Servit al plat: POESIA A LA CARTA XV - TROBADORS i TROBAIRITZ (2)\nLlegim alguns fragments del poema de Guillem de Cabestany, “Lo dolç cousire” que és una mostra clara de l’expressió amorosa:\n“LO DOLS COUSIRE”\nel meu amor,... i si fos acceptat\nLa Mercedes canta “Companya farai un vers molt convinent” de Guillem coms de Peitieu.\nM. Bogin, referint-se a les trobairitz, fa una reflexió prèvia sobre l’amor cortès; l’explica des de la perspectiva d’una actitud masculina o codi d’amor (més literari que real) que, en canvi, no apareix ni al llenguatge de les trobadores ni a les situacions que descriuen ni, tampoc, a la idealització de l’amant. De fet són un contrapunt al joc literari de l’amor cortès dels trobadors , expressant els sentiment de forma sincera, sense subterfugis.\nDe la trobairitz coneguda com Tibors, transcrivim l’única estrofa que s’ha trobat, però que és significativa i de gran bellesa:\n“BEL DOUS AMICS, BEN VOS PUOSC EN VER DIR”\ndes que heu volgut que us tingués per amant;\nni que tampoc no hi ha hagut cap instant,\nque mai d’amar-vos no m’he penedit,\nni s’ha escaigut, quan partíeu irat,\nque amb joia fos, si no havíeu tornat\nDe Clara Anduza: canta el desengany amorós i com sofreix per la traïció dels delators. Transcrivim la primera estrofa:\n“EN GREU ESMAI ET EN GREU PESSAMEN”\nEn greu destret, desconcert, torbament,\nm’han mes el cor, i en gran temor,\nels llausangers, espions sense honor\nque degraden la joia i el jovent.\nDe vos, que jo amo més que res que sia,\nells em fan departir i lluny estar,\nque ara no us puc mirar ni contemplar\ni em moro de dolor i fellonia.\nPer acabar, na Mercedes ens canta les dues primeres estrofes de la cançó: “a chantar m’er de so qu’ieu non volria ” de Beatriu de Dia, considerada una de les millors trobairitz :\n“A CHANTA M’ER DE SO QU’IEU NON VOLRIA ”\nHaig de cantar tot el que no voldria,\nque em planyo molt de qui jo sóc l’aimia,\ncar l’amo més que res del que al món sia;\nmes no em valgens bondat ni cortesia,\nni ma beutat, ni el mèrit, ni la ment,\nque ell em traeix i amb enganys m’ofenia,\ncom si no fos prou bella i escaient\nEm fa conhort que per ma gran volença.\njamai amic, jo no us he fet fallença,\ncar més que us am que en Seguís Na Valensa;\ni molt em plau que en amor pugui vèncer\na vós, amic, més que tots excel·lent,\namb mi soberg en mots i captinença\ni, ai las, gentil amb tota altra gent.\nEn aquesta sessió de “Poesia a la carta”, hem volgut presentar, encara que molt breument, una part important de la lírica trobadoresca, que desgraciadament, ha estat poc divulgada. Però també, hem volgut destacar l’obra de les trobairitz amb dues finalitats: en primer lloc destacar la qualitat literària d’aquestes dones i, en segon lloc, contribuir a la memòria del llegat poètic que ens han deixat i, que, amb diferència, ha sofert el silenci i la desconsideració en el marc de la literatura trobadoresca.\nPOESIA A LA CARTA. LA MÚSICA DELS TROBADORS. MONODIA\nFins el segle XII la literatura en llengua romanç no ens és accessible. La major part de la literatura i música de l’Edat Mitjana es transmetia oralment. Però comencen a haver-hi persones cultes que ja des del segle X descobreixen la bellesa amagada dins les cançons populars en llengua romanç i van tenir l’idea d’aprofitar-les per als seus objectius. Els orígens d’aquesta lírica en romanç els tenim en poetes musulmans i jueus que escrivien composicions en àrab i hebreu, però que començaven a insertar breus fragments populars en castellà, en forma de tornades anomenades “jarchas”. Paral·lelament a aquest fenomen, continuava la poesia culta en llatí, sempre influenciada per els clàssics romans; i així també seguia existint el cant en llatí de la litúrgia cristiana. Tot això augmentava les possibilitats mètriques i les influences creatives mútues.\nCap l’any 1.100 alguns poetes cults es decideixen a escriure els versos en la seva llengua materna, aprofitant les troballes contemporànies de la lírica llatina i de la poesia litúrgica. D’aquí arrenca la Lírica Trobadoresca que va sorgir al sud de les Gàlies a través dels trobadors que componien els seus versos en llengua d’oc (si), és a dir, provençal o occitana, la qual era compresa allà i en les zones limítrofes. El moviment dels trobadors es va desenvolupar des de l’any 1.100 fins a finals del segle XIII. El joglar executava aquelles cançons. El joglar que difonia la poesia trobadoresca estava al servei d’una cort o senyor i es deia ministril. Aquest era diferent del joglar que divulgava els Cantars de Gesta, més “populachero” i improvisador. El joglar era un autèntic professional, comparable al cantant de “lied” actual.\nEls trobadors es divideixen en quatre grups: - Trobadors en llengua d’oc o provençal, -Trobadors en llengua d’oïl (Loira al nord), - Minessingers, en llengua alamana i – Escoles estrangeres, sense un nom particular.\nLa forma literària de les cançons de trobadors és estròfica i de gran creativitat. Cada poema te el seu model estructural específic. Així els trobadors van produir un número increïble de formes estròfiques, les quals anticiparen tots el mètodes posteriors d’organització de la poesia lírica. No obstant això, sorprèn el contrast entre la gran varietat de formes i la monòtona igualtat entre els temes escollits per els trobadors. Això mostra clarament que el que importava realment era la manera en que el tema es presentava.\nLa paradoxa de la lírica medieval consisteix en que, por una part el joglar canta de memòria i llegeix suficient escrivint només les paraules. D’aquí l’existència de tants manuscrits amb text però sense música. I per un altre cantó, la poesia del trobador és impensable sense la seva música. És per això que la música que es conserva sigui d’una desesperant imprecisió. Només era una simple ajuda per a la memorització.\nEls primers problemes que sorgeixen de l’estudi d’aquets manuscrits són: _ El solfeig medieval, diferent de l’actual, que permetia no escriure les alteracions (música ficta). _ Ignorem la manera en que es cantava. L’únic cert és que l’ impostació actual de la veu, fruit de la revolució tècnica vocal de finals del segle XVIII i principis del XIX, és incompatible amb la música antiga. _L’acompanyament instrumental tampoc estava escrit, però gràcies a les il·lustracions i a les vides de trobadors (razo) se suposa que devia de tractar-se d’un acompanyament amb viola d’arc. _ La nostra escala temperada és del segle XVIII (“El clavecí ben temperat de Johann Sebastian Bach). Per tant, els intervals eren diferents dels nostres i es basaven en l’escala pitagòrica. Per exemple: terceres majors molt amples i semitons molt “apretats”. Si poguéssim escoltar una melodia trobadoresca original, la trobaríem desafinada i el mateix diria un trobador si ens escoltés cantar. _ La pronunciació del text també és dubtosa. La regla general de pronunciar les vocals com en castellà i les consonants com en català, és només una regla aproximativa. _ El problema més important és la rítmica. Imaginem una sonata de Mozart on només estiguessin escrits el punts sobre el pentagrama però ni les pliques que indiquen el valor rítmic, ni els compassos.\nEn la monodia (una sola veu) els valors mai són matemàticament exactes. Es conserven uns 50 manuscrits entre els segles XIII i XV. La majoria estan sense música. El copista traçava les línies de la pauta musical o deixava un espai lliure entre els versos perquè més tard, el músic professional l’omplís amb notes. Les notes són els antics neumes evolucionats en escriptura quadrada (punctum i virga).\nEs creu que l’influencia predominant en l’estil musical trobadoresc va venir de l’Església, tal com es veu en les progressions intervàliques i formules cadencials. També, en moltíssimes melodies s’observa el sistema dels vuit modes eclesiàstics. Els trobadors variaven constantment els models mètrics. La tendència actual és de no utilitzar valors mesurats en les transcripcions i es deixa a l’intèrpret la cura de reproduir els ritmes naturals i accents del text. Els intèrprets medievals devien fer-ho d’aquest manera, tal com suggereix l’ús d’una notació no mesurada, en una època en què en música polifònica ja s’indicava el valor de les notes (en el Romanticisme, per exemple, les estrofes varien però es manté el ritme accentual).\nLa música dels trobadors és de grandíssima importància ja que va establir les bases del teixit musical del Renaixement.\nLa conferència sobre els Trobadors que va fer la Clara Mir i el concert de la Mercedes Delclós, que hi va haver a continuació, van ser tan interessants que el temps va volar i no vam poder fer la ronda dels poemes dels assistents.\nNomés hi va haver una excepció:\nTres joves van voler dedicar un poema a la seva àvia, van ser en Joan, la Sara i en Pere que ens van llegir “el Pi de Formentor” i que, amb molta estimació, van oferir a la Clara Mir.\nPublicat per Marta Malleu a 14:58


