processador de textos a lordinador. 4. Els exercicis que puguis fer als llibres de lectura, fes-los en llapis, mai en bolgraf. 5. Entre el caire del paper i la zona on shi pot escriure hi ha dhaver uns marges: superior (sagnia de 3 cm), inferior (sagnia de 2 cm), dret (sagnia de 2 cm) i esquerre (sagnia de 3 cm). Vegeu el dibuix:\n6. Has descriure a cada full per les dues cares, excepte quan hagis de presentar-lo al professor/a. 7. Posa el nmero de pgina a cada nou full que fas servir a classe i a casa, aix els tindrs sempre en ordre per poder estudiar o trobar el que busques. 8. Fes la lletra clara i entenedora. 9. Abans de presentar qualsevol treball, prova o exercici, repassa lortografia, els signes de puntuaci, etc.\nGeneralitat de Catalunya Departament dEducaci Institut Euclides10. Laspecte del full ha de ser correcte, net, sense gargots, doblecs ni arrugues. Si thas equivocat, pots fer servir cinta correctora amb mesura 11. Les frases han de ser curtes, clares i completes. Abans descriure, pensa quina s la millor manera de dir les coses o de presentar-les.\nPresentaci dun treball1. PARTS DEL TREBALL: Per norma general, un treball de ms de dos fulls ha de contenir les parts segents : A. Portada: La portada ha dinformar sobre: B. ndex: Cal que facis una relaci dels ttols i subttols en qu sestructura el treball i els nmeros de pgina on apareixen. C. Introducci s una part imprescindible en qualsevol treball llarg, o quan apareix una certa complexitat estructural o es requereix un especial esfor del lector. Ser un text on podrem trobar una justificaci dall que es presenta (elements dinters, motivacions de lalumne/a), un resum del conjunt, i alguna referncia al procs de confecci (si s en grup: la cooperaci entre companys/es; la dificultat o no de recerca dinformaci, etc.). El ttol del treball El nom de la matria El nom i els cognoms de lalumne/a El curs i el grup de tutoria (exemple: 1r ESO A) El nom del professor/a destinatari/tria.\nD. Cos Aquest apartat s leix central del treball i haur de ser elaborat amb la mxima cura i inters, tenint en compte les pautes o normes que figuren en aquest document.\nE. Conclusi Al final del treball, caldr elaborar unes ratlles que sintetitzin de forma entenedora les idees ms rellevants o significatives del cos. Per ltim i, si sescau, caldr afegir unes breus lnies de conclusions finals. 2. TIPUS DE PAPER: Sempre sutilitzar paper tipus Din A-4 blanc i llis. 3. PARGRAFS: Quan sescriu manualment, entre lnia i lnia es deixar un espai en blanc igual al que ocupa la mateixa lnia escrita. Amb ordinador (processador de textos), es far una interlnia doble per tal que el professorat pugui afegir-hi\nGeneralitat de Catalunya Departament dEducaci Institut Euclidescomentaris o correccions (en aquest mateix pargraf en fem una mostra). A ms el text ha de ser sempre justificat. Els grfics, dibuixos i operacions han de quedar centrats i separats dels pargrafs per marges. Cada dibuix o grfic pot tenir un comentari al peu. 4. ESCRIPTURA: a. La mida de la lletra ser equilibrada (per exemple: mida 12) i seguir un estil que afavoreixi la visualitzaci, sense caure en exageracions. b. Normalment shan de presentar els fulls escrits noms per una cara. c. Els ttols han de disposar de lletres ms grans i vistoses, i es podran situar centrats en la lnia. Cada ttol obre una nova pgina. Els subttols se situaran a lesquerra i en lletra diferent. En ttols i subttols podr usar-se qualsevol color o tinta. d. La tinta a utilitzar en lescriptura a m ha de ser de color negre o blau, amb ordinador de color negre. e. Si cal anullar alguna paraula o lletra del treball ja confeccionat, es procurar utilitzar cinta correctora amb mesura.\n5. PAGINACI: Els fulls dels treballs es mantindran paginats.\n6. BIBLIOGRAFIA: Serveix per descriure els llibres, revistes, CDs, vdeos, pgines web, etc., que hem utilitzat en la realitzaci del treball. La forma bsica de la citaci ser: cognom de lautor, nom de lautor. Ttol del llibre. Lloc dedici: editorial, any dedici en el cas de llibres; i el TTOL de la pgina principal a la qual saccedeix en entrar a una web i ladrea electrnica en el cas de pgines web. Observa els exemples en el cas dun llibre, en el duna enciclopdia i en el duna pgina web: Monz, Quim. Lilla de Maians. Barcelona: Quaderns Crema, 1994. Carreras, Joan. Gran Enciclopdia Catalana. Volum 9. Barcelona: Enciclopdia Catalana, SA., 1976.\nAGNCIA INTERNACIONAL DE LENERGIA.http://www.iea.org\n7. ENQUADERNACI: Hi situarem un full en blanc al final (de cortesia), perqu el professorat hi posi, si ho desitja, les anotacions que cregui oportunes. A ms, un cop ordenats els fulls que componen el treball, caldr presentar-los ben enquadernats. Hi ha diversos sistemes: una simple grapa, un enquadernador tipus fastener, etc. Per a aquesta operaci, conv seguir les indicacions de cada professor/a.\n8. ALTRES OBSERVACIONS: Els treballs shan de lliurar nets, polits, sense taques ni fulls arrugats o estripats, i dins del termini establert pel professorat. Tamb cal evitar les faltes dortografia. Per aix s necessari repassar el treball diverses vegades amb la companyia de diccionaris, manuals de gramtica i correctors informtics.\nNormes de presentació simplificadesEducation\nFeines estiu 3r ESODocuments\nNormes de Presentació de TreballsDocuments\nFeines Estiu Recuperacions 3r EsoDocuments\nFeines d'estiu Consolidació 4t ESODocuments\nFeines d'estiu Recuperació 4t ESODocuments\nFeines Estiu Bg 4t EsoDocuments\nFeines estiu consolidació RECOMANACIONS 3r ESODocuments\nFitxa feines d'estiu 2n ESO Ciències naturalsDocuments\nNormes 1r eso 2013 14Documents\nFeines d'estiu per cursos 1 i 2 ESOEducation\nPresentació postobligtòtia 4t ESOEducation\nPresentació ESO Claret 2014Education\npresentació BON DIA - ESODocuments\nPresentació del lema esoEducation\nPresentació jpo eso 2017Education\n1r eso Presentació ParesDocuments\nPresentació ESO 2014 2015Education\nPresentació BIG 1r ESOEducation\nPresentació senderisme 2n. esoSports


The Daily Avalanche: Logolatria\nPer què existeix la logolatria? Ja sé que no hi ha res més oposat a la lògica que el món de la moda i que, per tant, no m’hi hauria d’encaparrar; però no puc fer-hi res i li dono voltes i més voltes durant els anys.\nL’abillament ja no marca necessàriament les diferències socials, el món laboral té cada vegada una màniga més ampla pel que fa al que es pot dur o no a la feina, i tampoc l’edat obliga a vestir d’una forma determinada. Hom podria creure, per tant, que mai no havíem pogut vestir-nos amb tanta llibertat com ara (parlo és clar de societats on no hi ha talibans).\nPerò no, molta gent opta per la uniformitat de les imatges de marca. I no, no és que escullin la particular forma de fer d’un dissenyador, sinó que es limiten a adoptar el seu logo; ja que en molts casos l’únic que es poden permetre és lluir una vulgar samarreta de màniga curta, blanca o negra, amb la marca estampada al pit (i encara gràcies si no és pirata). No es tracta tampoc d’una decisió estètica (no hi ha cap bellesa en la silueta d’un os de gominola o en la ineptitud cromàtica del “Burberry check”). Entenc doncs que s’ha de tractar d’una voluntat mimètica d’integrar-se al grup per no destacar i sentir-se protegit.\nEvidentment cada logo, cada marca invoca uns valors diferents; n’hi ha de més conformistes (com ara el dels plantígrads), mentre que d’altres imposten un esperit rebel o suggereixen un status al que òbviament no s’hi ha accedit. Però tots ells apel·len a la seguretat de la tribu en la qual vols integrar-te. Ben bé com vaques marcades amb un ferro roent perquè tothom sàpiga qui és l’amo del ramat.


