Degoteig de companyies que decideixen deixar Catalunya per la situació política\n5 min. Barcelona 06/10/2017 17:05\n651x366 El president de Gas Natural, Isidre Fainé, i el conseller delegat, Rafael Villaseca. / FRANCESC MELCION El president de Gas Natural, Isidre Fainé, i el conseller delegat, Rafael Villaseca. / FRANCESC MELCION\nGas Natural deixarà de tenir la seu social a Catalunya per portar-la a Madrid, segons ha decidit el consell d'administració de l'empresa que presideix Isidre Fainé, que s'ha reunit la tarda d'aquest divendres, segons han explicat fonts financeres.\nLa companyia ho ha confirmat en un fet rellevant publicat a la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV) i planteja el trasllat com una mesura temporal. "Davant dels successos socials i polítics que estan passant les darreres setmanes a Catalunya i degut a la inseguretat jurídica que això genera, la companyia ha decidit, mentre es mantingui la situació, canviar el domicili social a les actuals oficines corporatives de Madrid", indica l'empresa en el fet rellevant.\nGas Natural és l'empresa més gran de Catalunya en facturació, i a Madrid ja disposa d'una important seu operativa al número 77 de l'avinguda San Luis, que a partit d'ara serà la seu social, especialment gran després de la compra de Fenosa. També té a Madrid la seu de la seva filial de generació internacional, Global Power Generation.\nLa companyia també ha explicat en el fet rellevant que les filials que presten serveis únicament a Catalunya no estan afectades per aquesta decisió, és a dir, que mantindran a Catalunya la seu.\nLa por d'una declaració unilateral d'independència (DUI) per part del Parlament de Catalunya ha provocat un degoteig d'empreses que han anunciat la intenció d'endur-se la seu social a altres indrets de l'Estat, un pas que serà més fàcil després del decret aprovat aquest divendres pel consell de ministres.\nEl sector financer és el que es pot veure més afectat per la incertesa política i ha sigut el més actiu. Així, dijous el Banc Sabadell va convocar un consell d'administració en el qual es va aprovar el trasllat de la seu social a Alacant, on la CAM, entitat adquirida pel banc que presideix Josep Oliu durant la crisi, havia tingut la seu.\nEl sector financer veu en el trasllat una mesura de seguretat per als seus accionistes, dipositants i clients, ja que les entitats s'asseguren marxant de Catalunya que continuaran sota la supervisió i el suport del Banc Central Europeu (BCE) i l'Autoritat Bancària Europea (EBA).\nEl Sabadell va poder aprovar el trasllat abans del decret del govern espanyol perquè la seva junta d'accionistes havia capacitat el consell d'administració per prendre una decisió d'aquest tipus. L'altre gran banc català, CaixaBank, podria prendre una decisió aquest mateix divendres, un cop el govern espanyol ha afavorit aquesta possibilitat.\nMediolanum i Arquia\nUnes altres dues entitats financeres amb seu a Catalunya també han anunciat els trasllat fora del país. Una és Banca Mediolanum (l'antic Fibanc), que ha decidit endur-se la seu social i la fiscal a València. La decisió ha sigut ràpida perquè té un sol accionista, el grup italià Mediolanum. No obstant, l'entitat mantindrà la seva seu operativa central al palauet Abadal, a la Diagonal.\nL'altra és Arquia, l'antiga Caixa d'Arquitectes, que ha anunciat que s'endú la seu a Madrid.\nEn canvi, la Caixa d'Enginyers, que és una cooperativa de crèdit, ha dit que qualsevol decisió estratègica, com seria un canvi de seu social, si s'ha de prendre, seria prèvia assemblea de socis.\nTambé en el sector financer, en aquest cas d'assegurances, la cotitzada Catalana Occident va explicar que estarà atenta als esdeveniments: "En funció de com es desenvolupin els fets, prendrem de forma àgil les decisions que siguin oportunes, per preservar els interessos dels nostres clients, treballadors, mediadors i accionistes".\nDel sector empresarial, la primera fugida va ser la d'Oryzon. La biotecnològica va anunciar dimarts que traslladava la seu de Cornellà a Madrid. La reacció immediata va ser que la cotització de la seva acció a borsa es va disparar.\nDurant dijous i divendres altres empreses han anunciat que seguien el mateix camí. És el cas de la tèxtil Dogi, que va anunciar que deixa de tenir el Masnou com a seu social per anar a Madrid. Una altra petita cotitzada catalana en mans de fons d'inversió, Service Point, reunirà el seu consell aquest divendres per decidir si marxa de Catalunya. També l'operadora Eurona va decidir endur-se la seu a Rivas-Vaciamadrid.\nPerò entre les grans empreses no totes s'han pronunciat. Algunes grans empreses catalanes es mantenen en silenci, com és el cas d'Abertis o Cellnex.\nQui sí ha expressat clarament la seva posició és el president de Freixenet, Josep Lluís Bonet. En unes declaracions a RNE, Bonet ha dit que si hi ha una declaració d'independència proposarà al consell d'administració endur-se la seu social fora de Catalunya. Bonet, que és president de la Cambra de Comerç Espanyola, ha augurat una fugida massiva d'empreses si hi ha una declaració d'independència.\nSeat, l'empresa industrial més gran de Catalunya, amb més de 13.000 empleats, no s'està plantejant canviar la seu social. Almenys això és el que ha explicat a Europa Press el president del comitè d'empresa, Matias Carnero. Oficialment l'empresa no s'ha pronunciat, però fonts de la companyia han explicat que s'està seguint la situació catalana amb atenció, però sense la pressió regulatòria que poden tenir els bancs.


Al cap de dos anys - Ajuntament de Callús\nData i hora oficials:00:48 | 17/10/2019\nPortada > Actualitat > Notícies > Al cap de dos anys\nLa setmana que ve, dimarts dia 1 d’octubre, es compliran dos anys d’uns fets que ens van impactar a tots: l’entrada de la guàrdia civil a l’escola Joventut per impedir el referèndum d’autodeterminació de Catalunya, per impedir, en definitiva, que a gent pogués expressar la seva opinió sobre un fet important: el futur de Catalunya.\nDes d’aquells dies han passat moltes coses: al país i també a Callús. Al país es pot anar seguint per la premsa i els mitjans de comunicació. Hi ha hagut concentracions, judicis, manifestacions, més repressió, eleccions... I no sembla que estiguem gaire millor del que estàvem. El problema central continua essent el mateix: si no hi ha diàleg i voluntat de pacte i només es pensa en termes de jutjar i d’aplicar la força, les situacions no es resolen; al contrari: s’enquisten i a la llarga fan mal a tothom.\nA Callús la vida ha continuat. D’una banda, hem viscut aquests dos anys amb un pes a dintre pel que vam viure (som dels pocs pobles que vam tenir la mala sort de rebre la repressió en primera línia) i hem mirat, tots plegats, d’”anar passant el dol” i continuar fent vida normal. De l’altra, però, hiha més esperit d’unió, més sentiment de poble, de ser tots plegats, malgrat petites diferències, part d’una comunitat que va saber mantenir la dignitat i va entomar els cops i la repressió amb enteresa, contenint la ràbia i la indignació i mirant de transformar aquests sentiments en més ganes de viure i de lluitar per la llibertat i la democràcia i en voluntat de construir un futur per a tothom, amb pau i convivència.\nI continuarem fent-ho així. Com a poble ens mantindrem sempre units i dialogarem per tenir una comunitat cohesionada i solidària amb tothom. I molts també mirarem d’aportar el millor que puguem per la llibertat del nostre país. Perquè estem convençuts que un futur en llibertat ens anirà millor a tots: als que volem la independència i als que, ben legítimament, no la volen. Dialogant i treballant plegats, segur que construirem un futur millor. I algun dia podrem tornar a demanar l’opinió de tothom, de tots els callussencs i callussenques, sobre si Catalunya ha de ser un país sobirà i amb totes les eines per poder-se gestionar els seus recursos, sense patir l’espoli que ara pateix.\nPere això us convidem a tots a l’ofrena floral que farem el proper dimarts, dia 1 d’octubre, a les 8h del vespre, al parc Primer d’Octubre, a la placa que ens recorda els fets de fa dos anys. I després anirem a Lledoners (Joncadella, primer) per recordar les persones que estan empresonades per haver intentat que el nostre país tingués una oportunitat d’expressar la seva opinió sobre el seu futur.


Calaf es manté sense nous contagis la darrera setmana tot i que a l'ABS se'n registren 4\nEl municipi es manté amb 144 positius acumulats i registra 46 sospitosos més, passant dels 887 acumulats als 933\nL'Àrea Bàsica de Salut de Calaf sí que passa de 284 positius acumulats a 288 (+4) i registra 81 sospitosos\nDurant la setmana passada, Calaf no va sumar cap nou positiu als 144 acumulats des de l'inici de la pandèmia. Tot i això, sí que es van registrar fins a 46 persones sospitoses, passant dels 887 acumulats als 933.\nCal dir però, que la tendència de la futura setmana es preveu a l'alça, ja que la Rt (velocitat de propagació) ha passat del 0,78 a l'1,57 i per tant, es troba per sobre del llindar d'1 i l'iEPG (el risc de rebrot) ha passat de ser molt baix, a 84,83 punts, a elevar-se a 212,18 punts, el que es considera un risc alt.\nPel que fa a l'Àrea Bàsica de Salut de Calaf, que inclou els municipis del voltant, sí que ha registrat positius la darrera setmana, passant dels 284 acumulats als 288, sumant 4 positius més. El nombre de sospitosos també ha augmentat, dels 1.680 acumulats als 1.761, el que vol dir que s'han detectat fins a 81 persones sospitoses.\nD'altra banda, les dades a la resta de territori sembla que com a Calaf també han experimentat una frenada respecte les preocupants xifres de les darreres setmanes. A l'Anoia, la velocitat de contagi ha passat d'1,10 a 0,94; a la Catalunya Central, d'1,22 a 0,90 i a Catalunya en general, d'1,31 a 0,93. Això ens assenyala que a escala global, a Catalunya, sembla que s'està contenint la velocitat de propagació de la Covid-19 i controlant-la mínimament, ja que s'ha tornat a situar per sota del llindar d'1.\nEl mateix passa amb el risc de rebrot que ha baixat de 666 punts a 572 punts a l'Anoia, de 722 punts a 537 punts a la Catalunya Central i de 754 a 592 punts a Catalunya. Tot i que en aquest cas, el descens és molt lleuger i encara fa que les dades suposin un risc alt.\nL'Hospital d'Igualada redueix mínimament el nombre d'hospitalitzacions per Covid-19\nPel que fa a les persones ingressades a Catalunya s'ha passat la darrera setmana de 2.809 persones a 3.038 persones hospitalitzades, el que vol dir fins a 229 persones més. D'aquestes, 684 es troben a l'UCI, 134 persones més que la setmana passada que n'hi havia 550.\nTot i això, a l'Hospital d'Igualada sí que s'han donat més altes que ingressos la darrera setmana i s'ha aconseguit passar de les 85 persones ingressades a 80, 5 menys.\nEn relació amb el nombre de vacunes a tot Catalunya, ja s'han vacunat fins a 176.625 persones. D'aquestes, 2.780 són de l'Anoia i 13.352 de la Catalunya Central. Tot i això, només 7.345 persones ja han rebut la 2a dosi, 989 de la Catalunya Central i 24 a l'Anoia que és quan es considera que la persona ja té immunitat davant el contagi.\nData i hora de la darrera actualització d'aquest contingut: 25/01/2021 14:00


El Parc Rural del Montserrat promou productes de proximitat – La Bústia\nPer Redacció / La Bústia 9 d'abril de 2020 a les 7:00 0 1208 Visites\nL’Associació Parc Rural del Montserrat ha iniciat una campanya per promocionar els productes de proximitat. Així ha donat a conèixer els petits productors i elaborats del parc rural i els aliments que són produïts o elaborats en aquesta zona.\nArran de la covid-19, l’Associació han impulsat la venda a domicili. Els productors de la zona ofereixen productes com ara pollastre ecològic, productes de l’hort, mel i derivats, formatges, oli i vi. L’associació ha editat un mapa on es troben ubicats els productors geogràficament.\nL’associació té com a línies d’actuació la recuperació de terrenys agrícoles de la zona, la consolidació i l’augment de la producció agrària, l’elaboració de productes de qualitat, l’agricultura ecològica i la promoció del territori com a atractiu turístic.\nEl febrer de 2019 es va constituir l’associació en un acte que va tenir lloc a Collbató i van assistir-hi representants de la zona d’influència: Abrera, Castellolí, Collbató, El Bruc, Marganell, Olesa, Piera, Rellinars, Sant Vicenç de Castellet, Ullastrell, Vacarisses i Viladecavalls.\nPlànol dels productors del Parc Rural del Montserrat.\nFotografia: Les oliveres, un distintiu del Parc rural del Montserrat [Ajuntament]\nCategoria: Abrera, C-Abrera, C-Collbató, C-Olesa de Montserrat, Collbató, Coronavirus, Economia, Olesa de Montserrat, Turisme i gastronomia