2 min. València 17/02/2011 22:05\n260x366 Pantalla en negre, com ha quedat després de l'apagada de TV3 Pantalla en negre, com ha quedat després de l'apagada de TV3\nSalt al buit. D'una cosa tan quotidiana com és veure la informació meteorològica, a una pantalla en negre. De sobte, i sense que hagi marxat el corrent elèctric ni hi hagi cap avaria. Els espectadors que en aquest moment seguien el Telenotícies han pogut veure com, en un segon, les seves pantalles es quedaven en negre i els seus descodificadors de TDT buscaven un nou senyal. Sense avís, ni tan sols un rètol que explicara el que estava passant. D'igual manera que els talls que ja s'havien produït en altres ocasions amb motiu dels partits de futbol que s'emetien alhora per Canal 9. Per ordre governativa i sota amenaça de multa.\nAquest és el procés que heu viscut milers de valencians aquest dijous a tres quarts de deu de la nit, quan Acció Cultural del País Valencià (ACPV) ha deixat d'emetre el senyal de TV3 perquè no pot afrontar la multa de 120.000 mensuals amb què el govern de Francisco Camps amenaçava l'entitat.\nLa junta directiva d'ACPV estava reunida fins a l'hora del tall. Aquest divendres explicaran com faran front a la multa de 600.000 euros del Govern valencià ja imposada, per les emissions fetes fins ara, i que s'ha de pagar abans del 20 de març.\nL'entitat ha obert un compte corrent per a donatius: 2100-0700-12-0200294927\nExpliqueu-nos com heu viscut l'apagada. L'espai per als comentaris està més obert que mai per a vosaltres.