El DTP referma el domini kurd al Kurdistan a les eleccions municipals - Nationalia\nEl Partit de la Societat Democràtica, principal partit kurd a Turquia, esdevé el partit més votat i puja en nombre d'alcaldies, al Kurdistan, però no aconsegueix l'objectiu d'arribar a doblar-les · Diyarbakir, Van, Hakkari i Batman són algunes de les principals ciutats kurdes conquerides pel DTP · A falta de presentar els informes finals, algunes delegacions d'observadors internacionals han denunciat irregularitats.\nVictòria indiscutible del Partit de la Societat Democràtica (DTP) al Kurdistan del nord a les eleccions municipals. El DTP, l'únic partit kurd amb representació a les institucions kurdes i turques, ha aconseguit un total de 58 alcaldies, quatre més que les darreres municipals l'any 2004, entre les quals hi ha les ciutats més importants del país: Diyarbakir, Van, Batman, Şırnak, Tunceli, i Hakkari, entre d'altres. A Diyarbakir, considerada la capital del Kurdistan del nord, el DTP ha obtingut una victòria absoluta, amb el 65% dels vots.\nL'AKP, el partit que actualment governa Turquia ha perdut, a favor del DTP, les ciutats kurdes de Van -la segona més gran del Kurdistan-, Siirt, Igdir i Mardin, que són totes capitals de província. Diumenge al vespre, els carrers de Diyarbakir es van omplir de seguidors del DTP que festejaven la victòria del seu partit, que permetrà a Osman Baydemir continuar com alcalde de la ciutat. La força kurda ha obtingut el 5.42% dels vots a escala estatal.\nToday's Zaman: DTP multiplies votes in southeastern provinces\nHurriyet: Pro-Kurdish DTP sweeps Diyarbakir\nReuters: AK Party wins Turkish vote but reforms less clear\nNationalia: Entrevista a Abdul·lah Demirbas 'Tenim a punt un altre partit per quan il·legalitzin el DTP'


L'Olot va a remolc a Lleida des del primer minut i suma una nova decepció - Empordà\nL'Olot va a remolc a Lleida des del primer minut i suma una nova decepció\njordi barranco. lleida 14.03.2021 | 06:30\nCarles Mas defensant en el partit d'ahir. la manyana\nCarles Mas defensant en el partit d'ahir.\nL'Olot només va trigar vint segons en començar-se a ensorrar ahir a Lleida. En menys d'un minut el rival es va avançar en el marcador gràcies a la diana de Raúl González. El davanter, que va ser el protagonista del partit amb un doblet, va tornar a avançar els seus després del gol de Delgado, que empatava el partit. Derrota dolorosa de l'Olot contra el Lleida Esportiu en un partit molt pobre pel que fa a joc i a oportunitats. Els jugadors encara s'havien d'ubicar al terreny de joc i Raúl González ja va batre Ballesté amb el cap quan només havien transcorregut vint segons. Abans de la mitja hora, el mateix davanter repetia la fórmula per tornar a foradar la porteria de l'Olot. Poc abans els de Gabri havien aconseguit igualar el marcador amb un potent xut de Delgado a l'interior de l'àrea i ho podrien haver tornat a fer quan Eloi Amagat no va poder batre Pau Torres. Tot i aquestes arribades, poc futbol es va veure en un autèntic partit de gamma baixa. Els dos equips es van mostrar molt imprecisos en defensa i cada centrada a qualsevol de les dues àrees trobava rematador amb més o menys oposició. En el conjunt olotí ho va aprofitar Pol Prats, combinant i trobant espais entre línies per ajudar els companys, en especial Delgado, per arribar amb facilitat fins a la cuina dels de la terra ferma. Aquesta fragilitat es va acabar després del descans quan els dos equips van decidir vigilar la rereguàrdia i utilitzar el mig del camp per crear joc. Qui millor se'n va sortir va ser el Lleida Esportiu, que durant gran part de la represa va saber portar el partit al seu terreny posant el punt de pausa que necessitava perquè l'Olot no arribés a la seva àrea amb perill.\nL'entrada de Soler al minut 70 per un Pol Prats que va tenir un paper destacable durant el primer temps, però es va anar desinflant poc a poc, va donar aire nou als garrotxins, que van començar a trepitjar la zona de perill incidint per la banda dreta. Ho van fer amb dues centrades del carriler valencià que Kilian no va disparar a porteria. Tot i que l'Olot va intentar bolcar-se a l'atac al final del partit, intentant esgarrapar almenys un punt, la defensa del Segrià va saber jugar amb l'avantatge i deixar morir el partit. La derrota és un altre cop dur per a un conjunt olotí que jugarà sí o sí la promoció per no baixar a Tercera.


Espanya i Escòcia: una gran notícia\nAhir Alex Salmond va anunciar de sorpresa que ja havia pactat amb Espanya el reconeixement d'Escòcia en cas que el sí guanyàs dijous. I que havia negociat també el suport espanyol per a permetre que Escòcia continuàs dins la UE. És molt imprudent per part seua d'explicar això ara, però supose que la pressió pel resultat tan incert del referèndum l'hi ha obligat. Seria normal que Espanya ho negàs. Siga com siga, en pocs dies ho comprovarem. Però ja us assegure que Salmond diu la veritat.\nHi ha gent a qui aquesta notícia l'ha preocupat o molestat. Hom podria imaginar-se alguna mena de traïció: que els escocesos ens vendran, que ens deixaran en l'estacada en canvi del suport espanyol. Però aquesta interpretació és rotundament equivocada. Els escocesos fan allò que han de fer. Com, lamentablement a parer meu, farem nosaltres quan ens toque. Salmond, l'SNP i el govern escocès fa mesos que fugen del cas català com d'un empestat. Açò no és cap novetat. No volen saber-ne res, de nosaltres. I és comprensible. No dic que siga bo ni encara menys que siga èticament recompensable, però qui no vulga entendre que això que fan és normal és que no vol entendre com funciona el món.\nJo ho vaig descobrir a Riga la nit del 7 de setembre del 1991. Mesos després de la declaració unilateral d'independència de Letònia, l'URSS, finalment, va reconèixer el nou estat independent, amb la qual cosa obria la porta al reconeixement automàtic de tots els estats del món. Quan vaig acabar la feina vaig anar a celebrar-ho amb uns amics letons. Un d'ells, que fins i tot havia dormit a ma casa mesos abans, quan havien vingut a cercar ajut i suport del nacionalisme català, em va dir abruptament: 'Entén-me, ara el nostre soci és Espanya. És així com ha de ser.' Els letons havien vingut a Catalunya a mirar com aprofitar els Jocs Olímpics de Barcelona per fer propaganda de la seua causa. Però, esdevinguts un estat i reconeguts internacionalment, els vells amics només podíem ser una nosa en el seu objectiu, que en aquell moment era participar en els Jocs.\nVaig respondre amb un article a la revista el Temps que es deia així: 'Enhorabona i adéu'. Els estats no tenen amics, només interessos. I Letònia no podia ser-ne cap excepció, com no ho serà tampoc Escòcia. En tota la meua vida de seguiment de la política internacional només recorde un gegant que no es va deixar doblegar mai i que va mantenir-se ferm en allò que creia. Parle de Nelson Mandela, que quan ja era president i icona mundial es va negar a renegar de Cuba i Palestina, i recordà que l'havien ajudat quan els qui ara l'aclamaven el tractaven de terrorista. Però, com en tantes coses, Mandela era un cas excepcional.\nEscòcia fa molt bé de pactar amb Espanya. La primera cosa que ha de fer és assegurar la seua independència. I després ja en parlarem, que el món fa molts tombs. O cal que recorde avui que l'únic govern que ha dit que reconeixeria la Catalunya independent i s'ha negat a ajupir-se davant la diplomàcia espanyola ha estat el de Letònia? Aquell mateix que ens va dir adéu ara fa vint-i-tres anys.\nEl govern d'Escòcia fugirà de Catalunya, el seu poble no, com explica molt bé Roger Cassany en l'article que envia avui des de Glasgow. Però, així i tot, el favor que ens ha fet ja és monumental. Fa dies, i ara tot encaixa, que el missatge oficial espanyol és que no es poden comparar el cas escocès i el català. Però les comparacions i les lliçons són tan òbvies que el pacte de reconeixement és una de les millors notícies que podíem rebre.\nRecordem que fa un any, només un any, Margallo i Rajoy van afirmar en públic i de manera oficial que Espanya vetaria l'entrada d'Escòcia a la UE. Que un any després negocien el contrari vol dir dues coses molt importants, que transcendeixen el cas escocès: primera, que ells no manen, que Espanya no mana ni tan sols sobre les decisions que ha de prendre Espanya; i segona, que els arguments de la por són simplement fum, un fum que s'esvaneix en vista dels fets.\nQue l'Escòcia independent es mantinga dins la Unió Europea és una decisió que a Espanya no li agrada gens, però que no té més remei que acceptar. Perquè no la pot discutir. A la Unió Europea d'avui ja no és possible que l'interès d'un estat, i encara menys d'un estat pària, passe per damunt de l'interès del conjunt i el malmeta. I això val avui per a Escòcia però també valdrà demà per Catalunya --i si algú ho vol, que en prenga nota per recordar-ho oportunament.\nI és evident, en vista d'això que passa, que totes les imbecil·litats de Barroso i els seus apareixen ara com allò que eren. En el millor dels casos inconsciència, en el pitjor un miserable càlcul personal. Hem dit i hem repetit tots aquests mesos que la Unió Europea no ens expulsaria. I ara Escòcia n'és la prova fefaent. O cal recordar que el cretí de Barroso va dir amb la mateixa solemnitat i èmfasi que Catalunya quedaria fora de la UE i que Escòcia quedaria fora de la UE?\nLa negociació entre Escòcia i Espanya és, per tant, una magnífica notícia per a nosaltres. És cert que ara provaran d'usar-ho en contra nostre --prepareu-vos per a un allau de portades de Madrid saludant l'Escòcia independent i explicant que no té res a veure amb Catalunya. Ho manipularan tant com sabran i, efectivament, Salmond s'hi prestarà: no n'espere pas gaire dignitat, d'ell. Però el fet important, transcendental, és que el dic ja s'ha esbotzat, que les mentides són visibles i diàfanes, que ja hem vist tots on és i com va el mecanisme i que l'aigua, creguen què creguen a la Moncloa, corre lliure i per on vol.\nDeixeu-m'ho dir: tot això, és clar, si despús-demà els de Salmond guanyen. Ves que no resulte que es mengen el bou abans de matar-lo…\nPD. Els subscriptors de VilaWeb van rebre ahir un editorial diferent, sobre el discurs d'Artur Mas. Ja avançada la nit ens va semblar que aquesta notícia d'Escòcia ens obligava a canviar-lo. Us demanem disculpes, especialment als qui vau escriure comentaris, però esperem que compartiu la nostra opinió que, efectivament, aquest tema és més important.\n'La negociació d'Espanya amb Escòcia demostra que Espanya no mana gens i que les amenaces de la Unió Europea no eren sinó fum'