Pico.cat: SEGUIMENT NEVADES 26 FEBRER A 1 DE MARÇ (242/243)\nSEGUIMENT NEVADES 26 FEBRER A 1 DE MARÇ\t28 febrer 2018 23:20\t#201482\nQuina dies mes MacOS tot está Ben Moll.pero kin Fred eh pasat treballan recordem k l, hivern no a acabar.temp actual 6,9g\nUsuaris que han agraït el tema: jordi-clot-bcn, Manu_collbató, TRAMONTANA, boira gebradora, IgnasiBCN, Josepmeteo\nSEGUIMENT NEVADES 26 FEBRER A 1 DE MARÇ\t28 febrer 2018 23:20\t#201483\nT. màx. 4.4 ara\nT. mín. -1.0 a les 6:21\nHumitat 99%, precipitació 12.0mm\nDia magnífic per a tots els que ens agrada la neu i el fred; a mig matí s'han arribat a acumular uns 4cm de neu que s'han anat desfent amb la pluja; feia molts anys que no nevava amb una temperatura tant baixa (encara que després ha anat pujant), el més normal és que estigui al voltant de 0; també és molt poc freqüent que la màxima s'acabi donant a la mitjanit, com sembla que acabarà passant; suposo que demà l'aire fred acabarà essent escombrat per l'aire més càlid, però encara resisteix a prop del terra; i tancarem el mes amb més de 100mm de precipitació.\nFelicitacions a tots pel seguiment i a l'Alfred i moderadors per fer-lo possible.\nUsuaris que han agraït el tema: jordi-clot-bcn, jpazorin, Manu_collbató, Lluís_Martorell, TRAMONTANA, boira gebradora, francolino, IgnasiBCN, jordi roca, Josepmeteo\nSEGUIMENT NEVADES 26 FEBRER A 1 DE MARÇ\t28 febrer 2018 23:22\t#201484\nFa anys que no tenim una tempesta que comença amb neu granulada a 13 graus i en 15 minuts està nevant amb 1 grau..jeje interessant\ncdz617 Va escriure:\nUsuaris que han agraït el tema: jordi-clot-bcn, Manu_collbató, TRAMONTANA, boira gebradora, IgnasiBCN, neufred, jordi roca, Josepmeteo\nSEGUIMENT NEVADES 26 FEBRER A 1 DE MARÇ\t28 febrer 2018 23:26\t#201485\nDoncs si, fa molt temps,\npero aquest mes de març apunta maneres, de moment en quant a precipitació. A veure els proxims dies quins mapes anem tenint, pero sembla que l'atmosfera per aquí estara ben mogudeta Herman Va escriure:\nUsuaris que han agraït el tema: jordi-clot-bcn, Manu_collbató, TRAMONTANA, boira gebradora, Jose, IgnasiBCN, Josepmeteo\nSEGUIMENT NEVADES 26 FEBRER A 1 DE MARÇ\t28 febrer 2018 23:29\t#201486\nAsolim ara la màxima del dia amb 4ºC pelats.\nSegon dia consecotiu que no pasem dels 4ºC, cosa extranaya un sol dia imagineu-vos dos de seguits ...\nHa seguit plovent i fins ara entre neu i pluja 12.2 mm.\nÚltima edició: 28 febrer 2018 23:29 per Tebla.\nUsuaris que han agraït el tema: jordi-clot-bcn, Manu_collbató, Andreu, TRAMONTANA, boira gebradora, JOAN-ESCLANYÀ-, Jose, IgnasiBCN, Josepmeteo\nSEGUIMENT NEVADES 26 FEBRER A 1 DE MARÇ\t28 febrer 2018 23:30\t#201487\nTemperatura: 7,1ºC (máxima provisional del dia)\nEstat del cel: Cobert. Plou F2\nPrecipitació des de les 00h: 6mm\nUsuaris que han agraït el tema: jordi-clot-bcn, Manu_collbató, TRAMONTANA, boira gebradora, EnricT, JOAN-ESCLANYÀ-, Jose, IgnasiBCN, Josepmeteo\nSEGUIMENT NEVADES 26 FEBRER A 1 DE MARÇ\t01 Mar 2018 00:20\t#201488\nAlguns esteu fent ja balanç de l'hivern i compte que no s'ha acabat! La primera quinzena de març a vegades també ens porta sorpreses agradables, i ara mateix hi ha mapes que prometen!\nPerò bé, ara de moment a descansar una mica, que ben merescut ho tenim tots, jajajaj.\nSalutacions a tots, i enhorabona a tots vosaltres, usuaris del fòrum, per l'extraordinari seguiment que heu fet.\nUsuaris que han agraït el tema: jordi-clot-bcn, Manu_collbató, TRAMONTANA, boira gebradora, Jose, Alx, IgnasiBCN, jsceloni, Cesar.81, Josepmeteo, cdz617\nSEGUIMENT NEVADES 26 FEBRER A 1 DE MARÇ\t01 Mar 2018 01:22\t#201489\nBona nit, quin mes de febrer més dinàmic!!!\nPrimer de tot agrair a tots/es els que compartiu en aquest fantàstic fòrum la vostra afició per la méteo. Aquest any sembla que la cosa de moment pinta molt millor pluviomètricament parlant i en quant a diversitat de fenòmens meteorològics.\nDades actuals a BCN-Sarrià:\nAra mateix plovent\nImatge actual del radar\nImatge de satèl·lit actual del canal de vapor d'aigua\nAprofito a penjar alguna imatge ara que el fòrum està molt tranquil. Al final per la meva zona s'ha vist nevar i de forma notòria, agafant la neu sobre mobiliari urbà, plantes, teulades, tendals, cotxes, motos, etc. Ha faltat que precipités amb més intensitat durant més estona perquè la neu agafés a l'asfalt i de forma més considerable a totes les superfícies, però podem estar molt contents de com s'ha comportat aquest mes de febrer, hem vist nevar cinc dies diferents (8, 12, 26, 27 i 28), un d'ells el 26 de forma molt anecdòtica.\nBon seguiment i a gaudir de les pluges/tempestes d'avui dijous!!!\nÚltima edició: 01 Mar 2018 01:59 per IgnasiBCN.\nUsuaris que han agraït el tema: jordi-clot-bcn, Manu_collbató, Andreu, boira gebradora, Snowman, meteopiera, Jose, Josepmeteo\nSEGUIMENT NEVADES 26 FEBRER A 1 DE MARÇ\t01 Mar 2018 06:02\t#201490\nUsuaris que han agraït el tema: jordi-clot-bcn, boira gebradora, meteopiera, Jose, xavier.guissona, Josepmeteo\nSEGUIMENT NEVADES 26 FEBRER A 1 DE MARÇ\t01 Mar 2018 06:09\t#201491\nBuenos días desde Piera.\nNiebla muy espesa desde PIERA hasta la entrada de la AUTOVIA A2 en Esparraguera, también Lluvia.\nEste post supongo que lo copiare y lo pondré en el que abran de marzo\nPRECIPITACIÓN: 1.7mm ( en teoria una vez se ha deshecho la nieve de mi pluviometro me marca del día de ayer 13.5mm)\nResumen de 3 días espectaculares:\n26/02/2018 - Vi volvear\n27/02/2018 - Nevar a partir de la 13.00 aprox hasta las 0.00, cuajaba a ultima hora de la noche.\n28/02/2018 - Entre 5 y 7 cm de nieve\nOs dejo dos fotos de nieve de esta mañana, aunque haya llovido y este lloviendo aún queda, INCREÍBLE, patio interior de mi casa y un parque del pueblo, también hay coches que tienen nieve encima suyo.\nBuen seguimiento y sois muy grandes todos.\nÚltima edició: 01 Mar 2018 06:10 per meteopiera.\nUsuaris que han agraït el tema: jordi-clot-bcn, boira gebradora, Jose, xavier.guissona, Josepmeteo


Bravo celebra que juliol i agost acaben amb menys hectàrees destruïdes que 2019 malgrat les onades de calor | Valencia Extra\nLa consellera de Justícia, Interior i Administració Pública, Gabriela Bravo, ha destacat que juliol i agost de 2021, segons les xifres provisionals, es tanca amb menys hectàrees destruïdes que les registrades en 2019, malgrat les onades de calor patides durant els últims mesos i els fenòmens extrems com les “rebentades tèrmiques” que es van registrar el passat 15 d’agost.\nEn concret, de gener a agost d’enguany, s’han registrat un total de 258 incendis que van afectar 857 hectàrees, és a dir, 113 menys que en el mateix període de 2019, l’últim anterior a la pandèmia. “Aquests números -ha dit la consellera- no fan sinó consolidar el prestigi dels nostres serveis d’Emergències” que són “una referència indiscutible en tota Espanya”.\nLa consellera s’ha expressat així aquest divendres en la compareixença que ha dut a terme, a petició pròpia, davant la Diputació Permanent de les Corts per a donar compte de les actuacions de l’Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències (AVSRE) en relació amb els incendis forestals ocorreguts aquest estiu.\nGabriela Bravo ha explicat que aquest estiu anava a ser “de risc” i “especialment propici” per a la propagació d’incendis a causa d’una primavera “amb precipitacions un 30% superiors a l’habitual” que havien produït un creixement notable de la vegetació. L’augment de la massa vegetal de xicoteta grandària és perillós “quan es produeix en zones de molt de trànsit cunetes, bogues de cultius i descampats”. A més, la previsió d’afluència de públic als espais naturals “era major a causa dels canvis provocats per la COVID-19 en l’oferta turística tradicional”.\nMalgrat un context “tan advers” l’AVSRE “estava preparada” gràcies al fet que “revalidem l’esforç organitzatiu de l’any passat” i, a més, “augmentem el pressupost destinat a la lluita contra el foc en un 10% fins a arribar als 89 milions d’euros.\nEn aquest sentit, la consellera ha recordat als diputats i diputades que l’AVSRE ha disposat, cada dia, d’un operatiu de 432 persones integrades en 56 unitats de bombers i bomberes de la Generalitat, al costat de les dotacions de 45 autobombes, 9 helicòpters i altres 9 avions.\nA més, l’AVSRE “té la responsabilitat de coordinar a més d’un miler d’efectius si fóra necessari” als quals cal sumar els mitjans de prevenció de la Conselleria de Medi Ambient i els efectius dels tres consorcis provincials, les brigades de les diputacions, l’UME, Guàrdia Civil, la Unitat Adscrita i les policies locals. També es va augmentar el número el personal del Telèfon d’Emergències 1·1·2 en un 17%\nGabriela Bravo ha detallat que, durant el mes de juliol, es van produir 42 incendis que van afectar 80 hectàrees, és a dir, un 55% menys que en el mateix període de 2019 atés que aqueix any és més comparable que el 2020, ja que no existien restriccions a la mobilitat.\nNo obstant això, “el mes d’agost va ser més complicat a causa dels incendis de Rafelguaraf i Assuévar” en els quals les condicions meteorològiques que els van provocar “també van dificultar la seua extinció”, segons la consellera.\nEl foc de Rafelguaraf va ser provocat per la caiguda d’un llamp el 7 d’agost del qual es va tindre coneixement a les 16.16 hores i l’operatiu estava en marxa 13 minuts després. Encara que les flames van provocar el desallotjament d’alguns habitatges de la zona nord de Barxeta i la urbanització La Solana, l’incendi va ser declarat extingit 24 hores i 16 minuts després d’afectar 177 hectàrees, majorment de matoll.\nL’altre gran incendi de l’estiu, el de la localitat castellonenca d’Assuévar, també va ser provocat per un llamp l’avís del qual va entrar a la Sala del 112 a les 19.21 hores del 14 d’agost. Aquell dia, segons la consellera ja “estava sent intens” perquè deu mitjans aeris, una brigada helitransportada, 5 unitats de bombers i 3 autobombes ja treballaven en un altre incendi declarat a Bicorp (València) a les 17.30 hores i que va ser estabilitzat 204 minuts després.\nAmb anterioritat, s’havia declarat un conat menor a Dénia al qual es van enviar tres unitats terrestres de bombers i un helicòpter. Al mateix temps va caldre atendre la situació a Suera (Castelló) on a les 18.30 hores es va declarar un altre incendi d’especial perillositat per les característiques del terreny i per la proximitat al parc natural de la Serra d’Espadán. Es van mobilitzar sis mitjans aeris i set unitats terrestres. En tot cas, l’incendi a Suera es va donar per estabilitzat a les 21.50 hores.\n“En aquest context, ja complicat, -ha insistit la consellera- havia caigut el llamp a Azuébar, en una zona molt agresta. Immediatament, tres dels mitjans aeris que ja estaven treballant a Suera es van desplaçar allí mentre va haver-hi llum per a operar en la zona. A ells es van sumar altres tres unitats terrestres. La situació evolucionava favorablement fins a les 22.35 hores quan es va produir en la zona un fenomen singular conegut com a “rebentada tèrmica”, que va provocar un increment de la temperatura de deu graus i una caiguda dràstica de la humitat relativa del 17%. A mitjanit, la temperatura va pujar fins als 40 graus i el vent de ponent va actuar com a accelerador.\nPer això, a les 00.44 hores del dia 15, el Centre de Coordinació d’Emergències “va declarar la Situació 2, que implica el risc per a persones i béns de naturalesa no forestal”, ha explicat Gabriela Bravo. D’aquesta manera es va sol·licitar la intervenció de la Unitat Militar d’Emergències, que es va incorporar a la lluita contra l’incendi al llarg de la nit amb 53 militars i 19 vehicles. També es va demanar al Ministeri per a la Transició Ecològica mitjans aeris que es van incorporar quan va començar el dia.\nPer a la consellera d’Interior, “gràcies a l’esforç incommensurable i l’encertada coordinació dels efectius desplegats es va aconseguir aprofitar la lleu millora de les condicions meteorològiques de manera que, a les 4.00 de la matinada del 16 d’agost es va donar per estabilitzat l’incendi i per controlat al voltant de les dues de la vesprada, és a dir, 55 hores després de l’avís al 112”. La superfície forestal afectada, finalment, va anar de 420 hectàrees. D’elles, 222 corresponen al Parc Natural de la Serra d’Espadán i altres 74 de superfície no forestal, majoritàriament agrícola.\n“No és possible preveure al 100% els riscos naturals com els llamps que causen incendis forestals o les tempestes que provoquen inundacions -ha explicat la consellera-, però sí que és possible millorar en un 100% la resposta que es dóna a aqueixos riscos quan deriven en perills tal com ha fet el Consell. I ho ha fet de l’única forma possible: apostant per uns serveis públics de qualitat, ben gestionats i el personal de la qual compte amb els millors mitjans materials i la formació adequada perquè puga complir amb la seua essencial labor de protegir vides i béns”.