Requisits generals — Escola Politècnica Superior d'Edificació de Barcelona. EPSEB — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\n≡ Requisits generals\nSou a: Inici / Empresa i Recerca / Pràctiques en empreses - Informació per a l'estudiantat / Requisits generals\nL'estudiantat interessat en signar un conveni de pràctiques caldrà que compleixi els requisits generals següents:\nEstudiantat de grau: haurà d’haver superat 120 ECTS (inclosa la fase inicial) corresponents al pla d’estudis en el qual estigui matriculat.\nEstudiantat de màster: podrà realitzar pràctiques en qualsevol moment dels seus estudis.\nL'estudiantat haurà d'estar matriculat en la data d’inici del conveni.\nDisposar d'una assegurança escolar durant la vigència del conveni. Si sou majors de 28 anys o voleu fer un conveni internacional haureu de formalitzar una assegurança privada. La UPC ha signat un conveni amb la corredoria d'assegurances CONFIDE. Els menors de 28 anys ja és inclosa a la seva matrícula. Actualment l'assegurança escolar cobreix períodes des del 16 de setembre fins el 15 de setembre de l'any següent.\nSeguretat Social: l'estudiantat haurà de facilitar el seu número d'afiliació a l'empresa perquè aquesta el pugui donar d'alta. Per a més informació de com obtenir-lo consulteu el web de la Seguretat Social.\nNo tenir una relació contractual amb l'empresa on es volen fer les pràctiques.\nEl nombre màxim d'hores de pràctiques per curs acadèmic és de 700 hores (màxim 20 hores setmanals en període lectiu). Si només queden pendents de finalitzar dues assignatures i/o el TFG o TFM, el nombre d'hores de pràctiques es podran ampliar fins a 900 hores.\nL'EPSEB ha establert que el preu mínim per hora de pràctiques serà de 8 €, i el preu màxim serà de 20 €.


Es burlen de nosaltres - El triangle\nMariano Rajoy i el seu equip de comunicació dilapiden la legitimitat democràtica que atorguen les urnes (i en la qual s’escuden sempre els qui manen). No es tracta de fer cas a l’erosió dels partits de l’oposició, ni a les veus del propi partit que demanen transparència, sinó que cal escoltar l’electorat.\nLes eines de què disposa el govern per sentir el batec de la ciutadania són les enquestes, que fa mesos que situen la classe dirigent entre els principals problemes de la societat just darrere de l’atur i l’economia, les xarxes socials, fa setmanes que el PP i Bárcenas són trending tòpic, i l’opinió de la premsa.\nPerò a Gènova es deuen pensar que twitter i facebook són coses del jovent o de frikis i que els diaris a l’estiu només serveixen pels passatemps.\nDavant l’immobilisme i el silenci de Moncloa correspon els periodistes moure fitxa per fiscalitzar amb criteri l’actuació dels governants. Però resulta que Rajoy compareix i només es permet als mitjans dues preguntes:\nI acusen l”ABC’ de pactar amb Moncloa. I el president du les respostes escrites. I resulta que són calcades a les que ha donat el secretari d’organització del PP una estona abans: “no al xantatge” i “tenim una majoria parlamentaria que ens legitima”. Clar, se les deu haver passat Floriano, qui per cert, ha convocat els mitjans tres quarts d’hora abans de protagonitzar una roda de premsa que ha durat 10 minuts. El secretari d’organització tenia pressa per havia de marxar a Alacant.\nPagava la pena veure la cara dels informadors que han anat avui a Moncloa, primer per la ‘jugada’ entre el president i l”ABC’, i segon perquè són conscients que aquesta setmana tampoc tindran explicacions sobre el cas Bárcenas, perquè el PP ha vetat les preguntes al president en el ple d’aquesta setmana al Congrés.\nLes úniques informacions que es publicaran aquesta setmana, a part del que vagi filtrant Bárcenas, són les protestes de l’oposició, que demana una moció de censura, i les manifestacions davant la Delegació del Govern. I mentrestant, a la xarxa triomfa l’etiqueta #quesevayalamafia.