Biblioteca Les Voltes: de maig 2016\n"No presumas de haber sido el primero en mi corazón, si no fuiste suficientemente inteligente para ser el último."\nPer a tots aquells que vulguin refrescar i perfeccionar l'idioma francès, ens trobem cada divendres a les 19 h (Sala 2).\nPlutó explica la història de dos nois que, després d'haver-se anat distanciant, s'adonen que, pels bons amics, val la pena fer un petit esforç extra.\nR. J. Palacio ens explica una nova història Wonder. Disponible a la planta 2 de la nostra biblioteca.\n"De tí depende y de mí que entre los dos siga siendo ayer noche, hoy por la mañana."\nViatge al teu cervell emocional, per Rosa Casafont\nRosa Casafont és llicenciada en Medicina i Cirurgia per la Universitat Autònoma de Barcelona. Va fer estudis superiors de música al Conservatori de Música de Barcelona i va estudiar també a l'Escola Superior d'Administració i Direcció d'Empreses (ESADE). Té un màster en Salut Laboral i un altre en Neurociències per la Universitat de Barcelona.\nVa iniciar la seva trajectòria professional com a metgessa assistencial en l'àmbit hospitalari i l'assistència primària. Posteriorment va ocupar la direcció mèdica d'una empresa estatal de serveis mèdics i més endavant va coordinar i dirigir equips mèdics i tècnics d'altres disciplines.\nActualment, després d'acabar la seva formació en neurociències, duu a terme activitats assistencials i formatives en els àmbits hospitalari i privat, mitjançant l'aplicació d'un mètode propi, el "Mètode Thabit", orientat a la reestructuració cognitiva i la gestió emocional i de comportament.\nViatge al teu cervell emocional es troba disponible a la planta 2 de la nostra biblioteca.\n"Un logro notable: la obra de un autor que no es un simple conocedor del dolor y la elocuencia, sino del consuelo de aprender a pensar, mirar y escuchar."\nUn dels principals impressionistes francesos amb els quals compartia una temàtica i un estil pretesament moderns, va mostrar sempre un enfocament únic i personal.\nMai li va agradar seguir normes ni teories; de fet, es resistia a complir-les d'una manera bastant actiu.\nMonet tenia una gran necessitat de pintar. Malgrat la seva fama, mai es va sentir satisfet i va continuar pintant fins passats els vuitanta anys, fent que el seu art evolucionés cap a territoris nous i sorprenents.\nAsí es... Monet es troba disponible a la planta 2 de la nostra biblioteca.\nSessions formatives sobre ebiblioCatalunya, el servei de préstec de llibres electrònics ofert per les biblioteques de forma gratuïta. Cal inscripció prèvia i tenir el carnet de la biblioteca, adreça de correu-e i un dispositiu electrònic. A càrrec de Carlos Vázquez, bibliotecari, sessió formativa dimecres dia 25 a les 18.30 h (Sala d'actes).\n"Este es un mundo que te domestica para que desconfíes del prójimo, para que sea una amenaza y nunca una promesa."\nLes fruites, verdures i hortalisses combinades amb la carn i el peix sense cap tractament químic són els ingredients bàsics de la cuina ecològica.\nEn l'època de la globalització i el menjar ràpid, Josep Lladonosa creu que és un bon moment per tornar a les essències d'aquella cuina tradicional. El prestigiós cuiner proposa més de noranta receptes variades que tenen com a comú denominador una cuina sana i de qualitat. A més, fa un repàs a la cuina de sempre i descriu amb exactitud les qualitats que han de tenir els seus ingredients per a fer-la possible.\nL'actriu, directora i escenògrafa Núria Espert ha obtingut el premi Princesa d'Astúries de les Arts 2016, dotat amb la reproducció d'una escultura dissenyada per Joan Miró, 50.000 euros, un diploma i una insígnia.\nEs tracta del primer dels vuit guardons internacionals que convoca aquest any la Fundació Princesa d'Astúries, i que compleixen amb aquesta la 36a edició.\nDescobreix la vida i obra d'aquesta actriu, que acumula 60 anys dalt els escenaris, en aquesta guia de lectura de la Biblioteca Virtual.\nDel 23 de maig al 26 de juny.\nMatins de dilluns, dimarts, dijous i divendres: de 10 a 14 h.\nVespres de dilluns a dijous de 20.30 h a 1 h.\nCaps de setmana: dissabtes de 16.30 h a 20.30 h i diumenges de 10.30 a 14 h i de 16.30 a 20.30 h.\nNo hi ha servei: el 23 de juny a la tarda i vespre. El 24 de juny al matí.\nL'únic dissabte que sí donen servei al matí és el del 25 de juny que el servei de biblioteca ja no ofereix dissabtes però sí que obriran com a Aula d'estudi de 10 a 14 h.\nTens a les mans el llibre de cuina que parla menys de cuina del món, l'únic llibre de receptes que t'enduràs al lavabo, un llibre de cuina que és de tot... menys un llibre de cuina.\nLes putes receptes de la iaia es troba disponible a la planta 2 de la biblioteca.\nLa mort d'Andrea en circumstàncies sospitoses engendra una espiral de dubtes en tots els personatges i fa que qualsevol gest o paraula tingui tentacles. Tots cerquen la veritat, junts i per separat, però les cadenes que els ancoren a la realitat diària els impedeixen descobrir allò que Andrea servava a dins. Allò que no es pot arribar a tocar mai, però que, justament per això, és pur i fonamental.\nCadenes és una obra narrativa que viu als llimbs, entre el realisme i el surrealisme, entre el gènere de la novel.la negra i el de la novel.la psicològica.\nEste manual contiene casi un centenar de plantas, sus propiedades y poderes medicinales.\nHerbario Natural està disponible al Fons especial "De l'hort a la Biblioteca" de la planta 2.\nBruce Springsteen ja és a Barcelona, per a alegria dels 90.000 fans que avui ompliran el Camp Nou en el que serà el seu primer concert a Europa de la gira "The River Tour".\n"The Boss" i la E Street Band celebren els 35 anys del seu disc "The River", un dels més celebrats de la seva carrera. La gira "The River" va ser la que va portar Springsteen per primera vegada a Barcelona.\nAquesta guia reuneix 26 itineraris a peu, adequats a totes les possibilitats, que ens permetran descobrir de manera fàcil els cims més impressionants, els llacs més suggestius i els refugis més significatius amb què compta aquest petit gran país dels Pirineus.\nTot això a través d'una xarxa de camins i senders que transiten la privilegiada geografia d'Andorra.\nAndorra. Cimas, lagos y refugios es troba disponible a la planta 2 de la nostra biblioteca.\nAquest llibre està dedicat al menjar picant en totes les seves variants. Permet conèixer cultures a través de sabors que desperten al paladar i omplen els sentits.\nEs recullen nombrosos plats de Tailàndia, Índia i Mèxic, les tres grans gastronomies picants, però també de la província xinesa de Sichuan i de Corea.\nLa mejor comida picante del mundo està fet per crítics gastronòmics de tot el món, amb introducció de Tom Parker Bowles.\nLa primera novel.la de Richard Flanagan, guanyador del Booker Prize 2014, ens fa viatjar a Tasmània, on resseguim la vida d'una família durant segles a través dels records d'un narrador molt especial.\nMort d'un guia de riu es troba disponible a la planta 2 de la nostra biblioteca.\nDivendres 13 a les 19 h (Sala 1) el Club de textos teatrals es trobarà per comentar l'obra Victòria de Pau Miró.\nAquesta obra, amb il.lustracions a tot color i rigor científic, ajudarà moltes persones interessades i compromeses amb el món natural a identificar els arbres del país.\nPodeu trobar més informació a l'exposició "El sabor de la Natura", amb motiu del Día europeu dels Parcs (24 de maig) que tenim a la planta 2 de la nostra biblioteca.\nFins el 31 de maig és obert el termini de presentació d'obres de poesia al Concurs literari Narcís Lunes i Boloix, que aquest any arriba a la seva 25a edició.\nPoden participar-hi autors majors de 18 anys amb una obra poètica inèdita escrita en català. El premi en aquesta edició consistirà en una dotació econòmica de 1.500 € i la publicació de l’obra guanyadora en edició comercial dins la col·lecció de poesia Mitilene d’Editorial Meteora.\nDins el concurs també hi ha una menció pels autors residents a Sant Vicenç dels Horts que poden presentar una única poesia inèdita en català. El premi són 150€ i un obsequi artístic.\nPodeu consultar aquí el detall de les bases:\nSessions formatives sobre ebiblioCatalunya, el servei de préstec de llibres electrònics ofert per les biblioteques de forma gratuïta. Cal inscripció prèvia i tenir el cartnet de la biblioteca, adreça de correu-e i un dispositiu electrònic. A càrrec de Carlos Vázquez, bibliotecari, sessió formativa dimecres dia 25 a les 18.30 h (Sala d'actes).\nVespres de dilluns a dijous de 20.30 h a 1h.