Edicte del 21-10-2020 pel qual es publica la impartició d' una capacitació professional, en format presencial, d' instal·lador elèctric de baixa tensió. - 28 de octubre de 2020 - Butlletí Oficial del Principat d’Andorra - Legislació - VLEX 851084041\nEdicte del 21-10-2020 pel qual es publica la impartició d' una capacitació professional, en format presencial, d' instal·lador elèctric de baixa tensió.\nEdicte del 21-10-2020 pel qual es publica la impartició d’una capacitació professional, en format pre-\nsencial, d’instal·lador elèctric de baixa tensió.\nD’acord amb la Llei de seguretat i qualitat industrial i el conveni de formació professional amb l’Adelca i el\nCOEA, i atès que la convocatòria de l’edicte anterior, de data 26 d’agost del 2020, va ser declarada deserta.\nPer acord de Govern de data 21-10-2020, es vol impartir un curs de formació anomenat “Curs de capacitació\nd’instal·lador elèctric de baixa tensió”, per obtenir la capacitació professional regulada i prevista en la Llei\nde seguretat i qualitat industrial, del 22 de juny del 2000, i en el Reglament d’instal·lacions elèctriques de\nbaixa tensió, del 16 de novembre de 1994, així com en el conveni de col·laboració entre el Ministeri de Medi\nAmbient, Agricultura i Sostenibilitat del Govern d’Andorra, l’Associació d’Empreses d’Electricitat, Lampisteria\ni Climatització d’Andorra (Adelca) i el Col·legi Ocial d’Enginyers d’Andorra (COEA) per organitzar i impartir\ncursos de formació professional en matèria de seguretat industrial, energia i medi ambient, de data 26\nd’abril del 2019, en concret en la clàusula tercera, en el punt següent:\nEn l’àmbit de la seguretat industrial\n- Curs de capacitació d’instal·lador elèctric de baixa tensió\na) Dates: del 9 de novembre al 10 de desembre del 2020\nb) Dies: de dilluns a divendres\nc) Horari: de les 18 a les 21.30 h de dilluns a dijous i de les 9 a les 18 h els divendres\nd) Hores lectives: 80 hores, de les quals 56 hores de teoria i 24 hores de pràctica\ne) Nombre màxim d’inscripcions: 15\nf) Lloc: Centre de Formació Professional d’Andorra, carretera d’Os de Civís, s/n, Aixovall, AD600 Sant Julià\nde Lòria, i centre de formació d’Adelca, urbanització Terravella, núm. 15, bloc 6, AD500 Andorra la Vella\ng) Temari: reglamentació i regles de l’art en instal·lacions elèctriques de baixa tensió\nh) Proves d’aptitud: el dia 10 de desembre del 2020, de forma presencial, de les 18 a les 21.30 h\ni) Nota mínima per obtenir la capacitació: 6 punts sobre els 10 possibles\nj) Títol: certicat ocial de capacitació d’instal·lador elèctric de baixa tensió\nk) Preu de la inscripció: 700 €\nLes inscripcions seran per rigorós ordre de matriculació des de la data de la publicació d’aquest edicte al\nBOPA ns al 9 de novembre del 2020, i s’han de fer a l’edici Forestal, carretera de l’Obac, 12-14, esc. A,\nbaixos, AD500 Andorra la Vella. Es considerarà formalitzada la inscripció quan s’hagi efectuat el pagament\ndel curs segons les disposicions del Col·legi Ocial d’Enginyers d’Andorra (COEA).\nDe conformitat amb el que estableix l’article 124 del text refós del Codi de l’Administració, del 29 de març\nde 1989, publicat pel Decret legislatiu del 3 de juliol del 2019, contra aquesta resolució es pot interposar\nrecurs administratiu davant del Govern en el termini d’un mes a comptar de la data de la noticació de\nl’acte objecte de recurs.\nD’acord amb els articles 50 i 129 del Codi de l’Administració, la interposició de recurs no suspèn l’execució\nde l’acte impugnat.


Els costums - Piratas, los ladrones del mar\nHome / Els costums\nUna vida quotidiana dura i agresta\nPer a la seva dieta eren primordials les carns, generalment de res i porc, que solien preparar els bucaners, experts caçadors i hàbils en fumatge. Els pirates preferien els àpats pesants, com el ragout de bou o el porc salvatge i el salmigondis, estofat d’una barreja de carns i verdures, molt condimentat.\nPer a les llargues travessies s’alimentaven de carn de tortuga, que mantenien vives als vaixells, col·locant-les potes amunt i regant-les freqüentment amb aigua de mar.\nLa beguda habitual del pirata era el rom, que en moltes ocasions rebaixaven amb aigua i l’anomenaven grog. Les begudes com la cervesa, el brandi o el rom les aconseguien mitjançant intercanvis del seu botí amb carregaments de vaixells que comerciaven amb ells, especialment a l’illa de la Tortuga.


Wikiloc | Ruta Salt - Bescanó\nsenderisme (Rutes senderisme a Espanya → Catalunya → Salt )\nSalt - Bescanó\n596 33 148\nTemps en moviment una hora 49 minuts\nSalt+Vilana+Mas lluners+Becano+Salt (Gironès) (btt)\nSALT-ESTANYS DE SILS-SALT (btt)\nSANT ROC DE LA BARROCA (btt)\nCORRIOLS GOLF GIRONA 28/1/2016 (btt)\nxirgoloc Tots els drets reservats\nRuta circular, des de Salt fins a Bescanó, passant per Montfullà i el Carrilet.\n> Via Verda · Montfullà · Església de Sant Pere de Montfullà · Ermita de Sant Sebastià · Bescanó · Carrilet · La Pilastra · Deveses de Salt <\nRuta senzilla, amb molt poc desnivell i que és especialment bonica a la tornada, ja que passem per la Pilastra.\nComencem al aparcament del supermercat Consum, on seguim el camí indicat com a Via Verda direcció a Bescanó. Deixant enrere el pavelló municipal, el pont que travessa l'autopista i la zona industrial, girem a mà esquerra per l'avinguda que ens porta a Montfullà.\nNomés entrar a la urbanització, prenem el camí ral on trobarem l'església de Sant Pere de Montfullà. Més endavant trobem una mica de desnivell, que ens brinda unes bones vistes de Sant Grau i Rocacorba. En dies sense calitja, també es veu molt bé Girona.\nAbans de baixar fins a l'ermita de Sant Sebastià, veurem també una perspectiva molt bonica sobre Bescanó. Ja a baix, i al costat de l'ermita, hi ha una font on podem fer un glop d'aigua!\nDes d'aquí agafem el carrer que ens duu fins al poble, on podem enllaçar amb la Via Verda, que voreja el riu Ter. Passarem per la zona de la Pilastra, ombrívola i preciosa totes les èpoques de l'any. Aquest tall de carrilet fins a les deveses de Salt és molt agradable i força transitat també per ciclistes i genets.\n*En cas de voler retallar la ruta, podem girar per la hípica de de la Crinera i l'església de Sant Cugat.*\nSi seguim el track, passem per les deveses, el rentador de les dones i les hortes de Salt.\nJa al nucli del municipi, deixarem enrere el teatre i la plaça dels peixos fins arribar de nou al supermercat on hem iniciat el camí.\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta Salt - Bescanó https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/salt-bescano-31549092 Salutacions, Wikiloc | Rutes del Món\nLa vaig fer juntament amb xirgoloc\nDemana a xirgoloc que t'afegeixi com a company a aquesta ruta\nSegueix a xirgoloc i descobreix noves rutes!