Apartment Edificio Bahia Del Puerto IV Torrevieja Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a Apartment Edificio Bahia Del Puerto IV\nConvenientment situat a Torrevieja, Apartment Bahia Del Puerto Torrevieja és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Torrevieja. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de habitació familiar, ascensor.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara balcó/terrassa, aparell de televisió, forn microones, banyera, rentadora per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Apartment Bahia Del Puerto Torrevieja és una selecció idònia per a la vostra estada a Torrevieja.\nNúmero d'Identificació Fiscal local / Llicència de lloguer: VT-441613-A\nCal que informeu el Apartment Edificio Bahia Del Puerto IV de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interhome t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. En arribar, cal abonar un dipòsit de 200 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Número de llicència: VT-441613-A


L’Adepaf no pot amb el Vic, el Bàsquet Vilafant cau a casa i l’Escala dona l’alegria - Empordà\nL’Adepaf no pot amb el Vic, el Bàsquet Vilafant cau a casa i l’Escala dona l’alegria\nL’Escolàpies no va poder contra el Ceset B a Tercera Catalana (71-55) El Bàsquet Vilafant femení va caure a Torelló (61-45) i l’Escala va descansar\n16·11·21 | 12:22\nL’Adepaf és cuer a Primera Catalana després de la derrota contra el Vic (60-72) | ALBERT GELI\nPoc encert dels equips altempordanesos en les lligues de bàsquet català. A Primera Catalana, l’Adepaf va caure davant el Vic (60-72), en un bon partit dels homes de Marc Forcada, que van començar molts forts, però de mica en mica, els osonencs van capgirar el resultat demostrant la seva millor qualitat, motiu pel qual encara no han perdut cap partit aquesta temporada (6-0). Els figuerencs, en canvi, són cuers (1-5) i els espera un final d’any assequible, on s’enfrontaran amb els rivals de la part baixa de la taula. El pròxim rival dels figuerencs és el Multicapacitats CB Salt i jugaran aquest diumenge (17 h).\nA Segona Catalana, per la seva banda, el Bàsquet Vilafant va perdre contra el Vilatorta (60-74), una derrota que deixa un parcial de dues victòries i cinc derrotes, deixant l’equip en la desena posició de la taula.\nUna categoria per sota, a Tercera Catalana, l’Escolàpies va caure davant el Ceset B (71-55), i l’alegria de la jornada la va donar l’Escala amb una clara victòria davant l’Escola Pia d’Olot (82-53). Els costaners continuen amb el cinc de cinc en victòries, ocupant la tercera posició de la taula, amb una jornada menys que els seus rivals. L’Escolàpies, per la seva banda, es troba en la novena posició amb un parcial d’1-4. A més, el CB Castelló va descansar aquest cap de setmana, situant-se una plaça per sobre els figuerencs amb el mateix parcial.\nA Segona Catalana Femení, el Bàsquet Vilafant va sumar la derrota contra el Torelló (61-45). L’equip es troba en l’última posició amb un parcial d’una victòria i quatre derrotes en cinc jornades, lluny de l’Escala. Les costaneres han descansat aquest cap de setmana i, tot i això, es troben en la segona posició amb quatre victòries i una derrota en el caseller classificatori.


MEMÒRIA 2008 — Departament d'Enginyeria Agroalimentària i Biotecnologia — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\n≡ MEMÒRIA 2008\nArxiu Memòria 2008 en format pdf\nUn any més ens plau presentar-vos el resum de les dades, com a mostra de l'activitat generada pel nostre Departament durant els últims dotze mesos. I, un any més, em plau constatar com, pàgina a pàgina, queda reflectit de forma molt sintètica, l'esforç de tothom en els àmbits de la docència, la recerca i la transferència de resultats.\nEl nou model d'aprenentatge que implica l'adaptació als requisits de l'EEES i, per tant, una transformació total del model educatiu juntament amb els canvis que la societat del coneixement, està comportant que puguem trobar nous reptes i noves i apassionants oportunitats que no hem de desaprofitar, per poder avançar en aconseguir la Universitat de qualitat, de rigor i de transparència que perseguim.\nLes pàgines que segueixen no només reflecteixen el treball fet fins ara, sinó que pretenen ser un al·licient més per poder assolir el lloc que desitgem pel nostre Departament dins la comunitat universitària, de la que en formem part.\nEn nom de l'Equip de Direcció i Administració del DEAB, de qui és deutora aquesta Memòria, us animem a consultar les pàgines que segueixen i que reflecteixen la dedicació i el treball intens que durant aquest últim any hem desenvolupat les persones d'aquest Departament que conformem una comunitat plural i ambiciosa, però també autocrítica i, sempre, optimista.