L'alcalde i la presidenta del TecnoCampus, visitant les dues empreses. Foto: TecnoCampus\nVern Bueno Casas 2 de març de 2017 (17:47 CET)\nEs tracta de Multivac i Schunk, dues empreses del sector conegut com la "indústria 4.0"\nDues multinacionals alemanyes, Multivac i Schunk, s'han instal·lat al TecnoCampus. Es troben a l'edifici TCM·, el reservat a empreses mitjanes i grans, des d’on dirigeixen les operacions per a Espanya i Portugal. A més, en el cas de Schunk, en col·laboració amb l’Escola Superior Politècnica del TecnoCampus, ha impulsat un centre d’experimentació (Tec-Center) relacionada amb la seva activitat. L’alcalde de Mataró, David Bote, acompanyat de la presidenta del TecnoCampus, Dolors Guillén, van visitar dimarts passat les dues empreses del TecnoCampusMultivac i Schunk. Es tracta de dues multinacionals alemanyes que s’han instal·lat a l’edifici TCM3.\nMultivac fabrica maquinària per a packaging i Schunk produeix peces de robòtica per a diversos usos\nEntre les dues sumen 91 treballadors, i operaran des de Mataró per al conjunt d'Espanya i Portugal\nDurant la visita, els directors generals de MultivacPachaging Systems España, Francisco Monente, i de Schunk España, Javier Garcia, van destacar que ciutats com Mataró tenen l’oportunitat d’atreure empreses d’aquesta nova indústria, gràcies a les seves connexions amb Barcelona i amb centres de formació com el TecnoCampus a prop. Bote i Guillén van remcarcar, per la seva banda, la importància clau que aquestes empreses vinculades al coneixement tenen per al TecnoCampus i per a l’economia de la ciutat.


Esclavatge a Mauritània: l'ONU atorga el Premi dels Drets Humans a un activista abolicionista - Nationalia\nDiumenge, 16 de maig 2021\nPolítica i institucions, Drets humans, Llengua i cultura, Moviments cívics\nEsclavatge a Mauritània: l'ONU atorga el Premi dels Drets Humans a un activista abolicionista\nBiram Dah Abeid denuncia des de fa anys la pervivència de l'esclavatge al país, que podria afectar fins al 15% de la població · La dimensió racial continua pesant en la categorització d'amos i esclaus · Les ONG denuncien que les autoritats, els tribunals i la policia obstaculitzen l'abolició de l'esclavatge\nEl lliurament del Premi dels Drets Humans de les Nacions Unides a Biram Dah Abeid serveix per posar de relleu, avui, la permanència de la institució de l'esclavatge a Mauritània. Abeid, activista i ell mateix fill d'esclaus alliberats, s'ha guanyat la distinció de l'ONU (que avui celebra el Dia Internacional dels Drets Humans) després d'una trajectòria que l'ha arribat a portar a la presó -va ser alliberat l'any passat- pel fet de denunciar l'existència d'esclaus a Mauritània, un fenomen que està vinculat amb una històrica discriminació racial i que continua existint malgrat que ha estat legalment abolit.\nNo hi ha xifres concretes sobre el nombre d'esclaus a Mauritània, un país prou extens (1.030.000 de quilòmetres quadrats) però molt despoblat (entre 3,3 i 3,8 milions d'habitants). Segons el Global Slavery Index, són almenys 140.000 els mauritans que viuen esclavitzats. Però ONG mauritanes alcen la xifra a les 500.000 persones, cosa que significa que prop del 15% de la població del país es podria trobar en aquesta situació.\nL'esclavatge a Mauritània té una dimensió racial. A Mauritània hi ha dos grans grups de població: els moros (el terme no té sentit despectiu), que parlen àrab hassaniya, i els negres, fonamentalment de tres ètnies diferents: soninkés, peuls i wòlofs. Kevin Bales, expert en l'esclavatge arreu del món, explica que els moros estan dividits en tres classes, que hereten diferències basades en el color de la pell. Els moros blancs, de pell clara, són la classe que ostenta el poder al país. Els moros negres, de pell fosca, es compartimenten en dues classes: els esclaus -propietat dels moros blancs- i els alliberats, que romanen per sota dels moros blancs en l'escala social.\nLes dones esclaves, especialment vulnerables\nSegons el Global Slavery Index, l'adoctrinament juga un paper clau per assegurar la pervivència de l'esclavatge: "Sense accés a l'educació o a formes alternatives de subsistència, molts [mauritans] creuen que és desig de Déu que siguin esclaus", explica l'informe sobre el país. Una situació, diu el report, que les dones esclaves encara pateixen de manera redoblada: "El marc legal i polític de protecció dels drets de les dones a Mauritània és extremadament deficient, amb moltes lleis discriminatòries". Les dones mauritanes estan exposades a patir mutilacions genitals, casaments forçosos i fins i tot a ser culpades d'adulteri si són violades, situacions que lògicament s'agreugen en el cas de les esclaves.\nExisteixen diverses ONG a Mauritània que lluiten des de fa anys per a aconseguir l'abolició efectiva de l'esclavatge. Entre aquestes hi ha IRA Mauritanie, l'entitat que presideix l'avui premiat Biram Dah Abeid. Segons documenten les ONG i relata l'Associació per als Pobles Amenaçats, és la policia, la justícia i les autoritats qui "obstaculitzen activament l'abolició efectiva" de l'esclavatge. L'entitat posa l'exemple recent d'una noia de 18 anys, Noura, que ha denunciat els seus amos: "Lluny de ser ajudada per les autoritats, ha patit amenaces i intimidacions de la policia, que ha intentat obligar-la a retirar la denúncia. El cas de Noura, malauradament, no és un cas isolat".\n(Imatge: antigues esclaves alliberades / fotografia de Magharebia.)\n14.05.2021 08.15 h\nDigue’ns què n’opines del diari i com el podem millorar!\nSense progressos a les converses de Xipre després que les autoritats turcoxipriotes apostin per la partició\nEl govern d’Ankara dóna suport a la divisió de l’illa