La nova sala multifuncional i Escola de Música s'ubicaran al centre de salut després del seu trasllat\nL'Ajuntament d'Alaior abaixarà els impostos municipals per cinquè any consecutiu. Així es contempla en els Pressupostos Municipals per a l'any 2018 que l'equip de govern municipal ha anunciat aquest matí que el seu objectiu principal és dinamitzar l'activitat del municipi.\nDesprés d'uns anys d'ajust, els propers pressupostos contemplen un augment de la inversió ja que es disposa de major capacitat de millorar i augmentar els serveis que requereix la nostra societat.\nAmb un deute normalitzada, reducció d'un 28 per cent en interessos respecte l'any 2017 i un 25 per cent en amortització ordinària respecte al 2017, es traduirà en una major disposició d'efectiu en el capítol de béns i serveis i de transferències corrents al nostre teixit econòmic i social, sense oblidar-nos, tal com s'ha manifestat, que per cinquè any consecutiu s'abaixaran els impostos municipals.\nEl projecte de pressupostos per a l'exercici 2018 orienta les despeses cap a les principals activitats econòmiques del municipi: En primer lloc, potenciant el nostre principal producte, el turisme, a través de les urbanitzacions, i el comerç amb un augment del programa d'un 40,2 per cent; en segon lloc, el benestar comunitari i serveis socials s'incrementen un 5 per cent; i, finalment, els esdeveniments esportius, la promoció de la cultura i l'educació augmentaran una mitjana d'un 4,5 per cent.\nLa càrrega impositiva dels ciutadans es veurà reduïda gràcies a la rebaixa de la base cadastral, que redundarà en la baixada de la càrrega impositiva de l'impost de béns immobles IBI), plusvàlues, transmissions, donacions, etc.\nTambé se suprimeix la taxa de la recollida d'escombraries als professionals i empreses que no disposen de local físic, una decisió que considerem que és de total justícia contributiva. Es preveu una rebaixa en els ingressos d'un 14 per cent en aquesta partida.\nCom hem dit, les despeses financeres i amortitzacions descendeixen exponencialment, amb un estalvi de 275.000 euros i el deute viu en finalitzar l'exercici se situarà en 3.553.653,26 euros, fet que suposa un 34,73 per cent dels ingressos corrents del pressupost, molt lluny d'aquell percentatge de més del 110 per cent de l'any 2011 que se situava per sobre del permès per la llei.\nQuant al compliment del principi d'estabilitat pressupostària, resulta d'aquest projecte un superàvit o una capacitat de finançament de 742.400 euros.\nPel que fa a les despeses, en el capítol de personal es consigna una previsió d'un augment del 2 per cent condicionada a l'aprovació final dels pressupostos generals de l'Estat. A més, en les despeses corrents i transferències s'observa un augment important, a causa de la reducció del deute i com a conseqüència d'una major disposició per a aquestes partides, amb la qual cosa es disposa d'un 9 per cent aproximat més que l'exercici anterior.\nDurant aquest exercici també s'ha dotat de major import a aquestes partides a causa de la revisió i a les noves licitacions dels serveis, tant els que presta directament el municipi com en els serveis mancomunats:\nEs revisarà a l'alça:\n- El servei de vigilàncies de platges.\n- El servei de la residència geriàtrica i centre de dia.\n- El servei d'activitats esportives del municipi.\n- El servei de les "deixalleries".\n- El servei de prevenció d'incendis.\n- El servei de neteja del litoral.\nTambé se segueix incorporant la partida per a contingències i imprevistos a causa de possibles sentències judicials. Tots coneixem que tenim encara la "Espasa de Damocles" en l'expedient judicial d'expropiació forçosa per a la construcció del col·legi Mestre Duran de fa ja més d'una dècada, amb una reclamació de 1.800.000 euros aproximadament.\nPel que fa a les inversions i transferències de capital, els projectes més importants quantitativament són:\n- La millora de l'entorn del Convent de Sant Diego i il·luminació ornamental de l'edifici del Convent de Sant Diego, gràcies a la col·laboració de l'associació ASMAR.\n- Inversions en platges.\n- Millora de les vies urbanes de la urbanització de Sant Jaume.\n- Ampliació de punts de càrrega vehicles elèctrics.\n- Instal·lació de plaques fotovoltaiques al col·legi Mestre Duran.\n- Ampliació dotació pàrquing públic.\n- Millora de la carretera de Son Bou.\n- Modernització i reforma del Poliesportiu Municipal.\n- Ajuda conveni II Fase Polígon Industrial (dotació elèctrica).\n- Ampliació i millora del parc infantil de la Plaça des Ramal.\n- La redacció del projecte del nou edifici de l'escola de música municipal i sala multifuncional.\n- Nou vehicle industrial per a la brigada municipal.\n- Reparació d'edificis municipals (augmenta un 13,2 per cent).\n- Dotació material i vestuari Policia Municipal. (+50 per cent).\n- Nova partida agenda local XXI.\n- Banda de música municipal (augmenta un 23,2 per cent).\n- Campanya promoció comercial (dotada amb 10.000 euros).\n- Desenvolupament pla de comerç (augmenta un 33 per cent)\n- Programa envelliment actiu.\n- Campanya promoció turisme local (amb una dotació de 8.000 euros)\n- Memòria relació de llocs de treball (23.000 euros).\n- Gestió escola infantil (23.000 euros)\n- Prestació serveis del Poliesportiu Municipal (30.000 euros).\n- Escola de música (4000 euros).\n- Servei d'informació al turista (3000 euros).\n- Servei control accés centre població.\n- Neteja de platges.\n- Servei de vigilància a les platges.\n- Promoció a la lectura.\n- Urbanització Torre Solí.\n- Increment de les ajudes als més necessitats.\n- Subvenció concert líric.\n- Ajudes per al foment del comerç.\n- Ajuts per a entitats ciutadanes i culturals.\n- Ajudes al transport escolar.\nCom hem dit al principi, recordar que l'objectiu principal d'aquest projecte és potenciar el producte turístic i comercial del nostre municipi amb les partides que estan relacionades directament amb aquests sectors, amb un augment d'un 40,2 per cent.\nEn conseqüència, es crearan dues noves partides:\nCampanya de Promoció del Comerç Local, per potenciar la petita i mitjana empresa. Es complementarà amb l'augment de la partida de desenvolupament del comerç local.\nCampanya de Promoció del Turisme, que anirà també acompanyada de l'augment de la partida destinada als informadors turístics.\nA més, indirectament s'incidirà positivament mitjançant els programes que horitzontalment han de completar aquesta iniciativa com, per exemple, el programa d'oci i cultura, amb un augment de les partides assignades a la Banda de Música Municipal, l'Escola de Música Municipal i l'ajuda a l'Associació de Joventuts Musicals.\nTambé s'incrementaran les ajudes a les associacions culturals i entitats ciutadanes, sense oblidar-nos del nou projecte que s'haurà de dur a terme en un curt termini de temps com és la construcció d'una nova sala multifuncional i Escola de Música Municipal aprofitant que la Conselleria de Salut del Govern balear té previst el trasllat de la Unitat Sanitària, quedant l'edifici a disposició de l'Ajuntament.\nVídeo de la roda de premsa dels Pressupostos Municipals 2018\nArxiu d'audio alcaldesa d'Alaior, Misericordia Sugrañes\nArxiu d'audio regidor d'Hisenda, Emilio Agis


Retorn a l'EDN: Patriciu Nista | Escola Diocesana de Navàs\nPublicació: 1 febrer 2019\nEl passat divendres els alumnes del Cicle Formatiu de Grau Mitjà d’Informàtica van rebre la visita del Patriciu Nista. El Patri, ex-alumne de CFGM i CFGS d’informàtica els va explicar com va ser el seu pas per l’escola i els va donar consells en com encarar el curs. Els va explicar que a l’estiu va començar a treballar a Barcelona i gràcies a la feina s’ha pogut independitzar i tenir llibertat econòmica.\nA la zona de Barcelona hi ha molta demanda d’informàtics i diu que amb eines com el Linkedin li van arribant setmanalment dues o tres ofertes de feina. Això indica que el sector té molta demanda i que cal estar preparat per donar resposta a les empreses. Moltes de les empreses no busquen un perfil de treballador que ho sàpiga tot sinó una persona que sigui capaç d’espavilar-se, analitzar els problemes i escollir la millor solució a aquests.\nVa recomanar als alumnes treballar durant els seus estudis ja que el lloc del treball els fa adonar-se de que el que s’explica a classe els és útil i per tant se li dóna més valor.\nDel seu pas per l’EDN va ressaltar que moltes de les coses que va aprendre li serveixen per aplicar a l’empresa i que recorda especialment aquelles activitats més “frikis” on preparaven una LAN Party i el fet que si tenies inquietuds el professor t’orientava i et donava material per seguir avançant en aquelles preferències informàtiques.\nDesprés d’explicar la seva experiència personal i recorregut els va explicar quines tasques portava a terme a l’empresa on treballa anomenada nixi1. Allà està col·laborant en l’elaboració d’un sistema que és capaç de buscar bitllets d’avió o reservar l’estància d’un hotel, escrivint què és el que busques al Telegram. Després d’escriure al Telegram literalment “Vull dos bitllets d’avió per anar de Barcelona a París per demà” el sistema de nixi1 ha respost al cap d’un minut amb un llistat de vols ordenats per preu i amb 4 clics ja tens comprat aquell bitllet d’avió.\nEls va explicar què és un desenvolupador de Frontend, de Backend o un Fullstack i els va ensenyar una mica les tasques que realitza en el projecte on treballa. Va ser bona experiència pels alumnes actuals ja que els pot servir per veure quin pot ser el seu camí els pròxims anys.