PUTXERO .- SAMARRETA\nEl Putxero Valencià és el plat d'hivern per excel·lència i presents en les celebracions familiars com el Nadal.\nCuit a l'estil de la terreta ha de portar Pilota i Blanquet, aquest és un plat de què tot s'aprofita. Amb els excedents es donen meravelles com la "roba vella", l'arròs de putxero o les croquetes, que són sens dubte el summun culinari de l'aprofitament gurmet.\nSi ets Valencià estimes el Putxero.\nNo només de Paella vivim els valencians. L'arròs a l'forn i l'arròs a banda, l'all i pebre, el esgarraet o la torrà formen equip amb el nostre estimat Putxero. L'amor pel bon menjar és molt de la terreta. El nostre cor no pot decidir-se només per una d'aquestes delicatessens, aquesta té samarreta i les altres són qüestió de temps.\nReferència Putxero samarreta\nPer a nosaltres els Valencians esmorzar és sagrat i com tots els credos tenim rituals estrictes. Probablement dins de lésmorzaret el cremaet és lo més important. El nostre cremaet té tres colors que per poc que ens...


Trobades del Grup d'Alpinisme - Centre Excursionista de Catalunya\nTrobades del Grup d'Alpinisme\nDes del Centre Excursionista de Catalunya seguim amb l’objectiu de potenciar i facilitar l’activitat de muntanya. Pel que fa a l’alpinisme i les activitats més tècniques ens trobem amb limitacions legals i logístiques per tal de tirar endavant vocalies d’aquestes modalitats. Això no volem que es tradueixi en què els socis del Centre no facin activitat d’aquest tipus.\nÉs en aquest sentit que hem decidit que el Grup d’Alpinisme creï un punt de trobada al Centre per tal que totes aquelles persones que vulguin fer activitat més tècnica es posin en contacte entre elles, facilitant així l’activitat dels socis fora de l’activitat oficial.\nAmb aquesta proposta pretenem solucionar diferents problemes que hem detectat al Centre. Per una banda hi ha molta gent interessada en fer activitat alpina però que no es coneixen entre ells. I per altra banda també es vol donar sortida a tota la gent que ha fet cursos d’alpinisme i que no troba una continuïtat d’activitat al Centre.\nPer tot això proposem una trobada els dimarts a les 20 hores a la seu del Centre Excursionista de Catalunya cada 15 dies. Aquestes trobades serviran per a preparar els caps de setmana entre nosaltres i comptaran amb l’assessorament de Roger Cararach, director tècnic de l’Escola de Muntanya i Guies del CEC, per poder saber les condicions de la muntanya i les activitats més favorables al nostre nivell.\nLes sortides que s’acordin en les trobades no són sortides oficials del Centre. El que fa el Centre és facilitar un espai de trobada entre els practicants de l’alpinisme. En aquest espai de trobada les diferents cordades s’autoorganitzen les sortides en grups reduïts, però aquestes sortides no compten amb cap vocal ni tècnic.\nLa primera trobada d’aquesta temporada la farem el Dimarts 14 de novembre del 2017.\nPodeu passar aquesta convocatòria a totes les persones que penseu que els hi pot interessar, ja que per assistir a les trobades del Grup d’Alpinisme no cal ser soci del CEC.


El termini per a demanar ajudes de menjador finalitza el pròxim 30 d'agost\n24 de agost de 2016 (00:10 CET)\nEl termini per a sol·licitar les ayudas sociales per a les despeses de menjador escolar de menors empadronats al municipi de València que estan escolaritzats durant el cur 2016-2017 en guarderies i escoles infantils permaneixerà obert fins al pròxim 30 d’agost.\nEstes ajudes municipals són subsidiàries de les ajudes de la Generalitat Valenciana destinades a la mateixa finalitat i estan dirigides a col·lectius de població amb nivells de renda baixos que precisen la cobertura.\nConcretament, poden accedir a elles els i les menors empadronats a València i escolaritzats en guarderies i escoles infantils ubicades en el termini municipal. Així mateix, també poden concórrer a esta convocatòria els i les menors escolaritzats en col·legis privats que tenen concertada la prestació del servici per a l’educació obligatòria, sempre que es curse en estos el primer cicle d’educació infantil de 0 a 3 anys.\nSegons les bases d’esta convocatòria d’ajudes, la seua concessió es tramitarà en règim de concurrència competitiva d’acord amb el barem publicat (www.valencia.es) i estes es faran efectives a través de les escoles infantils i col·legis que tindran la consideració d’entitats col·laboradores.