La línia de Wallace: Itinerari\nPublicat per AlfredRussel a 22:39\nCarme 20 de juliol de 2012 a les 23:16\nMentre escolto Mark Knopfler, m'enduc la imatge que tens a la barra lateral "Enllaçats" jo també la posaré.\nBon cap de setmana, Alfred!\nAlfredRussel 23 de juliol de 2012 a les 19:41\nGràcies, Carme! La vaig agafar del blogNeva dins el vidre; en tindre més informació dels actes previstos per al 26 de setembre, els enllaçaré també. Salut!\nMàrius Domingo de Pedro 21 de juliol de 2012 a les 12:00\nEscoltar de nou aquest tema ajuda a millorar una mica l'estat psíquic. Gràcies per les anècdotes referents a la foto, el disc i en Mark.\nAlfredRussel 23 de juliol de 2012 a les 19:43\nGràcies a tu, Màrius. Knopfler sempre senta bé quan es tracta d'animar-se --i aquesta cançó, encara més. Salut i endavant!\nMaria Josep Escrivà 21 de juliol de 2012 a les 15:09\nEmocionant entrada, amic. M'agrada, i compartist, el teu sa i benintencionat propòsit de fer bondat en aquest bloc, bondadós per naturalesa, d'altra banda, encara que hi portes maldats també). Però m'ha fet pensar aquesta última entrada, i crec que, gràcies a tu, m'he reafirmat en un fet que m'acompanya des que m'entretinc fent literatures. I és que la nostra vida no seria el que és sense les contradiccions i sense els contrastos. I a mi, veure aquesta foto de la portada del disc de Knopfler, escoltar-lo (quin geni irrepetible!), les postguerres d'Estellés, les manifestacions multitudinàries, els pèncols que ens condueixen a la deriva..., i nosaltres, avant peti qui peti, enllaçats! La barreja de tot això és tan potent que jo et pregaria que no ens privares ni de les penes ni de les alegries. Saps allò de "perdoneu-me, guerres llunyanes, per portar flors a casa"? Doncs això, amb les flors i amb les guerres. Conscients i compromesos. Salut!\nAlfredRussel 23 de juliol de 2012 a les 20:10\nCrec que t'ho he dit ja alguna volta, i si no ho faig ara, Maria Josep: per comentaris com els teus val la pena mantindre un blog com aquest. Tens raó: penes i alegries són tan inseparables que sovint només són manifestacions diferents d'una mateixa cosa, estats diferents de la mateixa matèria. I totes dues ens fan sentir vius i avançar, que al remat és del que es tracta. Amb les flors i amb les guerres, sempre endavant. Moltíssimes gràcies i una abraçada!\nsa lluna 21 de juliol de 2012 a les 22:11\nBona música per una nit de dissabte.\nEstupenda foto com la seva història.\nGenial l´esforç per mantenir el propòsit,\nencara que els esdeveniments ho posen més difícil.\nMolt bona nit...una aferrada.\nAlfredRussel 23 de juliol de 2012 a les 20:12\nBen difícil, lluna: hui, de nou, les flames i el fum... Però mentre tinguem música i històries, no defallirem. Moltes gràcies i una abraçada!


La incidència de la Covid s’apropa a la dels països europeus amb pitjor situació - Altaveu el diari digital d'Andorra\nLa incidència de la Covid s’apropa a la dels països europeus amb pitjor situació\nLa dada a Andorra se situa ja per sobre dels 1.500 contagis per cada 100.000 habitants els darrers 14 dies i això fica el Principat entre els 10 Estats amb pitjors xifres\n30/11/2021 (11:01 CET)\nUn sanitari pren les mostres per una prova PCR.\nEl coronavirus està clarament desfermat a Andorra. Ho evidencien les dades del passat cap de setmana, amb més de 400 nous contagis. De fet, més de 800 en només una setmana. Això provoca que el Principat hagi saltat en pocs dies a la llista d’Estats europeus amb una major incidència de la pandèmia. Així, el país registra 1.523 casos per cada 100.000 habitants en les darreres dues setmanes.\nFa dies que la Covid-19 s’havia descontrolat a diversos països d’Europa central i del nord. En alguns casos ha obligat a mesures contundents, confinament obligatori inclòs, per mirar de frenar l’evolució a l’alça de la pandèmia i, sobretot, el seu dur impacte en els respectius sistemes sanitaris. Això fa que Estats com Eslovàquia (2.691,37), la República Txeca (2.261,07) o Àustria (2.055,72) liderin el poc recomanable rànquing de llocs on la incidència acumulada els últims dies per cada 100.000 habitants.\nDoncs bé, amb les dades registrades el cap de setmana, el Principat ha escalat posicions en aquesta classificació. En l’actualització sanitària del 15 de novembre, hi havia un total de contagis de 15.907. En la d’aquest dilluns, la xifra havia crescut fins als 17.115. És a dir, 1.208 nous casos en aquests catorze dies. Per tant, això suposa una incidència de 1.523 per cada 100.000 habitants, que és el càlcul que es fa per poder comparar la situació entre països de diferent dimensió i població.\nAquesta dada fa que Andorra se situï entre els deu Estats europeus amb més incidència del coronavirus. L’estadística és similar a la de Croàcia (1.599,56) tot i que encara per sota de la d’Eslovènia (1.860,33), Bèlgica (1.875,50) o Holanda (1.746,39) i encara lluny dels països amb la situació més complicada.\nA més, tot apunta que, els pròxims dies, aquesta incidència encara anirà a l’alça. L’elevat nombre de nous contagis complicar, i molt, la tasca de l’Oficina Covid a l’hora de traçar els casos i, per tant, de controlar les infeccions que es puguin derivar. Per ara, l’aspecte positiu, si es pot dir així, de la situació és que, a diferència d’altres Estats, la pressió sobre el sistema sanitari, sobretot pel que fa a les àrees de cures intensives, encara es manté, de moment, sota control, amb només dos pacients intubats.