Poques vegades podem informar d'avenços en la protecció dels drets dels treballadors. En aquest reportatge sí, parlem del nou rigor que la inspecció de treball aplica a les empreses -totes- per exigir el control horari. Es tracta de saber quin horari han fet els treballadors, independentment de si genera hores extra o no. Això pot acabar sent una mesura de protecció fenomenal contra els abusos als que estan sotmesos molts treballadors. Veureu que els més incomplidors en aquest sentit són els bancs, sí, aquestes súper empreses no els dóna la gana de portar controls horaris ni de pagar les hores als seus empleats. No va ser un reportatge fàcil de fer, doncs cap empresa va voler col.laborar per gravar els seus sistemes de control horari i vam acabar fent el rodatge a l'Ajuntament de Terrassa. Setmanes després de fer el reportatge vaig contractar una persona per fer feines domèstiques a casa. Els advocats que m'assessoren em van dir que havia de portar el control horari, sense saber res del meu reportatge, llavors pendent d'emissió. Ho solucionem amb un dietari en el que consta cada dia l'hora d'entrada i sortida, ben poca cosa, i ja fem més que algunes empreses de l'Ibex!\nPublicat per Gil Toll a 17:40 Cap comentari:\nLes portes giratòries dels alts funcionaris\nEls últims anys s'ha parlat molt de la porta giratòria que uneix la política, el consell de ministres, i les grans empreses. Felipe González va acabar sortint del consell d'administració de Gas Natural perquè deia que s'hi avorria.\nPerò no s'ha fet gaire atrenció al fenomen que afecta els alts funcionaris, com ara els advocats de l'estat, els tècnics comercials o els inspectors d'Hisenda. Són professionals de gran formació que per les empreses privades resulten molt atractius en la mesura que conservin també les relacions amb els seus companys. Així, un advocat que superi les duríssimes oposicions a advocat de l'estat pot estar uns pocs anys exercint i després agafar una excedència voluntària per anar a cobrar 3 o 4 cops més a l'empresa privada. Les dades oficials diuen que un 38% dels advocats de l'estat es troben en excedència voluntària.\nEn fi, aquest reportatge ha estat especialment intens per la feina que ha portat i per la feliç ocasió que vam tenir de gravar un insòlit concert de rock amb la participació de grups d'advocats aficionats. No té pèrdua.\nPublicat per Gil Toll a 19:50 Cap comentari:\nPrimeres conclusions de trenta anys de periodisme\nAquests dies presentem Una vida wiki, un llibre que s'ha anat coent a foc lent mentre treballava amb ingredients dels reportatges que he fet, de les experiències que he viscut personalment i dels llibres que he llegit.\nÉs una visió personal en la que intento apuntar tendències de futur, tot i que amb el punt de realisme necessari. Travessa les pàgines la idea que la col.laboració pot ajudar-nos a superar mancances de l'actual sistema, però també apunto que el comportament dels ciutadans no sempre va per aquests camins i que ens podem quedar amb les ganes.\nMoltes persones que he conegut en els meus reportatges apareixen en el text i amb l'explicació de les seves circumstàncies s'expliquen fenomens més generals. Em vénen al cap tres amics de Cornellà als que vam entrevistar trenta anys després que participessin en una manifestació juvenil sota el lema "Los hijos de los obreros queremos estudiar". Vam conèixer què fan a hores d'ara i ens va servir per explicar els moviments entre les classes socials que hi ha a Catalunya. Més abans que ara, tot s'ha de dir. En aquell episodi ens donava el contingut estadístic el sociòleg Xavier Martínez Celorrio, que estudia el tema amb la Fundació Jaume Bofill.\nÉs un exemple de la mena de contiguts que podeu esperar d'aquest llibre que sintetitza anys de feina periodística i que em serveix per anar treient conclusions d'allò que passa de forma fugissera per la pantalla del televisor.\nPublicat per Gil Toll a 17:05 Cap comentari:\nPublicat per Gil Toll a 13:46 Cap comentari:\nPublicat per Gil Toll a 18:12 Cap comentari:\nEl dividend del terror\nL'onada de violència terrorista que vivim passa de llarg, de moment, del nostre país. Ens afecta moralment i també té algunes conseqüències econòmiques. Al capdavall, l'economia està molt europeïtzada i els camions que surten de Barcelona pateixen els embussos dels controls anti terroristes de París o Brussel.les. S'augmenta la despesa en seguretat, tot i que en menor mesura que ho fa França, que ja ha anunciat que no complirà els objectius de dèficit per la necessitat de destinar més diners a policia i exèrcit.\nEn el costat positiu de la balança monetària cal situar l'augment del turisme a Catalunya per la por que generen les destinacions que abans competien en atractiu. Turquia, Egipte, Tunísia i la mateixa França són places turístiques que es veuen afectades per la decisió de viatge d'estiu dels europeus.\nÉs el dividend del terror que està arribant a casa nostra i que genera cert desassossec si s'hi pensa detingudament. Sovint la vida no és justa ni bonica. Tant de bo ens quedem només amb aquesta sensació i no haguem de lamentar un atac en el nostre entorn que ens faci aterrar d'emergència en la nova realitat violenta que acompanyarà Europa els propers temps. De tot això tracta aquest reportatge que vam fer unes setmanes i que, molt em temo, no perdrà vigència en bastant de temps.\nPublicat per Gil Toll a 18:50 Cap comentari:\nEn els pitjors moments de la crisi econòmica es va parlar molt del model obsolet de la nostra economia, basada en el totxo i els serveis turístics. Ara que estem sortint, val la pena comprovar en quina mesura estem canviant de rumb. Però la comprovació és frustrant, perquè la major part de les noves empreses que es creen són dels sectors de la construcció i l'hosteleria. Què hi tenen a veure amb aquest model les escoles de negocis? i què hi diuen els dirigents de la patronal i dels cercles més il.lustrats de l'empresariat?\nPublicat per Gil Toll a 20:00 Cap comentari:\nLes grans empreses comencen a pagar més impostos\nLa brutal crisi econòmica que hem viscut ha fet caure els ingressos fiscals dels governs europeus, que han hagut de lluitar amb les estrictes polítiques d'austeritat de la Unió. Aquest és el motiu de fons pel qual ara es multipliquen les iniciatives que pressionen les grans empreses a pagar més. A Espanya es van limitar les deduccions que té l'impost de societats i això n'ha millorat la recaptació gairebé un 20 per cent l'any passat.\nA nivell europeu també hi ha molt de moviments amb les grans multinacionals que s'aprofiten de la fiscalitat avantatjosa de països com Luxemburg, Irlanda i Holanda per planificar la seva fiscalitat i acabar pagant poquíssim. En realitat l'impuls principal ve de l'OCDE, que ha fet un projecte anomenat BEPS que posa les bases per lluitar contra el fenomen als seus països membres, que són els més avançats del món.\nNo obstant tot això, el periodisme també hi ha tingut molt a veure en aquest nou ambient. Sempre hi ha hagut professionals implicats en la denúncia del frau fiscal, però el punt d'inflexió es va produir a finals de 2014 amb el cas Luxleaks. Va ser la filtració de documents de l'autoritat fiscal de Luxemburg amb els quals pactava condicions molt avantatjoses per grans multinacionals. La informació base va ser elaborada pel consorci internacional de periodistes d'investigació i molts mitjans de tot el món en van fer versions adaptades al seu entorn. Va ser també el nostre cas, posant el focus sobre les activitats de Burberry a Barcelona, que va deixar centenars de treballadors a l'atur mentre pactava avantatges fiscals a Luxemburg de la seva filial espanyola.\nPublicat per Gil Toll a 10:52 Cap comentari:\nLes cooperatives ja no salven empreses en crisi\nEls treballadors de les empreses que entren en crisi i acaben fent concurs de creditors tenen moltes possibilitats d'anar a parar al carrer. En alguns casos, però, s'aconsegueix salvar l'empresa i la fórmula de la cooperativa laboral és una gran alternativa. O ho era els anys 80, quan es van constituir unes 300 cooperatives a partir d'empreses en crisi. En l'actual periode de crisi econòmica se n'han creat moltes menys, a penes una cinquantena, segons la federació de cooperatives. Hem anat a preguntar perquè i també a conèixer experiències d'ara i de fa trenta anys per veure les diferències.\nPublicat per Gil Toll a 19:28 Cap comentari:\nEls diners àrabs i el terrorisme d'Estat Islàmic\nEls atemptats de París el desembre passat, els de Charlie Hebdo ara fa un any, els d'Indonèsia, Burkina Faso, Tunis, Turquia... Som en una guerra oberta amb Estat Islàmic i ens hem de preguntar també sobre els aspectes econòmics de la conflagració. La intervenció militar de les potències occidentals està prioritzant objectius econòmics en els bombardeigs del califat. Hem vist esclatar pous de petroli, camions de transport i últimament un banc, amb perdigonada de bitllets de banc pels aires.\nMés a fons s'ha treballat el tema del finançament d'Estat Islàmic enmig de veus i recels sobre l'actitud de les monarquies del Golf Pèrsic sobre el tema. El departament del Tresor nord americà té un sots secterari que s'encarrega d'investigar i posar traves al fenomen. Les xifres que ha aportat són modestes, però afirma que van ser importants en els primers moments de la vida d'Estat Islàmic.\nVaig poder parlar del tema amb diversos experts i actors econòmics. Però el que més em va interessar va ser la visió d'un empresari libanès, propietari d'una multinacional i amic de polítics com Sarkozy i Aznar. Fouad Matzoumi va ser molt clar i contundent respecte a la necessitat que la comunitat de negocis àrab assenyali amb el dit els que donen diners a organitzacions caritatives que acaben sent instruments del terrorisme. Em va confortar el seu compromís i la crida que fa a la lluita comuna contra el finançament dels deliris radicals. Ens calen més aliances com aquesta perquè la vida guanyi la guerra.\nPublicat per Gil Toll a 19:55 Cap comentari:\nEl nyap de les targetes de crèdit\nTenia pendent fer un reportatge sobre els mitjans de pagament, l'efectiu, la targeta i, ara, el mòbil. La idea era explicar el diferent comportament dels consumidors si paguen amb efectiu o amb targeta. Vam entrevistar una vintena de persones en un centre comercial i sí, la majoria opina que controla més la despesa amb l'efectiu, que amb la targeta es poden sortir de mare. Una dona de mitjana edat ens deia que per anar de rebaixes hi va amb efectiu i així es controla més.\nPerò això també evoluciona, anem aprenent a fer servir els mitjans electrònics amb més racionalitat, especialment les targetes de dèbit, que descompten les compres directament del compte corrent.\nLa sorpresa és que el nombre d'operacions que es fan amb targeta a Espanya és només el 16 per cent del total, la meitat que a França i lluny del 47% del Regne Unit. En part per la gran xarxa de caixrers automàtics. O sigui, que la gent ens dediquem a treure diners del caixer i pagar amb efectiu. De manera que l'economia suporta el cost de la instal.lació de la xarxa de caixers i alhora la gestió de l'efectiu per part dels comerços: màquines de comptar bitllets i monedes, seguretat, transport... un altre nyap de l'economia espanyola.\nPublicat per Gil Toll a 12:07 Cap comentari:\nLa recuperació del consum, cap on ens mena?\nFa nou mesos que el consum de les families es recupera i fa augmentar el creixement econòmic, que només havia comptat amb les exportacions en temps anteriors. Òbviament, no es tracta d'una millora notable de l'ocupació el que fa augmentar el consum, més aviat és el canvi d'actitud dles ciutadans que conserven feina o ingressos regulars. Fa un parell d'anys, amb la crisi de Bankia, es va escampar una onada de por que podia esdevenir pànic davant un possible trencament de l'euro. Això ha quedat enrera i la confiança es va recuperant, cosa que porta els consumidors a augmentar la despesa, per exemple, sortint de casa.\nN'hem parlat amb diferents actors dels mercats i també de l'anàlisi econòmica, la consultoria i la psicologia per obtenir un retrat més acurat. Xoca el comentari dels comerciants sobre l'actitud més racional dels consumidors dels últims temps, temen que això continui i perjudiqui els seus negocis. Veurem cap on va el consumidor els propers anys, si és capaç de tornar a les velles alegries mentre bona part de la població continua patint l'atur o la precarietat.\nPublicat per Gil Toll a 11:40 Cap comentari:\nLa pobresa i els equilibris mundials\nLa sortida de la crisi a càmera lenta que estem vivint té el risc de deixar enquistada la situació de pobresa d'una gran part de la població. En concret, més d'una cinquena part dels habitants del país es troben amb uns ingressos per sota del 60 per cent de la mitjana, que és el llindar oficial de pobresa a la Unió Europea.\nN'hem parlat amb persones afectades, com ara un treballadors a temps molt parcial, les mares del casal dels infants del Raval i un aturat amb problemes per pagar la llum i l'aigua. Alguns expecialistes han aportat el seu discurs sobre el tema i m'ha cridat especialment l'atenció el diagnòstic de Josep Oliver, l'economista de la UAB que anys enrera feina un informe sobre la pobresa per l'Obra Social de Caixa Catalunya. L'Oliver diu que la bombolla de crèdit que vam viure va tapar la precària situació en què havíem quedat pel nou repartiment de les cartes del joc que va fer la globalització. Fa pocs dies, en Joan Tugores, de la UB, em deia exactament el mateix. I temps enrera en Josep Fontana també em deia que el món de la posguerra en el que aspiràvem a un futur millor s'havia acabat. Hem passat de tenir la Unió Soviètica com a gran contrapès social a tenir la Xina com un enorme competidor capitalista.\nPublicat per Gil Toll a 19:35 Cap comentari:\nUna presentació que no et pots perdre\nTEDxESADE - 2014 - Platforms are eating the world - Albert Cañigueral from Consumo Colaborativo\nVal la pena repassar aquesta presentació de l'Albert Cañigueral sobre el paper protagònic que estan agafant les plataformes digitals en la nostra societat i economia. Segons, l'Albert, que és el responsable de consumocolaborativo.com, aquesta serà la via per desenvolupar una economia més col.laborativa. Mireu al vostre entorn, està passant...\nPublicat per Gil Toll a 17:22 Cap comentari:\nLa reforma fiscal, primer round\nHavíem de tocar la reforma fiscal i no ha estat fàcil ni com ni quan fer-ho. Abans de la publicació de l'informe dels experts hi va haver filtracions, però en televisió només funciona allò que es diu davant la càmera. O sigui que ens vam haver d'esperar a que es fes públic el document, tot i que vam avançar uns rodatges sabent per on anaven els trets. Manuel Lagares, el president de la comissió d'experts, és un personatge amb carisma, parla molt bé i dóna una imatge de professor savi. Les seves opinions sobre temes fiscals són conservadores i la proposta dels experts ha rebut crítiques que la qualifiquen de regressiva. Volíem algú que argumentés amb solvència sobre la reforma des d'un punt de vista més social, per estimular el debat. Vam trucar Miguel Angel Mayo, membre de l'associació professional de tècnics tributaris i també de la plataforma per una fiscalitat més justa. Va fer-ho molt bé, amb molta claredat i contundència. El resultat és una suma d'informació i opinions que espero ajudin a orientar a qui ho necessiti en aquest tema tan poc atractiu.\nEl iot de la corrupció es posa a la venda\nEl seu nom és Cap de Quers i és un iot de 43 metres que pot allotjar 16 passatgers en condicions de gran luxe. Es troba amarrat a Canet del Rosselló i es ven per 9,9 milions d'euros.\nEn aquesta nau es van fer tractes amb bosses de plàstic que contenien feixos de bitllets. Ho va explicar el capità del vaixell, José Manuel Baldor, davant el jutge que s'encarregava del cas de corrupció de Can Domenge, que implicava la president d'Unió Mallorquina, Maria Antònia Munar, i el president de la immobiliaria Sacresa, Roman Sanahuja. Can Domenge és el nom d'un indret de Mallorca on es va construir una urbanització. Al judici, Sanahuja va afirmar que la seva empresa havia estat l'adjudicatària de la urbanització d'una finca pública, però que se li va dir que per acabar de ser guanyador faltaven 4 milions d'euros.\nRoman Sanahuja i la seva Sacresa són uns clàssics de la promoció immobiliària a Barcelona des dels anys cinquanta, quan feien protecció oficial amb el jou i les fletxes de Falange i Franco. En temps recents van guanyar molts diners amb la venda del solars de l'illa Diagonal i es van estavellar amb la promoció del centre comercial de Les Arenes (que van haver de vendre a mitja operació) i al barri de Finestrelles, on havia de construir una urbanització de luxe de 40 hectàrees a l'entrada de Barcelona i que es va frustrar en entrar en concurs de creditors l'empresa Caufec, filial de Sacresa. La història de Sanahuja i les seves empreses l'explica molt bé en Josep M Cortés aquí.\nLa sentència del cas va condemnar el juliol passat Maria Antònia Munar a sis anys de presó. Per Sanahuja la condemna va ser d'un any de presó, que no ha hagut de complir.\nPerò des de llavors, l'empresari ha tingut més ensopegades amb la justicia. El mes de desembre, la Comissió nacional del Mercat de Valors va imposar multes per gairebé mig milió d'euros a Roman Sanahuja i el seu fill Javier per pràctiques de manipulació de mercat en relació a les accions de Metrovacesa.\nAquesta era una gran empresa immobiliaria en la que va prendre participació l'empresa familiar dels Sanahuja en plena bombolla. Un peix petit menjant-s'en un de gros com van fer altres empreses del sector. La manipulació castigada es refereix a un duel d'inversors que va enfrontar Sanahuja amb Luis del Rivero, un altre nom del boom immobiliari vingut a menys.\nL'últim cop ha arribat aquesta setmana, amb l'obertura de diligències per frau fiscal per part de la fiscalia de delictes econòmics de Barcelona. En aquest cas es tracta d'una operació immobiliaria al municipi de Tres Cantos, a Madrid. En la compra venda d'uns terrenys, els Sanahuja van obtenir 52 milions d'euros de beneficis d'una tacada, però la seva societat instrumental, Rua Nova, no va pagar res en concepte de plusvàlua, quan segons el fiscal li hauria tocat aportar 15 milions a les arques públiques. Ves per on, enginyeria fiscal i corrupció en les mateixes mans. Sort que la justicia ens ajuda a posar el focus on cal.\nPublicat per Gil Toll a 19:01 Cap comentari:\nEl pessimisme dels recaptadors d'impostos\nDilluns vaig ser en una reunió del col.legi d'economistes en què es presentava un paper sobre la reforma fiscal. En els prolegòmens de l'acte vaig saludar Valentí Pich, president del Reaf, i em va transmetre una impressió d'escepticisme sobre els efectes que pugui tenir una reforma dels impostos. El problema principal, diu, és que han caigut molt els ingressos. A causa de la crisi, sí, però també per motius estructurals, pel sector econòmic que ha deixat de pagar impostos al nivell que li correspondria. Això va venir a tomb de comentar l'article que va publicar El País diumenge passat sobre la ridícula contribució que fan les grans multinacionals del món tecnològic a Espanya. Entre les set grans empreses (Apple, Google, Amazon, Facebook, eBay, Microsoft i Yahoo) paguen 1 milió d'euros en impost de societats. Les estratègies de planificació fiscal que utilitzen combinen diferents països agafant el que més els convé de cadascun per situar-hi la part de la seva activitat que hi pagui menys. Irlanda, Luxemburg i Holanda són autèntics cavalls de Troia dins la Unió Europea. En Pich s'exclamava davant la indulgència dels polítics i la passivitat de la societat.\nDesprés van parlar dos representants del Registro de Economistas y Asesores Fiscales que han fet l'informe. Van repassar un per un tots els impostos i venien a dir que l'IVA ja és prou alt i que es podrien retallar l'impost de la renda i el de societats. L'impost de la renda ja carrega tipus de més del 50 per cent en contribuents que ingressen 53.000€ l'any, que és una quantitat gens exagerada, el que en diem classe mitjana. El problema és que la gent que ingressa més diners recorre fàcilment a la planificació fiscal, crea una societat o unes quantes per facturar la seva activitat a través d'elles i evitar pagar més del 35%, que és el tipus màxim de l'impost de societats. Quan més gran sigui la bretxa entre societats i renda, més professionals s'apuntaran a la planificació. Tot i això, els economistes que parlaven al col.legi eren partidaris de rebaixar el tipus de l'impost de societats al 25 per cent. Argumenten que és una forma d'atraure inversions, sobre tot de l'estranger i sobre tot si es fa una tisorada d'un sol cop. Però el to amb que parlaven els economistes era d'escepticisme. Deien que la Comissió Europea no deixarà fer una reforma que redueixi la recaptació d'impostos perquè la prioritat és reduir el dèficit públic.\nO sigui, que els canvis seran cosmètics, mentre la societat no reuneixi les energies necessàries per pressionar els polítics i fer pagar els que se n'escapen i fan que els recaptadors d'impostos estiguin tristos i deprimits. No per ells, per nosaltres, la majoria de la societat, que veu com canvien les regles del joc fora del taulell.\nPublicat per Gil Toll a 20:46 Cap comentari:\nLa subhasta de la llum fon els ploms de la reforma que va idear Josep Piqué\nL'espectacular fiasco del preu de la llum té com a epicentre la subhasta celebrada dijous passat en la que hi hauria circumstàncies atípiques que haurien provocat una alça irregular del preu de l'energia. L'informe que ha d'explicar aquestes circumstàncies encara no s'ha fet públic i les companyies elèctriques bramen reclamant-lo a la comissió de la competència i al govern.\nS'ha comentat abastament que el dèficit tarifari el va crear Rodrigo Rato quan feia de ministre d'economia per no apujar la llum tal com anava el preu de la producció. Però no he llegit enlloc un recordatori del fet que el creador del sistema de subhasta per decidir el preu va ser Josep Piqué quan era ministre d'indústria en el primer govern Aznar.\nLlavors va fer una gran reforma del sector que preveia separar la producció d'energia de la comercialització. Les grans empreses del sector simplement van crear unes filials per una cosa i per l'altra i el mercat ha continuat en mans dels de sempre en la seva immensa majoria.\nSeria molt interessant escoltar les explicacions de Piqué a aquest mal funcionament del mecanisme que va idear com a liberal no dogmàtic, segons la pròpia definició que va fer de la seva ideologia quan va accedir al ministeri. M'ho va dir abans de pujar a l'avió que el portaria a la Moncloa el dia de la presa de possessió del càrrec.\nPerò, si mirem una mica més enllà de les electriques espanyoles, veurem que les empreses tendeixen a posar-se d'acord quan poden decidir sobre un mercat determinat si no hi ha prou vigilància o intervenció pública. Ha estat el cas de 6 grans bancs acusats per la Comissió Europea de posar-se d'acord per fixar el preu de l'euríbor. Els han multat amb 1700M€, que per ells no és gran cosa, i la Comissió treballa en un control europeu sobre el sistema de formació del preu de l'euríbor, que fins ara estava exclusivament en mans dels grans bancs. Mala ratxa pels liberals, encara que siguin no dogmàtics.\nPublicat per Gil Toll a 18:21 Cap comentari:\nReequilibri econòmic mundial\nDissabte passat vaig fer una informació sobre les inversions llatinoamericanes al sector financer espanyol. Aquí podeu veure el video. De fet, es tracta majoritàriament d'inversions mexicanes, doncs aquest país manté una activíssima exportació de capitals que l'ha portat a situar-se en el 15è lloc de la inversió internacional.\nEl cap de setmana anterior es va celebrar a Barcelona la boda d'un nebot del magnat de l'acer Lakshmi Mittal, d'origen indi. Una boda de milionaris celebrada al MNAC que va aixecar tota mena de comentaris sobre el poder dels diners i la funció pública del museu.\nA començaments de desembre visitàvem la BBC amb uns companys per conèixer el funcionament de la nova redacció multimèdia. Aquells dies vaig saber que una de les màximes responsables de la informació econòmica de la cadena britànica és d'origen xinès i té la seva base a Hong Kong. Es diu Linda Yueh, té un currículum impressionant i fa unes intervencions tan fantàsriques com aquesta:\nTot plegat indica la tendència de fons que fa anys que es dóna i que ara s'accelera. La Linda parla de reequilibrar l'economia mundial. Una dinàmica en la que guanyen terreny les economies que abans anomenàvem emergents i en la que Europa sembla destinada a retallar el seu nivell econòmic.\nEstem parlant de decadència o d'un canvi cap a un model econòmic en el que pesi més l'aspecte qualitatiu que el quantitatiu?. Jo m'apunto a la segona opció.\nPublicat per Gil Toll a 20:39 Cap comentari:\nCom els diners del Pla Pive marxen d'Espanya\nFa una pila d'anys que els governs espanyols subvencionen la compra de cotxes amb plans que anomena de forma canviant. L'última versió és el pla Pive, que en el seu enunciat pretén estimular la innovació i l'eficiència energètica. En realitat, el nombre de vehicles elèctrics o híbrids que es venen amb aquest recolzament econòmic és totalment anecdòtic, a penes unes desenes.\nLa major part dels cotxes que reben ajudes ho aconsegueixen perquè el seu nivell d'emissions contaminants es troba per sota dels 120 g/km, o sigui la majoria. Aquest nivell d'emissions es va fixar a la Unió Europea fa uns anys i llavors ja es va comprovar l'acció del lobby de la indústria de l'automòbil per rebaixar les pretensions de la Comissió Europea.\nL'actual pla Pive es va introduir el setembre de 2012, gairebé un any després del triomf del Partit Popular a les eleccions. El nou govern estava fent la cirurgia de ferro del primer any de mandat i li devia semblar poc convenient subvencionar la compra de cotxes en aquell context. L'Anfac, l'associació de fabricants, va anar fent la seva campanya de pressió, basada sobre tot en el fet que el govern sempre recupera les subvencions gràcies a l'IVA i l'impost de matriculacions.\nArribats a aquest punt, la venda al públic del pla Pive es fa sobre la idea que els diners ajudaran les fàbriques espanyoles d'automòbils, que serà una ajuda pel mercat laboral en el que pesen els 6 milions d'aturats. La sorpresa ve quan es comproven les dades dels models més beneficiats per la subvenció i es descobreix que la majoria són models fabricats fora d'Espanya. El model més venut de tots és el dacia Sandero, un vehicle que es fabrica a Romania i que costa 6.000€ el model més bàsic.\nLa informació en brut la va donar després d'algunes resistències l'Idae l'organisme oficial encarregat del tema de l'eficiència energètica depenent del Ministeri d'Indústria. No van voler fer comentaris a càmera sobre el tema ni des de l'Idae ni des del Ministeri.\nA continuació, els videos que ofereixen les dades fins ara inèdites sobre els models més subvencionats i el seu origen. Una mostra de les contradiccions de la política en un context en el que les multinacionals exerceixen una enorme pressió sobre el poder polític i la societat.\nPublicat per Gil Toll a 12:04 Cap comentari:\nUna moneda complementària per superar la crisi social?\nAquest és el reportatge que més m'ha interessat fer aquest any. La raó és que ha suposat un desafiament explicar un tema com el de la creació de moneda en televisió. Vaig veure alguns reportatges estrangers que em van ajudar, per exemple, a utilitzar imatges d'aigua com a metàfora de la circulació del diner a l'economia.\nVa ser molt interessant llegir el llibre de la Susana Martín Nada está pedido sobre la possibilitat teòrica de crear una moneda virtual que ajudi l'economia de les persones i les petites empreses a tirar endavant. Vaig conèixer Martí Olivella personalment, després d'anys de seguir la seva pista en llibres i actes d'organitzacions com Ecoconcern i Nova. Vaig confrontar totes aquestes idees amb una patum de l'economia com en Guillem López Casasnovas, que va fer el paper de poli dolent en funció del seu càrrec de conseller del Banc d'Espanya fent crides a la moderació i la sensatesa. Malgrat això, la proposta de creació d'una moneda virtual complementària, l'eurocat, em sembla molt suggerent i crec que té unes característiques que la poden fer popular a Catalunya en els moments actuals.\nPublicat per Gil Toll a 19:43 Cap comentari:\nL'hora final de Catalunya Banc\nSón les hores finals de Catalunya Banc, l'antiga Catalunya Caixa que alhora és l'antiga Caixa Catalunya, que ve de la Caja de Ahorros de la Diputación de la Provincia de Barcelona, fundada el 1926. El final de l'entitat es produirà quan el FROB, l'actual màxim accionista, la vengui al millor postor, o sigui al Banc santander o Caixabank. Ara esta bullint el tema laboral perquè volen acomiadar 2.000 treballadors abans de la venda, per fer-la més lleugera. També cou la querella de la fiscalia anti corrupció contra Narcís Serra, Adolf Todó i 54 membres dels consells d'administració que van votar a favor de l'increment de sou dels dos màxims executius de l'entitat quan ja estava en plena crisi. Una caiguda que es va explicar al Parlament el juliol passat amb llargues compareixences dels antics responsables. La més esperada, la de l'ex director general Josep M Loza, que va fer un discurs emotiu sobre el paper social d'aquesta caixa en els barris humils de l'àrea metropolitana. Però tot seguit van sortir els 10 milions d'euros que va cobrar per sortir voluntàriament de la caixa i la seva credibilitat es va fondre com un sucre.\nPublicat per Gil Toll a 18:29 Cap comentari:\nL'habitatge, un fracàs social\nEn aquest reportatge hem analitzat el moment de l'habitatge a Catalunya. És una situació mols paradoxal, en la que hi ha un gran nombre d'habitatges buits, sense vendre, les restes de l'esclat de la bombolla. Al mateix temps, hi ha un nombre creixent de persones sense casa, desnonades per no poder pagar la hipoteca que van contraure. El ministre d'economia, Luis de Guindos, va qualificar aquesta situació de fracàs social. Hi estic totalment d'acord. Un dret fonamental com és el de l'habitatge ha quedat trepitjat per un mercat que ha volgut esprémer la bonança fins molt més enllà dels límits raonables i després ha expulsat les persones que no tenien les possibilitats de seguir pagant. Hem entrevistat gent de la plataforma d'afectats per la hipoteca a més d'actors del mercat immobiliari i responsables de l'administració. Vaig detectar cert menyspreu a la PAH per part dels actors més de mercat. Curiosament, ahir el president Mas va rebre a la Generalitat a l'Ada Colau i va escoltar les seves reivindicacions. Potser amb aquest reportatge hem ajudat a percebre aquesta plataforma de manera més clara, doncs, més enllà dels escarnis, la realitat és que fan una feina d'assistència social del tot encomiable.\nPublicat per Gil Toll a 20:08 Cap comentari:\nPublicat per Gil Toll a 19:46 Cap comentari:\nL'escapada al final de l'espiral financera\nEl principal obstacle per la represa de l'economia és la restricció del crèdit, que ja fa anys que s'allarga, a pesar de totes les ajudes al sector financer, principal responsable de la situació en què ens trobem. En aquest reportatge hem constatat de nou els problemes de les empreses per finançar els seus projectes o la seva activitat normal. Però també hem comprovat que les mateixes empreses tenen problemes per complir els seus compromisos quan obtenen finançament, a causa de la pròpia caiguda econòmica. Ens trobem doncs en una espiral de caiguda que, segons la visió dominant, s'aturarà amb el retorn de la confiança. No obstant, he volgut incloure veus que ja aposten per transformar el sistema financer, assajar alternatives per fugir del poder creixent dels bancs.\nPublicat per Gil Toll a 16:36 Cap comentari:\nFrança, la Unió Europea i la competència\nParlem molt de la Unió Europea i la seva vida institucional, consells de ministres, reunions de la Comissió, sessions del Parlament, el Banc Central Europeu i la resta dels habituals. En aquest reportatge sobre les relacions econòmiques amb França trepitgem el terreny del dia a dia de la unió, doncs França és, des de fa molts anys, el soci número 1. Hem conegut algunes de les grans empreses franceses que s'han establert a Catalunya i també algunes empreses catalanes que tenen en el mercat francès la principal porta a l'exterior.\nCom a nota interessant, la complementariatat agroalimentària. Quan es negociava l'íngrés a la Comunitat Europea, el govern francès apretava molt perquè temia la potència exportadora dels espanyols. Després va resultar que les exportacions franceses de productes agrícoles superaven de molt les espanyoles. Un dels seus productes estrellasón els cereals, que produeixen amb abundància. Importem especialment blat de moro, que es fa servir en l'elaboració del pinso pel bestiar. la bona noticia és que els escorxadors catalans de porc han aconseguit importants quotes al mercat francès, que tornen a inclinar la balança del nostre costat. Els escorxadors, però, es queixen que no arriben a la gran distribució, Alcampo, Carrefour i la resta, perquè el negoci final s'el reserven els industrials francesos de la carn. Són les realitats de la Unió Europea a peu de carrer: mantenim normes que ens fan iguals, però es conserven moltes pràctiques de restricció a la competència.\nPublicat per Gil Toll a 18:39 Cap comentari:\nS'acaba el hi-hi ha-ha?\nDurant els anys de l'expansió econòmica hem viscut diverses bombolles a més de la dels preus dels pisos. L'estil de vida que predominava es basava en l'hedonisme del consum i l'actitud individual més ben acceptada era la frivolitat acompanyada de bones dosis d'humor, hi-hi, ha-ha per tot arreu.\nLes vendes de llibres s'enfilaven pels autors mediàtics mentre baixaven pels més literaris, ja no diguem els llibres de no ficció o d'assaig. A la televisió s'arraconaven els programes de continguts densos per afavorir els programes d'humor i xerrameca variada.\nAra vivim un procés invers i el cas més paradigmàtic és del Jordi Évole, que en pocs mesos ha fet la metamorfosi de follonero a reportero. Com el flautista de Hammelin, l'Évole porta darrera milions d'espectadors que es van sumant a l'audiència de continguts i abandonen l'oferta frívola del passat. Canvia el professional, canvia també la cadena en la que treballa, que detecta en l'explicació crítica de la crisi un nínxol de mercat en el que diferenciar-se de la resta de l'oferta.\nI això passa perquè la societat canvia ràpidament les seves necessitats informatives i lúdiques a causa de la brutal crisi que vivim. Al carrer, els nous moviments socials fan que les persones s'impliquin en les lluites per l'habitatge i contra els bancs. El 15M sorgeix amb força i es dóna el desencontre amb els sindicats i els partits polítics d'esquerra.\nEls joves que acaben d'arribar a la reivindicació no volen saber res d'uns aparells que perceben com a burocràtics i fins i tot còmplices de l'estat de coses que ha portat a l'actual situació. És una visió ingènua i injusta perquè menysté, ignora, els guanys que ha suposat tenir aquests instruments ben reconeguts institucionalment des de la transició. De fet és una ignorància acumulada pels anys de mandra de fer l'esforç d'informar-se, d'entendre mínimament com funciona aquesta defensa dels drets socials i econòmics en l'actual sistema, òbviament millorable.\nPerò jo em pregunto si tota aquesta gent que ara es mobilitza hagués participat als sindicats i partits d'esquerra els anys anteriors, si tota l'audiència dels programes de hi-hi ha-ha hagués seguit els programes de continguts informatius, hauríem pogut evitar la crisi?\nPublicat per Gil Toll a 17:49 Cap comentari:\nLa devaluació interna i el futur d'UGT\nM'ha costat de fer aquest reportatge, ha estat desagradable. No pels personatges que hi intervenen sino pel tema, no em fa cap gràcia aquest tràngol que estem passant i a sobre trobar-hi explicacions econòmiques. La idea és que com que no podem fer una devaluació de la moneda, doncs ens retallem els sous i els preus per ser més competitius a l'exterior. Bé no del tot, perquè no es tracta dels dous directament, sino dels costos laborals, que combinen sous i productivitat. La major part de les empreses van per la via fàcil de retallar els salaris i a penes es preocupen de la productivitat. En aquest reportatge he volgut posar l'exemple d'una que sí ho ha fet amb l'acord dels treballadors, la Seat. Van firmar un conveni fa un any en el que es manté el poder adquisitiu i la plantilla es compromet a treballar caps de setmana quan la producció ho demandi. Ho va explicar el Matías Carnero, president del comitè d'empresa de Seat i probable secretari general de la UGT catalana quan el Pepe Álvarez ho deixi. Per cert, el Pepe va dir que ho deixa en un acte al qual vam anar també per aquest reportatge. O sigui que, sense voler, aquí es recull una fotografia del relleu al capdavant del segon sindicat més important de Catalunya.\nPublicat per Gil Toll a 19:11 Cap comentari:\nFa més de deu anys que a Catalunya va agafar força l'interés per la banca ètica. Vaig seguir aquests moviments inicials amb atenció, quan es volia crear un banc nou per fer activitats financeres amb criteris ètics. Allò no va quallar perquè el Banc d'Espanya és molt estricte i exigent en demanar condicions per iniciar una aventura com aquesta. De fet, ben pocs bancs nous es pot dir que hagin començat en aquest temps. La qüestió és que alhora que el grup català per la banca ètica s'estavellava contra aquesta paret, al País Basc va sorgir un altre grup que va optar per relacionar-se amb la Banca Popolare Etica, una entitat que ja comptava amb tots els permisos del Banc d'Itàlia. Així va sorgir el projecte Fiare, que en el seu estadi últim pretén ser una filial de la BPE a Espanya. Ara ja tenen diverses oficines i esperen arribar a aquesta condició de filial a finals d'aquest any.\nA més de Fiare, a Catalunya també comptem amb l'experiència de Coop 57, una cooperativa de crèdit amb llarga experiència sorgida del moviment obrer i l'economia social. Tota una xarxa de petites empreses d'aquest caire es recolzen en aquesta isntitució i ha estat molt interessant conèixer-los i sentir els seus arguments. El més diferencial respecte la banca convencional és el sistema d'avals mancomunats que tenen per si les coses es torcen i no es poden tornar els diners. És una socialització del risc, igual que fa Arç, una altra experiència interessant, ara en el camp de les assegurances. En definitiva, com diu un dels participants al reportatge, la banca ètica és marginal pel que fa al volum de les operacions, però és gran quant a marcar tendència de cap on haurien d'anar les coses si volem una economia més humana.\nPublicat per Gil Toll a 18:04 Cap comentari:\nNo hi ha corruptes sense corruptors, és una obvietat, però sempre es troba en segon pla pel protagonisme dels responsables polítics. A més, la corrupció es pot diluir des del negre absolut fins el gris clar i donar molta feina els vigilants de la salut de la vida pública. En aquest reportatge he volgut subrratllar el paper del periodisme en aquesta feina amb l'exemple de la revista Cafè amb Llet, una publicació gratuita de la Selva que els últims anys s'ha destacat amb les seves denúncies de corrupció. També ens ha obert les portes l'Oficina Antifrau, una institució creada tot just fa 4 anys i que analitza i investiga denúncies de particulars i representants polítics sobre irregularitats en el funcionament de l'administració.\nPublicat per Gil Toll a 14:43 Cap comentari:


Mr. Gai Tarragona 2019: «Que ningú es tanqui, ni a l'armari ni a enlloc, i que sigui lliure» | NacióDigital\nMr. Gai Tarragona 2019: «Que ningú es tanqui, ni a l'armari ni a enlloc, i que sigui lliure»\nÒscar Giménez apunta que cal fer més visible el col·lectiu i considera que Tarragona encara està molt "tancada" a l'ambient LGTBI\nper Jonathan Oca , Tarragona, 9 de juliol de 2019 a les 06:40 |\nÒscar Giménez, Mr. Gai Tarragona 2019, durant l'entrevista | Jonathan Oca\nÒscar Giménez ha estat escollit Mr. Gai Tarragona 2019. El jove de Reus, de 26 anys, ha estat un dels finalistes de la gala del Mr. Gai Pride Espanya que es va celebrar dissabte a Madrid i que va guanyar Zabdiel González, de Tenerife. En aquest esdeveniment hi havia dos representants catalans, el candidat de Barcelona i el de Tarragona.\nGiménez defensa que és una oportunitat per donar més visibilitat al col·lectiu i apunta que la seva preparació per afrontar aquest certamen s'ha centrat en una dieta equilibrada i sana i en l'esport.\n- Què suposa ser Mr. Gai Tarragona 2019?\n- Soc de Reus i m'encanta representar les meves terres i més en un certamen d'aquest tipus. Això suposa poder donar visibilitat al col·lectiu a Tarragona perquè està molt poc vist. Hi ha pocs locals on ens relacionem entre nosaltres. Crec que Tarragona és com a més tancada, en general, i es veu poc l'ambient LGTBI a la zona. Sobretot en el que són els pobles i aquest és un dels objectius, fer-ho més visible. A les ciutats grans com Madrid, Barcelona o València, per exemple, està ben vist però si dues persones del mateix sexe van agafades de la mà per Reus o Tarragona, i sobretot als pobles, la gent se'ls queda mirant i això no pot ser, s'hauria de normalitzar tot això.\n- Ha patit algun episodi d'homofòbia a Tarragona?\n- En realitat, no. Només a l'escola, quan ets petit, que sí que es van ficar amb mi fins que no vaig decidir sortir de l'armari. Un cop vaig fer el pas, després em va anar tot genial i tothom em va donar suport i volia estar al meu costat. Un cop vaig decidir fer el pas endavant no ho vaig passar malament. A Tarragona, en general, crec que n'han passat relativament pocs de casos d'homofòbia. Una altra cosa és el que passa a les escoles i el que pateixen els nens i nenes per ser homosexuals.\n- Què s'hauria de fer a les escoles?\n- Doncs cal educar molt més a tothom fent-los veure que no només existeixen els heterosexuals, sinó que també hi ha gais, lesbianes i trans per exemple. S'ha d'ensenyar la realitat actual. Cal donar molta més informació i mostrar el col·lectiu perquè, en realitat, tots som persones.\n- Amb quants anys va sortir de l'armari?\n- Amb 15 anys. Quan cursava tercer de l'ESO.\n- Quin missatge enviaria als joves que siguin gais o lesbianes i que no hagin fet el pas de sortir de l'armari?\n- El més bàsic és que cadascú sigui un mateix, que no amagui qui és. Jo per exemple quan estava tancat a l'armari estava reprimit, ho vaig passar molt malament. Quan vaig descobrir que era gai, fins que vaig fer el pas va ser una etapa molt dura per a mi. Després em vaig sentir lliure i molt feliç. Que ningú es tanqui, ni a l'armari ni a enlloc, i que sigui lliure i sobretot feliç.\n"Cal educar molt més a tothom a les escoles, fent-los veure que no només existeixen els heterosexuals, sinó que també hi ha gais, lesbianes i trans"\n- Considera que la societat ha avançat en relació a l'homosexualitat, per exemple?\n- És cert que cada vegada està més ben vist però tot i així encara hem de lluitar molt perquè hi ha molts casos d'homofòbia, un clar exemple és el que va passar a Barcelona amb motiu del Pride, que es va celebrar a la capital catalana. S'ha avançat però encara queda molta feina a fer, s'ha de normalitzar i ho hem de lluitar.\nOscar Gimenez, Mr Gai Tarragona 2019, durant l'entrevista. Foto: Jonathan Oca\n- Diu que s'ha de lluitar per la normalització. Qui l'ha de fer aquesta lluita?\n- Està clar que la lluita abans la va encapçalar la gent que ara és més gran, que va lluitar per aconseguir tots els drets que tenim ara i ho hem de seguir fent. Ara hem de ser els joves els que ho hem de lluitar, hem de ser més vistos i més reivindicatius. Tot i que ara ho tenim relativament més fàcil perquè tenim més lleis i drets, no podem deixar de sortir al carrer i que se senti la nostra veu.\n"Ara hem de ser els joves els que ho hem de lluitar, hem de ser més vistos i més reivindicatius"\n- Es veia amb possibilitats de guanyar el certamen?\n- Amb possibilitats sí, però per mi ja he guanyat. El fet de poder representar Tarragona a la final de Madrid ja ha estat un premi. No necessito guanyar la final per sentir-me guanyador, el fet de ser-hi ja és com una victòria.\n- Com ha sigut la seva preparació per afrontar el certamen?\n- M'he basat molt en el tema de l'esport, que m'agrada molt. Entreno cinc dies a la setmana al gimnàs. També intento menjar de forma saludable. Encara que mengi de tot, intento cuidar-me i deixar de banda el menjar ràpid i els dolços. Sobretot destacaria això, dieta equilibrada i sana i esport.\n- Per què va decidir fer el pas i optar a ser Mr. Gai Espanya 2019?\n- Doncs per una banda perquè és un orgull poder representar Tarragona al certamen, i per l'altra, perquè no soc activista. Estar aquí em permet aprendre més del col·lectiu, tot el que s'ha de fer per la lluita i la reivindicació dels nostres drets. Jo no tinc l'experiència que té molta gent, no he estat en cap col·lectiu ni associació i per això crec que necessito aprendre dels que realment en saben. Fer aquest pas m'ha de servir per aprendre moltes coses més del món LGTBI.\n"Fer aquest pas m'ha de servir per aprendre moltes coses més del món LGTBI"\n- Pensa fer un canvi de rumb en la seva vida després de la celebració del certamen a Madrid?\n- Fa nou anys que treballo en una empresa d'hostaleria i hi estic molt bé però no em tanco a res. Ara he començat a fer sessions de fotos per a marques de roba i no em tancaria a tirar endavant la meva carrera professional per aquí. De moment, però, l'hostaleria és un dels meus terrenys i hi estic molt a gust. El tracte amb el client, amb la gent, m'encanta i sempre he estat molt a gust en aquest tipus de feina. Ara bé, no crec que em canviï massa la vida, és cert que potser seré més vist i que a gent sabrà que soc gai, però per això no hi ha problema, no hi pateixo gens. La meva mare sí, però ja li he dit que ara el col·lectiu està molt més ben vist. Però cal denunciar que encara hi ha episodis d'homofòbia.\nÓscar Gimenez, Mr. Gai Tarragona 2019, durant l'entrevista. Foto: Jonathan Oca\n- Deia que no és activista. Pensa ser-ho a partir d'ara?\n- A mi m'agradaria i molt. Crec que seria molt positiu fer-ho perquè fa falta molt de suport al col·lectiu. M'agradaria estar en alguna associació o entitat per aprendre tot el que cal saber per ser activista i poder defensar els nostres drets.\n- Va anar a Barcelona al Pride 2019?\n- I tant. Va ser un dels esdeveniments de l'any. Va ser un èxit, amb milers de persones. És molt bona senyal, cada vegada en som més i això és positiu. Per altra banda, Barcelona volen lluitar per aconseguir el World Pride, que és l'esdeveniment mundial però encara no se sap. Ara s'està celebrant a Nova York, l'any 2017 va ser a Madrid i milions de persones es van desplaçar fins allà.\nTerritorials, Les entrevistes del territori, Societat, homosexual, entrevista, gai, Oscar Gimenez, LGTB, Tarragonès, Tarragona