Han nascut cinc líders\nBarcelona. Dimarts, 26 de febrer de 2019. 22:05\nOriol Junqueras va tenir la mala sort de declarar el primer a la causa de l'Estat de Madrit (concepte) contra l'Independentisme. Això va impedir-li al líder d'Esquerra veure el nivell dels fiscals del Suprem i de l'advocacia de l'Estat. D'haver-ho sabut, tot hauria estat diferent. D'haver declarat dels últims, potser s'hauria replantejat això de no contestar les acusacions i llavors la figura del vicepresident hauria pogut créixer com després han crescut les de Cuixart, Forn, Turull, Rull i Sánchez, els cinc polítics amb voluntat de continuar exercint com a tals, i que sí que han contestat aquests personatges incapaços de sostenir el suflé que va construir Llarena amb suposicions de mantega.\nNo sabem quan anys passaran a la presó i en aquest temps poden succeir moltes coses, però ara per ara, tots cinc són un actiu potentíssim per l'Independentisme. I quan surtin aspiren a tot. Políticament parlant. Cuixart des de la transversalitat total i els altres quatre dins l'espai Crida-PDeCAT, o com es digui arribat el moment i com s'acabi articulant aquest espai.\nI, sí, abans hauran de reformular el discurs, efectivament. Però això serà la següent pantalla. Ara toca judici i condemna. La catarsi ja vindrà. Ja arribarà el moment en que passi això que reclamen alguns i que consisteix en una autoimmolació pública dels acusats reconeixent que tot va ser fum, que ells ja sabien que no hi hauria cap independència i que ens van enganyar. Que, de fet, és el mateix que li ha dit la fiscal Consuelo Madrigal aquesta tarda a Carme Forcadell quan li preguntava per si la declaració d'independència va ser efectiva o no, de si es va signar a l'hemicicle o fora i de si es va signar o no el preàmbul polític sense cap transcendència jurídica.\nJust quan estàvem amb això, la senyora fiscal li ha dit a l’expresidenta del Parlament: “¿Entonces, eso fué un sainete, una farsa, un bodevil?”. I Forcadell li ha contestat, a mitges perquè la fiscal no l'ha deixat acabar, que allò va ser política i li ha preguntat si considera que la política mereix aquests adjectius.\nEfectivament, és que allò va ser política. Una estratègia per intentar forçar una situació. Fruit d'una fugida endavant? Sí, però amb dos milions i mig empenyent convençuts de que en aquell moment no es podia fer cap pas enrere. El que és trampa és ser el primer en fer veure que t’ho creus i ara fer-te el pur denunciant que has estat enganyat i que això sigui la manera d'agafar d'entre les restes de l'incendi la bandera per quedar-te-la tu i treure'n un rendiment polític particular. Sobretot amb nou persones a la presó. Això és trampa i és lleig.\nPerò tornem a la pantalla on som ara, on som avui, la del judici. La sedició i la rebel·lió continuen fora de la sala, com VOX aquest matí després d'arribar tard a l'inici de la sessió i que no els hagin deixat entrar fins el recés de l'hora de l'aperitiu. I fiscalia i advocacia de l'Estat continuen demostrant desconeixement i desídia. El tema de les llonganisses i les botifarres demostra que no toquen ni quants ni hores i fer preguntes sobre frases i piulades que els acusats neguen haver dit o escrit sense aportar el document prova que, efectivament, alguns creuen que això era una botifarrada.\nGràcies a ells en Jordi Cuixart ha aconseguit captar 4 mil socis per Òmnium en un sol dia i s'ha convertit en un candidat de futur a presidir la Generalitat. Sota l'atenta mirada de Forn, Turull, Rull i Sánchez.


Els expedients més brillants dels instituts de Cullera coneixen el Parlament Europeu - Vista impresión\nPOBLACIONES » Cullera » Els expedients més brillants dels instituts de Cullera coneixen el Parlament Europeu\nEls expedients més brillants dels instituts de Cullera coneixen el Parlament Europeu\nMartes, 30 de mayo de 2017 | e6d.es\n• L'activitat s'ha realitzat gràcies a la invitació de l'eurodiputada socialista Inmaculada Rodríguez-Piñero i a la regidoria d'Educació\nEls dotze expedients educatius més brillants de primer de Batxillerat dels instituts de Cullera han pogut conéixer hui de primera mà el Parlament Europeu. La visita s'ha dut a terme gràcies a la invitació de l'europarlamentària socialista Inmaculada Rodríguez-Piñero en col•laboració amb la regidoria d'Educació que dirigix Sílvia Roca.\nEls alumnes han tingut l'oportunitat de visitar la seu de Brussel•les on han estat acompanyats per la mateixa Rodríguez-Piñero, Roca i l'alcalde, Jordi Mayor. Durant la seua estada, han aprofundit en els seus coneixements sobre la Unió Europea i en el funcionament de la cambra legislativa. A més, han plantejat qüestions i dubtes, molts d'ells temes de plena actualitat.\nLa visita forma part de la iniciativa del consistori per tal de divulgar els valors europeus entre les noves generacions i ja tingué un acte previ a Cullera amb la presència de Rodríguez-Piñero, qui va impartir una conferència sobre Europa i debaté amb els alumnes de l'IES Blasco Ibáñez i el Llopis Marí sobre el present i el futur de la Unió.\nL'estada ha servit també perquè els jóvens estudiants s'orienten sobre les futures eixides laborals com a treballadors de les institucions europees o en empreses vinculades a l'entramat de la Unió.\nLa selecció dels alumnes beneficiaris de la beca s'ha realitzat mitjançant un concurs de mèrits en el qual els millors expedients acadèmics de primer de Batxillerat han resultat adjudicataris d'esta. La regidora de l'àrea ha assenyalat que esta és una forma de «fer més Europa i posar en valor els principis de llibertat, pau i igualtat que inspiren a la UE» a més de servir com a «incentiu» per a l'alumnat, que veu recompensat el seu esforç acadèmic amb un viatge que constituirà una experiència única en la seua vida.\nAixí mateix, la responsable d'Educació s'ha felicitat perquè tot i que els alumnes que han aconseguit viatjar a Brussel•les tenen els millors expedients «no són els únics, ja que hi ha molts altres que per dècimes no han pogut fer-ho, el que demostra l'alt nivell educatiu dels nostres centres, la qual cosa és motiu d'orgull per als mateixos alumnes i també per al professorat per la seua excel•lent tasca».