ERC organitza una plataforma de suport a Alemany - Ràdio Palafolls\nInici » ERC organitza una plataforma de suport a Alemany\nMarc Ferri , maig 6, 2019\t / 786 0\nDivendres unes 200 persones van assistir a la presentació pública de la llista d’Esquerra per a les properes eleccions, que també va servir per presentar una nova plataforma de suport a la candidatura dels republicans. Una plataforma que agrupa 140 persones de diferents edats i de diverses ideologies ja que els republicans van insistir en la transversalitat de la seva candidatura per fer front als 36 anys continuats de socialisme a Palafolls.\nPer exemplificar la seva transversalitat durant la presentació van parlar Beni Fernández, qui en les darreres eleccions municipals era suplent de les llistes del PSC, i Silvana Ballvé, que fa 4 anys era la número 4 de la llista de CiU.\nFernández i Ballvé van explicar perquè ara donen suport a una candidatura diferent.\nEntre els noms que donen suport a la plataforma hi destaquen els de Lluís Moner, qui fou alcalde durant alguns mesos en el primer mandat per CiU o l’exregidora del PSC Victoria Castillejos.\nL’endemà dissabte els republicans han fet un acte de precampanya a Ciutat Jardí. Van reunir una 20a llarga de veïns a qui van explicar la seva visió sobre la situació d’aquesta urbanització.\nEl candidat Francesc Alemany va explicar que encara falten inversions necessàries a la urbanització i es va comprometre a corresponsabilitzar econòmicament l’Ajuntament a l’hora de fer aquestes futures inversions. En aquest sentit Alemany va oferir més transparència i millores en la neteja viària i recollida de la brossa en aquesta zona.


Serveis Socials i Sindicals – CGTCatalunya\nÁmbit: Serveis Socials i Sindicals\n08/01/2021 - 10:38:39\nEl govern espanyol reduirà 1.108 milions d’euros les ajudes al Sistema d’Atenció a la Dependència, segons el document Programa Nacional de Reformes 2013 (pdf), que ahir dimarts va enviar a la Unió Europea i va publicar a la seva web. Segons aquest document, els usuaris del pla de la dependència hauran d’aportar un 5% més per rebre els serveis. Argumenta que es tracta d’una profunda reforma per ‘racionalitzar i modernitzar els serveis prestats, garantint la sostenibilitat’.\n04/05/2013 - 03:12:32\nUn total de nou organitzacions de treballadors, empreses, sindicats, científics i usuaris s’han unit per exigir al Govern que mantingui la competència dels serveis socials que actualment ostenten els ajuntaments ja que, segons afirmen, si es priva les entitats locals d’aquesta responsabilitat, 200.000 persones es quedaran sense assistència i finsa 65.000 perdran la feina.\n27/04/2013 - 11:04:38\nMiguel Martín – Setmanari Directa\nha jugat massa amb el component vocacional del nostre\ntreball per normalitzar abusos que, en qualsevol altra professió, serien\ninacceptables”, afirma Mario, nom fictici\nd’un treballador d’un Centre Residencial\nd’Acció Educativa (CRAE) que prefereix\npreservar l’anonimat. “He arribat a escoltar frases com: tu per què estàs aquí, per\ndiners o pels xavals?, per qüestionar decisions que afecten tant les teves condicions\nde treball com la teva vida personal”.\n18/03/2013 - 01:10:02\nEl síndic reprova la DGAIA per la manca de seguretat en el transport de menors tutelats, a instància del sector Social de CGT Ensenyament\nArran d’una denúncia presentada per la Federació d’Ensenyament de CGT, el Síndic “suggereix al Departament de Benestar Social i Família que\nrevisi els condicions d Seguretat en el transport d’infants en centres Dependents de la Direcció General d´Atenció a la Infància i Adolescència(DGAIA) i que doni els instruccions de l necessàries per\ndeterminar Els supòsits en què resulta necessària la presència d’acompanyant i perquè s’asseguri aquesta presència “.\nLa crítica se centra en els centres concertats o de gestió delegada que, a causa de la manca de personal derivada dels limitats recursos econòmics de què disposen, solen fer els trasllats amb un sol professional que exerceix de conductor / ai acompanyant. Aquest fet suposa un risc per a la seguretat tant dels/les menors com d’aquests/es professionals, com s’ha pogut constatar en alguns incidents on fins i tot algun dels/les\nocupants ha resultat lesionat/a.\n04/03/2013 - 03:13:36\n19/01/2013 - 03:24:00\nCARLOS YATERO | 28/12/2012 – Setmanari Directa\nAixò és el que denuncia el col·lectiu Defensem l’Acció Social i Comunitària (DASC), format per treballadors i treballadores del sector social. Segons DASC, les polítiques d’austeritat en matèria d’assistència social estan accentuant una empresarialització radical de la concepció general de la tasca de les ONGs. Aquest procés va acompanyat d’una precarització vertiginosa que «no només ens afecta com a treballadores, sinó també a la qualitat del servei que donem a les usuàries».\nDASC assenyala la contradicció que les dificultats econòmiques estiguin recaient fonamentalment en els estrats laborals més baixos. Un comunicat fet públic pel col·lectiu assenyala que, des de que les polítiques de retallades van començar a repercutir en el sector, educadors i educadores han patit «rebaixes de sous, impagaments a les entitats socials que ens tenien contractades i que ens portava a treballar cobrant la meitat del sou, activitats que havíem de deixar de fer o pujades de la ràtio de nois i noies que havíem d’educar». Mentrestant, en la majoria de casos, «directors i directores cobren sous mensuals astronòmics», i les pròpies estructures directives de les associacions es mantenen intactes.\n04/01/2013 - 12:03:23\n14N Vaga General i Jornada de Lluita per els i les treballadores del sector social\nHi ha moltes raons per secundar aquesta vaga, però si treballes o t’estàs formant per treballar al Sector Social, tens més motius que ningú per recolzar-la. Educadors/es i treballadors socials, psicòlegs/gues, psicopedadogs/gues … El que s’està qüestionant no és només unes condicions laborals, és la pròpia essència de la nostra professió. Aquesta és la situació:\n– Pel que fa a condicions laborals: avui es treballa més, es tenen menys dies lliures i es cobra menys que fa 10 anys (en el transcurs dels qualsla vida ha pujat “una miqueta”).\n12/11/2012 - 01:52:06\n25/10/2012 - 21:28:30\n06/10/2012 - 03:58:33\n27/09/2012 - 02:29:00\n29/08/2012 - 22:32:00\n10/07/2012 - 22:19:00\n29/01/2012 - 14:21:00\nConveni d’educació social, 2008 2009\n29/01/2012 - 14:19:00\n10/01/2012 - 22:10:00