Article d'Esquerra Unida del mes de desembre: “Any nou, vida nova”\nEste és el text d'Esquerra Unida del mes de desembre, titulat Any nou, vida nova. El ple del 26 de març del 2012 va modificar el Reglament de Mitjans de Comunicació Local, aprovat en 2008, per a permetre la publicació d'un article mensual en la web municipal als partits polítics que es van presentar a les eleccions municipals i no van aconseguir representació en l'ajuntament.\nFeliç i pròsper any 2015, del poble i la ciutadania depén canviar el rumb polític de la nostra població, la nostra comunitat i el nostre país, no és un any nou és l'any nou: de vosaltres i nosaltres depén canviar l'especulació i la privatització dels servicis per la solidaritat i els servicis públics per al poble i pel poble.\nEn la nostra població hem patit el govern del PP que s'ha dedicat a privatitzar servicis públics (aigua, neteja col·legis, etc.) i a desmantellar altres (televisió, fundació de cultura i esports).\nNomés han exercit de mers gestors d'una empresa anomenada Puçol i açò no es pot tolerar; Puçol és més que una empresa que gestionar, els nostres ciutadans no són números ni han de donar beneficis, són persones amb els seus problemes que solucionar i molts sense treball amb què solucionar estos.\nHan hagut de ser els propis ciutadans els que han hagut d'unir-se per a fer el que els nostres dirigents municipals del PP no s'han atrevit a fer, ells pensen que amb la voluntat esta tot fet però s'equivoquen o pitjor encara: s'escuden en unes lleis creades per ells que els impedixen actuar de la manera adequada i deixant els problemes del seu poble en mans d'alguna organització no governamental adscrita a l'església, la qual cosa servix a esta per a justificar els seus privilegis i falta de solidaritat.\nEl poble no necessita caritat, necessita treball i justícia social, intentar llavar la consciència amb un poc de pa no ha de ser prou, la gent ha de sentir-se útil i notar que és necessària en la nostra societat.\nLa gent desnonada no necessita bones paraules ni la seua compassió, necessita defensa i solidaritat de les nostres institucions públiques contra les institucions bancàries que els deixen en el carrer. Es conformen amb poc, només demanen un acord de dació en pagament que no els condemne la resta de la seua vida.\nEn quin cap és possible que et deixen en el carrer i hages de continuar pagant una casa que ja no és teua? Una de dos, si et dec diners em quede amb la vivenda fins que puga pagar-te o me'n vaig i el banc es queda amb la vivenda. El banc el que vol és quedar-se amb la vivenda i a més disposar d'ella per a la seua venda, mentres la persona hipotecada continua devent diners.\nNegoci redó, venen la casa dos vegades i damunt els deus diners. El pitjor de tot açò és que la llei l'empara a ells, una llei que ha muntat el capital junt amb els seus dos socis de sempre (PP i PSOE).\nHa arribat l'hora que les lleis protegisquen al poble i no al capital, i només vosaltres, el poble, podeu i heu de canviar-lo, per tant des d'Esquerra Unida vos demanem un canvi de rumb cap a polítiques per i per al poble, on el poble siga partícip del govern de les nostres institucions, siguen les actuals o altres, més coincidents amb la política d'esquerres que volem instaurar amb la vostra ajuda.\nEl poble unit mai serà vençut.\nFeliç any i fins al mes que ve.