Arreu del territori afortunadament hi ha projectes que treballen per a la transformació social des de diferents àmbits i volem deixar constància d’aquests en el nostre espai. Creiem que fer xarxa ens enriqueix i ens fa créixer.\nGaletes El Rosal: Els arrugats són una de les últimes creacions de l’obrador de galetes artesanes El Rosal de Tàrrega. Darrera d’aquestes espectaculars galetes hi ha l’Associació Alba, una entitat que treballa per a millorar la qualitat de vida de les persones amb discapacitat i/o malaltia mental de l’Urgell i la Segarra, essent l’obrador El Rosal un dels espais de treball inclusiu. Dels arrugats no només ens fascina la seva qualitat, sinó la història que hi ha darrera, un exemple d’actitud creativa i emprenedora,. Si voleu conèixer la seva història veieu el següent vídeo!\nHORTUS aprodiscae: La seva salsa romesco acompanya moltes de les nostres truites. I més enllà de fer uns productes de moltíssima qualitat el projecte que hi ha darrera paga la pena. HORTUS APRODISCAe, és un projecte agroalimentari ecològic dedicat al cultiu, l’elaboració i la venda de productes i menjars ecològics en el que hi treballen persones amb discapacitat intel·lectual, malaltia mental i/o amb risc d’exclusió social.\n(Seguiu llegint i compreu a la seva web)\nFITOMIMS: Reduir residus, controlar els processos, minimitzar l’impacte ecològic i recuperar els coneixements sobre les plantes mediterrànies com a remeis naturals, són pilars fonamentals d’aquest projecte. (Seguiu llegint)\nTEIXIDORS: En breu us presentem aquest projecte, de moment podeu consultar la seva web.


Mirar la ciutat. Des de dins i des de fora – Diàlegs a la Riba del Besòs\nMirar la ciutat. Des de dins i des de fora\n«Les societats no viuen de la nostàlgia d’un temps que ja no tornarà perquè el món d’ahir, l’anterior a les crisis, cada vegada està més allunyat del món de demà.»\nMarina Garcés –Fragment del pregó de la festes de la Mercè 2017\nSanta Coloma és una ciutat singular, però com tantes d’altres. Cada ciutat s’ha configurat amb una personalitat pròpia producte de la seva història i de les condicions i fluxos socials, econòmics i culturals que l’han travessat.\nPerò les ciutats, i Santa Coloma no és cap excepció, també es configuren en uns espais més amplis que els seus límits geogràfics. Els entorns configuren l’especificitat que s’adquireix. La realitat empírica, i també la imatge de la ciutat, són producte de les dinàmiques internes i externes que la condicionen i li donen una funcionalitat en el territori global. Els habitants som, també, allò que projectem als de fora o allò que des de fora se’ns atribueix.\nAvui, la urbanització accelerada a tot el planeta és un fet irreversible, i no sembla que es pugui esperar un altre escenari mundial que un planeta on la majoria dela població habitarà urbs que configuraran grans metròpolis. I nosaltres som aquí, i projectar la ciutat en la que voldríem viure significa tenir present aquestes tendències.\nAltrament, l’àmbit local, la proximitat municipal, és la primera trinxera de la resolució dels problemes ciutadans. La primera reivindicació sempre arriba als ajuntaments. Aquesta necessitat de donar respostes des del municipi i la proximitat no sempre és possible, topa amb freqüència amb les reduïdes competències de les administracions locals i les disponibilitats pressupostàries.\nEn ocasions resulta difícil pensar com les grans tendències globals són les que ens configuren els marcs de la nostra vida quotidiana. Però és del tot necessari, ja que moltes de les problemàtiques són producte de dinàmiques globals i per tant precisen de solucions a una dimensió major que la localitat (transport, habitatge, educació, acció social, ordenació del territori…)\nPensar en les regions més amplies és de tot necessari. I si així ho fem també constatarem que moltes problemàtiques es reprodueixen de manera similar a altres barris i ciutats de la nostra metròpoli, que algunes dinàmiques són comparables amb altres grans urbs metropolitanes del món. Que la solució concreta que haurà de ser produïda i gestionada des de la proximitat precisa d’una visió estratègica i global, que no podem produir innovacions i novetats només amb la mentalitat localista.\nI per això i perquè s’albiren grans canvis, caldrà produir nou pensament, participatiu i innovador, amb capacitat per encarar els reptes d’una ciutat que és molt més que la suma dels individus que la conformen. Som una comunitat, que en els temps d’incertesa que vivim, precisa recrear idearis que la situen en igualtat i equitat amb l’entorn de la gran Barcelona.