Al 9 nou també expliquem els 30 anys\nA partir del minut 7\nPublicat per Bella Molinera a 16:30 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: celebracions, entrevistes\nCuba, vida quotidiana. Fotografies d'en Santi Sitjà\nPodeu visitar la exposició fins el 25 de setembre a la Sala Can Patalarga de Manlleu (Carrer de la Font 10) de dijous a diumenge (de 18h00 a 20h00)\nRecull de fotos de la presentació\nPublicat per gfmanlleu a 10:14 Cap comentari:\nApunt estem per presentar la nova col.lectiva a la sala Mil.lenari de Vic...\nés una col.lectiva de retrats!!\ni tant ens hem engrescat que dissabte passat vam practicar com fer-ho...\nAquí veieu la perafarnàlia.. Quan hi hagi més fotos, ja actualitzarem!\nPublicat per gfmanlleu a 21:22 Cap comentari:\nDimecres i debats\nJa fa uns dies que la gent que ens reunim més assiduament al Grup estem entrant en debats, molt interessants.\nEls que ja coneixeu la nostra dinàmica ja sabeu que els dimecre arribem a can Puget, en assentem al voltant de la taula i...\npoden passar moltes coses, des de mirar fotografies d'algú altre o les teves, organitzar alguna sortida o muntatge fotogràfic, fer demandes tècniques o artístiques i resoldre-les entre tots...\nAquest últim més hi ha hagut dos grans debats:\nLa mida de la imatge (píxels i pomes) i compresió de plans i focals (focals i visuals).\nUs redirigim al blog de l'Eduard Selva, soci del Grup i que ha fet uns post amb les conclusions d'aquestes converses!\nPublicat per gfmanlleu a 21:26 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: debats, quotidià\nconcurs de Tonis 2011\nAques matí, 27 de febrer de 2011, s'han lliurat els del concurs de Tonis.\nEn aquest enllaç trobareu l'acta del veredicte\nEl veredicte es realitzar a la sala de plens de l'ajuntament, el 19 de febrer, a les 19:30.\nEl jurat fou el Sr. Jorge Llorca Martínez de l'Agrupació Fotogràfica de Catalunya, la Sra. Anna Selga Casellas, de l'AFTDO de Berga i el Sr. Joan Serrano Soroa de l'Acció Fotogràfica Ripollet\nVan haver de valorar 100 obres de 34 participants d'arreu de Catalunya.\nEls guanyadors d'enguany han estat:\nPremi millor colecció ha estat per l'autor: Toni Parareda Font del Grup Fotogràfic Manlleu, resident a Roda de Ter.\nPremi tema "un" ha estat per l'autor Xevi Vilaregut Saez, del Grup Fotogràfic Manlleu.\nPremi tema "dos" ha estat per l'autor Juan Tejero Gómez de Granollers, amb l'obra que porta per títol: dos dits\nPremi tema "molts" ha estat per l'autor Josep Vilardaga Pujol de Foto Club Sallent.\nPremi local ha estat per l'autor F.Manel Serrano Navarro del Grup Fotogràfic Manlleu, resident a Vic.\nFoto del moment de l'entrega\nF.Manel Serrano Navarro (premi local) Xevi Vilaregut Saez (premi tema un) Juan Tejero Gómez (premi recollit pel seu fill) (premi tema dos) Toni Parareda Font (premi millor colecció) Josep Vilardaga Pujol (premi tema molts)\nDes d'aquí volem agrair tant als Tonis, com a Caixa Penedès el seu suport en aquest concurs, com s'ha dit a l'acta de presentació, sense el seu recolzament, no existiria aquest concurs.\nPodeu mirar les fotos premiades a la galeria.\nNo deixeu d'anar al MIT a visitar-la! horaris: 10 a13 i de 16 a 19 de dimarts a divendres. Dissabtes, diumenge i festius de 10 a 14.\nPublicat per gfmanlleu a 21:30 Cap comentari:\nTres fotos... una història.\nSota aquest suculent títol el Grup Fotogràfic Manlleu reedita la seva exposició itinerant formada per tres obres i un concepte.\nAmb aquesta premissa una dotzena de membres de l’entitat manlleuenca exposen les seves obres en un nou entorn. Aquest cop la parada és la Sala d’Art Mil·lenari de Vic (Fundació Mil·lenari Pl. Mil·lenari, 2, 1r – Vic) l’exposició, es va inaugurarà aquest divendres 28 de gener, a dos quarts de nou del vespre, i estarà oberta fins el dia 28 de febrer.\nAmb gairebé trenta anys d’història el Grup Fotogràfic Manlleu és un dels més actius de la comarca d’Osona. Dona cabuda a una cinquantena de socis, entre aficionats, i professionals que abracen diferents disciplines, des del fotoperiodisme fins a la fotografia arquitectònica.\nL’entitat manlleuenca organitza conferències, tallers, concursos, i entrevistes amb professionals del sector, així com activitats de col·laboració amb altres associacions fotogràfiques d’arreu de Catalunya.\nPer a més informació no deixeu de visitar la nostra pàgina web: www.gfmanlleu.org\nL'Eduard Selva, ens ha aportat el time-lapse del muntatge a la sala.\nPublicat per gfmanlleu a 13:21 Cap comentari:


Detingut per robar números de loteria premiats al Baix Llobregat | Català Digital Cataladigital.cat AMP\nDetingut per robar números de loteria premiats al Baix Llobregat\nEls Mossos d’Esquadra van detenir el passat dia 4 a un home acusat de robar en dotze punts de venda de loteria del Baix Llobregat, a Castelldefels, Gavà i Viladecans, on, després de forçar l’entrada, es va dur butlletes guanyadors de premi directe per valor de més de 2.300 euros, informa aquest diumenge la policia.\nEl detingut, de 29 anys i nacionalitat marroquina, és veí de l’Hospitalet de Llobregat i va ser detingut com a presumpte autor de dotze robatoris ..La policia va començar a investigar el 8 de febrer al tenir coneixement que s’havien comès sis robatoris amb força en punts de venda de loteria de Castelldefels.\nDesprés de forçar les portes d’accés amb una eina similar a un tornavís, el lladre s’havia portat monedes i bitllets de premi directe valorats en 715 euros. Dies després, es van cometre sis robatoris similars, en aquesta ocasió a Gavà i Viladecans, on les butlletes robats tenien un valor de 1.600 euros.\nEl detingut té 35 antecedents policials, dels quals 16 van ser comesos en els últims mesos i eren similars als robatoris al Baix Llobregat.\nEs dóna la circumstància que agents de la policia autonòmica de l’Hospitalet de Llobregat van detenir el dia 4 de març per amenaces, resistència i desobediència a l’autoritat i els investigadors de Gavà van tornar a detenir-lo per als dotze robatoris. Després de passar a disposició judicial, el jutge instructor va decretar la seva llibertat amb càrrecs.\nL’acusat ja va ser detingut per amenaces, resistència i desobediència a l’autoritat


Tribuna d’Arqueologia 2012-2013 “La intervenció arqueoantropològica de l’hipogeu de la Sagrera (Barcelona). Aproximació a les pràctiques funeràries i al poblament del neolític final” – Tribuna d'Arqueologia\nCronologia / Món funerari / Neolític-Bronze / Tribuna 2012-2013 / Vídeos\n14 Juny 2013 18 Octubre 2017 xarxesLeave a comment\nConferència “La intervenció arqueoantropològica de l’hipogeu de la Sagrera (Barcelona). Aproximació a les pràctiques funeràries i al poblament del neolític final”\nPalau Marc (Rambla Santa Mònica, 8, Barcelona), 19 de juny de 2013, 19:00h\nConferenciants: Paz Balaguer, Paola García Medrano i Alba Tenza\nAquesta ha estat la darrera conferència de la Tribuna d’Arqueologia de la temporada 2012-2013.\nA continuació, us oferim una entrevista amb les directores de la intervenció sobre els aspectes destacats de la seva propera conferència.\nParlem d’Hipogeu Neolític. Però, en què es caracteritza aquesta estructura?\nLa nostra estructura funerària, en tant que hipogeu, es caracteritza per constar d’un corredor d’accés seguit per una cambra excavada en la roca. En el nostre cas l’estructura es troba excavada en el terrenys geològic típic del pla de Barcelona, és a dir, en les argiles compactes ataronjades i amb nòduls carbonatats. La zona d’accés de l’hipogeu es troba ubicada cap al SE de l’estructura. Es tracta d’un accés en rampa d’uns 2m de llarg. En aquesta zona s’han pogut documentar dos retalls ovalats que podrien estar relacionats amb el sistema d’entrada.\nL’entrada dóna accés a una cambra de dimensions més grans de planta quasi circular, la qual estava destinada pròpiament a la funció funerària. Dintre d’aquesta cambra hem documentat una acumulació de 207 morts, 150 articulats i més de 5000 restes aïllats, que han sigut coordenats independentment.\nDesconeixem el tipus de coberta d’aquesta estructura ja que havia desaparegut per l’afectació produïda amb la construcció entre 1851 i 1854 de la línia fèrria que anava de Barcelona a Granollers, i que discorria just per aquest punt.\nQuin o quins usos i rituals funeraris heu pogut identificar a l’interior d’aquesta estructura funerària?\nL’acumulació documentada a l’interior de l’hipogeu presenta tres moments d’ús clarament diferenciats. Un primer moment d’ús col·lectiu, un segon moment d’ús múltiple i un tercer d’ús individual. El primer moment es caracteritza per l’enterrament col·lectiu successiu dels individus d’una mateixa comunitat. Aquests individus haurien estat enterrats paulatinament al centre de la cambra, directament sobre el sòl. A mesura que l’espai es tornava insuficient les diferents restes eren enretirades a banda i banda de l’eix principal, tot alliberant l’espai central per al sepeli dels nous inhumats.\nLa dinàmica d’ús descrita fins el moment es trenca, degut a la necessitat de sepeli simultani de gran quantitat d’individus (prop d’un centenar). Aquests foren dipositats a la cambra de manera simultània. L’enterrament simultani d’un nombre tan elevat de persones i l’absència de signes clars de violència ens fa pensar, provisionalment, en un fet epidèmic com a fet causal més provable per a un dipòsit d’aquestes característiques.\nFinalment, hem de destacar que, un cop pràcticament colmatat l’interior de l’hipogeu s’hauria produït el darrer moment d’ús. Es tracta d’un últim enterrament, a l’interior de la cambra, en el seu extrem més occidental. El seu sepeli en aquesta estructura, juntament amb la coincidència ritual de la seva posició i les datacions radiocarbòniques de les que a dia d’avui disposem, ens fa sospitar que pogués pertànyer a la mateixa comunitat enterrada.\nQuè aporta l’Hipogeu de la Sagrera al coneixement del Neolític Final a Catalunya?\nL’hipogeu de la Sagrera constitueix una troballa única i excepcional en l’arqueologia catalana, tant pel tipus d’estructura com pel fet que estem parlant d’un enterrament col·lectiu amb prop d’un centenar d’inhumacions simultànies. L’única referència que hi havia a Catalunya fins ara d’una sepultura amb aquestes característiques és l’Hipogeu de Costa de Can Martorell. Només podem trobar més exemples semblants al nostre fora de Catalunya, concretament als hipogeus situats a la Vall del Roine. Els resultats que puguem obtenir del seu estudi ens podran aportar dades molt interessants sobre el coneixement sobretot del món funerari d’aquestes societats i també sobre les dinàmiques poblacionals que podrien haver portat, en alguns casos, a aquest tipus de sepultures simultànies. Sabem que és un període amb molta diversitat quant a tipus d’assentament, sepultura i cultura material, però mancat encara de força informació. Tot i que en els últims anys s’estan realitzant excavacions molt interessants a Catalunya, que estan aportant moltes dades, encara queda molt per fer, i creiem que els resultats que podrem obtenir de l’Hipogeu de la Sagrera, podran contribuir a desentranyar encara més com eren aquestes poblacions del Neolític Final assentades a Catalunya.\nQuins són els projectes de futur per al seu estudi?\nEl més interessant seria poder fer un bon estudi poblacional paleopatològic i genètic dels inhumats, per poder extreure informació tant de les relacions de parentiu entre els diferents individus com també poder arribar a caracteritzar l’origen d’aquesta població, i poder esbrinar possibles vinculacions amb poblacions contemporànies.\nAquestes dades hauran de ser posades en relació amb les disponibles per a altres jaciments similars tant a Catalunya (costa de Can Martorell) com, sobre tot, al sud de França. Les vinculacions que s’observin s’hauran de lligar òbviament, amb els diferents estudis que, a nivell artefactual i d’arqueologia dels assentaments, s’estan duent a terme en els darrers anys dins del món del Neolític Final. El que està clar és que aquest període és un moment de canvi i d’interrelacions regionals que, sens dubte, l’Hipogeu de la Sagrera ens ajudarà a caracteritzar.