Girona modificarà els límits del terme municipal per cedir una part del castell de Sant Miquel a Celrà - Diari de Girona\nGirona modificarà els límits del terme municipal per cedir una part del castell de Sant Miquel a Celrà\nEls dos ajuntaments havien protagonitzat un litigi judicial per determinar a qui pertanyia la fortificació i el Tribunal Suprem havia donat la raó a Girona\nacn | girona / celrà 04.01.2017 | 14:20\nARXIU: El Suprem decreta definitivament que el castell de St. Miquel pertany a Girona\nEl castell de Sant Miquel, situat a les Gavarres i cim habitual per a excursionistes i ciclistes, passarà a ser de Girona i Celrà. Els dos ajuntaments han estat enfrontats durant anys i havien dut el cas a la justícia per determinar a quin terme municipal pertanyia aquest castell del segle XV. Finalment, i després de diversos recursos per part de l'Ajuntament de Celrà, el Tribunal Suprem va dictaminar que la fortificació estava dins el terme de Girona.\nAquest matí, els alcaldes de les dues poblacions –acompanyats de regidors de diversos grups polítics- han pujat fins al cim per anunciar un acord simbòlic: Girona modificarà els límits del seu terme municipal per tal de compartir el castell amb Celrà. L'acord haurà de passar per ple i no suposa cap despesa, ja que la titularitat del complex és privada.\n„ Ajuntament de Girona (@girona_cat) January 4, 2017\n"Hem atès les reivindicacions dels veïns de Celrà que també se'l senten com a propi, creiem el castell ha de ser dels ciutadans i no d'un municipi o un altre", ha declarat l'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas.\nGirona i Celrà han tancat d'una manera amistosa i simbòlica un litigi que des de feia anys mantenien per determinar a qui pertanyia el Castell de Sant Miquel. Aquesta fortificació - que té una estructura datada del segle XV i inclou les restes d'un fossar i una ermita- és lloc de pelegrinatge per a gironins i celranencs que hi pugen a peu o amb bicicleta. El complex està situat dins l'Espai d'Interès Natural de les Gavarres, a cavall dels dos termes municipals, que sempre se l'han sentit seu.\nEl conflicte arrenca el 1974, quan el castell passa a mans de la capital. Va ser llavors quan Girona va annexionar Campdorà, que fins llavors pertanyia a Celrà. El 2010, la Generalitat era l'encarregada de marcar sobre el mapa el límit entre els dos municipis. Celrà, però, no estava d'acord amb la col·locació de les sis fites que estaven a tocar del castell i va presentar diversos recursos davant del Departament de Governació. Un cop esgotada la via administrativa, va recórrer a la judicial, que també va tombar les seves aspiracions. L'últim pas va ser la sentència dictada a finals del 2016 pel Tribunal Suprem, que donava la raó a Girona i situava el castell dins el seu terme municipal.\nAnunci dalt la torre\nMalgrat la decisió judicial, els dos ajuntaments han mantingut el contacte per arribar a un acord. L'entrada de Marta Madrenas a l'alcaldia de Girona ha servit per apropar posicions i arribar a un acord simbòlic que s'ha anunciat des de dalt de la torre del castell. Aquest matí, una delegació de l'Ajuntament de Girona i una altra de l'Ajuntament de Celrà han pujat simultàniament al castell (es triguen uns 45 minuts) per arribar, cadascú des del seu terme municipal, fins al capdamunt de la fortificació.\nUn cop a dalt, han anunciat que havien trobat una solució per al litigi més enllà dels tribunals. Girona modificarà els límits del seu terme municipal uns pocs metres per tal que part del castell (la part posterior, pròxima a Celrà, fins a la torre) passi a ser terme municipal del poble veí. D'aquesta manera, el Castell de Sant Miquel serà compartit entre els dos municipis.\nL'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, ha explicat que la funció d'una capital també és entendre's amb la resta de municipis de l'àrea urbana i, per això, considera que és un "gest de compromís" de Girona vers Celrà. A més, ha remarcat que el més important no és que el castell sigui d'un municipi o de l'altre sinó que "tothom se'l pugui sentir seu".\nL'alcaldessa de Girona i l'alcalde de Celrà amb diversos regidors anuncien que compartiran el Castell de Sant Miquel #castellSantMiquel pic.twitter.com/1yymktOmm8\n„ Ajuntament de Celrà (@ajcelra) January 4, 2017\nDes de Celrà, la notícia ha estat molt ben rebuda. L'alcalde, Dani Cornellà, ha reconegut que la via judicial no era la seva prioritat i que apostaven per arribar a un acord com aquest. "És un acord immillorable", ha reconegut Cornellà, que ha agraït el gest de l'Ajuntament de Girona.\nUn acord sense despeses ni tramitacions feixugues\nCom que la titularitat del castell és privada, aquest acord només afecta la delimitació dels dos termes municipals sobre el mapa. Aquesta modificació caldrà que passi per ple i s'aprovi properament. L'alcaldessa de Girona destaca que no hi haurà cap despesa més derivada d'aquesta decisió i que tampoc cal fer cap tramitació feixuga. Per tant, es tracta més d'un acord simbòlic per solucionar d'una manera salomònica aquest litigi històrica.\nL'excursió ha acabat amb cava i un esmorzar al peu del castell. Ha estat l'Ajuntament de Celrà qui ha preparat el pa amb tomata i l'embotit com a gest d'agraïment per un acord que posa punt i final a anys de disputes.\nEl ple de Celrà fa el primer pas per incorporar part de Sant Miquel al terme municipal\nAjuntament de Gironba


Cesc Groc :estelada: (@Cesc_Groc@mastodont.cat) - mastodont.cat, cultura catalana.\nNascut a Badalona, criat i fet com a persona a Girona i actualment ciutadà de Terrassa.\n173 Seguint 159 Seguidors\nJul 13, 2021, 04:50\nAra toca assolir l'amnistia dels #presospolitics i seguiré posant aquest toot cada dia fins aconseguir-la i que puguin tornar els nostres polítics al exili i el MHP Carles Puigdemont @KRLS com a legítim President de la República de Catalunya.\nDes 02, 2021, 05:35\nVull l'amnistia dels #presospolitics i seguiré posant aquest toot cada dia fins aconseguir-la i que puguin tornar els nostres polítics al exili i el MHP Carles Puigdemont @KRLS com a legítim President de la República de Catalunya.\nDes 01, 2021, 10:18\nNov 30, 2021, 03:28\nNov 29, 2021, 12:39\nNov 28, 2021, 03:26\nNov 27, 2021, 02:14\nNov 26, 2021, 02:52\nNov 25, 2021, 12:25\nVull l'amnistia dels #presospolitics i seguiré posant aquest twitt cada dia fins aconseguir-la i que puguin tornar els nostres polítics al exili i el MHP Carles Puigdemont @KRLS com a legítim President de la República de Catalunya.\nNov 23, 2021, 03:29\nNov 22, 2021, 04:43\nNov 21, 2021, 12:14\nNov 20, 2021, 11:59\nNov 19, 2021, 05:20\nNov 18, 2021, 05:24\nNov 17, 2021, 05:33\nNov 16, 2021, 05:29