Es calcula que aproximadament s’oferiran unes 600 places entre escoletes\nDavant la situació actual, l’Ajuntament d’Inca ha treballat decididament per posar en marxa un ampli programa d’activitats d’estiu, seguint els estrictes protocols de seguretat i higiene\nAixí doncs, avui comença el termini d’inscripcions per a una nova edició d’Esportiueig, l’escola d’estiu municipal, la qual es durà a terme enguany en el CEIP Ponent i en el CEIP Miquel Duran i Saurina per complir els aforaments màxims.\nAGENCIA MANACORNOTICIAS 17/06/2020 - 01:48:00\nAixí, a l’Esportiueig poden apuntar-se els infants d’entre 3 i 12 anys. A més a més, s’ha creat un grup especial per a joves d’entre 13 a 16 anys. El preu de l’escola municipal d’Inca és de 36,19 euros per setmana.\nInca oferirà unes sis-centes places per a activitats d’esport i de lleure durant l’estiu. Davant la situació actual, l’Ajuntament d’Inca ha treballat decididament per posar en marxa un ampli programa d’activitats d’estiu, seguint els estrictes protocols de seguretat i higiene.\nAixí doncs, avui comença el termini d’inscripcions per a una nova edició d’Esportiueig, l’escola d’estiu municipal, la qual es durà a terme enguany en el CEIP Ponent i en el CEIP Miquel Duran i Saurina per complir els aforaments màxims establerts. Aquesta oferta es complementa amb una variada oferta d’activitats esportives i de lleure que oferiran els clubs esportius, les entitats de lleure i les empreses especialitzades.\nEn aquests moments de màxima complexitat, hem fet un gran esforç per adaptar les activitats i els espais a la normativa vigent i poder garantir totes les mesures sanitàries.\n“En aquests moments de màxima complexitat, hem fet un gran esforç per adaptar les activitats i els espais a la normativa vigent i poder garantir totes les mesures sanitàries. El més important és que els nostres nins i nines puguin gaudir de l’estiu amb la màxima seguretat”, assenyala el batle d’Inca, Virgilio Moreno.\n“L’Esportiueig combina la pràctica esportiva amb la realització d’activitats de lleure, com ara tallers manuals o activitats lúdiques i artístiques. A més, també s’han obert les inscripcions per als cursets de natació d’estiu i les activitats de condicionament físic general”, explica el regidor d’Esports, Sebastià Oriol. Així, a l’Esportiueig poden apuntar-se els infants d’entre 3 i 12 anys. A més a més, s’ha creat un grup especial per a joves d’entre 13 a 16 anys. El preu de l’escola municipal d’Inca és de 36,19 euros per setmana; i s’ofereix també la possibilitat de contractar el servei d’escola matinera i menjador.\nDe forma paral·lela, el consistori inquer ha treballat conjuntament amb les entitats de lleure i clubs esportius per tal d’ajudar-los en el llançament de les seves activitats d’estiu per tal de poder tenir una oferta variada que respongui a les necessitats de totes les famílies d’Inca. “Hem treballat conjuntament amb les entitats i clubs per tal de poder ampliar l’oferta, garantir les places suficients per a tots els nins i nines d’Inca i presentar un programa conjunt de totes les activitats d’estiu”, explica el regidor de Joventut, Andreu Caballero.\nD’aquesta manera, s’ha augmentat considerablement el nombre d’activitats d’oci infantil que es desenvoluparan durant l’estiu a Inca. Es calcula que aproximadament s’oferiran unes 600 places entre escoletes, campus i altres activitats, incloent-hi els programes municipals i les iniciatives privades. Per tant, a més de l’Esportiueig, a Inca es duran a terme altres escoles d’estiu, algunes d’elles focalitzades, per exemple, en música i art. També es realitzaran campus de robòtica, esports, ball o idiomes, entre altres activitats.


Santa Clara de Carrión - Monestirs\nMonestir de Santa Clara de Carrión de los Condes\nHi ha una tradició que ens explica que el monestir de Santa Clara de Carrión fou fundat l’any 1231 per unes deixebles de santa Clara d’Assís en ocasió d’un peregrinatge a Santiago de Compostel·la. Aquella primera fundació s’hauria fet al beateri de Santa María del Páramo, situat a les rodalies de la ciutat.\nEl 1255 el papa Alexandre IV (1254-61) va autoritzar el trasllat d’aquella comunitat a un lloc més adequat i proper a la població. Mencía López de Haro, neboda de Ferran III de Castella es va encarregar de facilitar aquell trasllat fent-se càrrec, com a protectora del cenobi, de la compra d’una antiga església i adaptar-la per a la comunitat de clarisses. Una butlla del papa Climent IV, del 1266, donava el vist-i-plau al trasllat definitiu.\nAquest establiment va gaudir de la protecció de la noblesa i això va facilitar el seu desenvolupament; va tenir èpoques de prosperitat el que va permetre de refer en diferents ocasions les dependències monàstiques; l’església és de començament del segle XVII i el retaule major és de la mateixa època.\nPorxo del monestir\nEl segle XIX va portar esdeveniments adversos, des de la Guerra del Francès, quan el lloc fou espoliat, fins l’exclaustració que va deixar la casa sense les rendes que permetien la seva existència; entre els anys 1868 i 1870 les monges van veure’s obligades a deixar el convent i es refugiaren al monestir del mateix orde a Astudillo. Els edificis que composen el monestir han estat restaurats en els darrers anys. Tot i les curts episodis en que el lloc va quedar sense monges, el monestir ha mantingut una ocupació pràcticament continua el que ha facilitat la conservació de bona part del seu patrimoni material.\nA llevant del centre urbà de Carrión de los Condes