TPV portàtil | Terminal de pagament mòbil | Square Reader\nUn terminal de pagament mòbil per acceptar pagaments des de qualsevol lloc\nEstalvia 19 € en el teu primer dispositiu de Square i aconsegueix l’Square reader\ngratis introduint el codi HOLA durant el procés de pagament.*\nSegur, ràpid i simple\nL’Square Reader et permet acceptar targetes sense contacte, targetes amb xip, Apple Pay i Google Pay siguis on siguis. Connecta’t sense fil, accepta pagaments i obtingues els teus fons en un tres i no res.\nSi els clients volen pagar amb targeta o amb el seu dispositiu mòbil, pots acceptar pagaments amb targetes amb xip i sense contacte per una comissió fixa: 1,25 % + 0,05 €. Estigues sempre a punt per a les vendes amb aquest terminal de pagaments mòbil.\nCompleta les vendes quan els clients apropin targetes sense contacte.\nAccepta pagaments amb telèfons i rellotges intel·ligents amb Apple Pay o Google Pay.\nTargetes amb xip i PIN\nInsereix targetes amb xip al terminal de pagament portàtil i permet als clients introduir el seu PIN de forma segura.\nConnexió estable sense fil per a vendre a l’instant\nConnecta l’Square Reader sense fil al teu dispositiu Apple o Android a través de Bluetooth. Obre l’aplicació gratuïta de TPV Square i gaudeix d’una connexió estable per acceptar pagaments en un tancar i obrir d’ulls allà on siguis.\nAccepta pagaments en qüestió de segons\nL’Square Reader és dels dispositius més ràpids que hi ha per processar pagaments sense contacte. Agilitza les cues fent que els clients puguin pagar en un vol amb aquest TPV portàtil.\nFunciona amb l’aplicació gratuïta que t’ajuda a gestionar tots els aspectes del teu negoci\nDespatxa els clients fluidament amb una experiència de procés de pagament intuïtiva.\nPren decisions comercials més intel·ligents gràcies a l’inventari sincronitzat i els informes en temps real.\nAfegeix dispositius i empleats a mesura que creix el negoci, i tingues totes les vendes sincronitzades en un sol compte.\nMés informació sobre TPV Square\nUna bateria que manté el teu ritme\nL’Square Reader compta amb una bateria potent. Quan la carregues al 100 %, aquest petit TPV portàtil podrà acceptar pagaments amb targeta durant tot el dia.\nGràcies als estàndards de seguretat de la indústria pots tenir la tranquil·litat que les teves dades i les dels teus clients estan ben protegides. El nostre software vigila constantment que no hi hagi activitats fora de lloc, cosa que ens ajuda a protegir-te contra càrrecs fraudulents i garanteix la confidencialitat dels PIN i les dades de pagament dels teus clients en cada venda.\nMés informació sobre la seguretat amb Square\nDissenyat per adaptar-se a tota mena de negocis\nAmb l’Square Reader pots vendre al taulell i des de qualsevol altre lloc.\nL’Square Reader et permet acceptar qualsevol mena de pagament des de qualsevol lloc.\nCompta amb una bateria potent que dura tot el dia.\nFes-lo lliscar al Suport per a l’Square Reader per col·locar-lo al taulell.\nEmporta’t l’Square Reader i accepta pagaments allà on siguis.\nNo tornis a deixar perdre ni una sola venda.\n19 € + IVA Gratis\nFes servir el codi promocional HOLA durant el procés de pagament per obtenir l’Square Reader gratis com a primer dispositiu de Square. Oferta vàlida fins al 30 de juny del 2022*\nAplicació TPV Square


Amenaça de mort i profereix insults racistes en una disputa per un ca a la gossera - Altaveu el diari digital d'Andorra\nAmenaça de mort i profereix insults racistes en una disputa per un ca a la gossera\nDetingut un exduaner per l’altercat que hauria protagonitzat amb una responsable de la societat que contribueix en la gestió de l’equipament públic\n20/06/2020 (19:04 CET)\nLes restes dels gossos es van traslladar a la gossera, on es va poder localitzar un xip en un dels cans. ARXIU\nSuposadament volia recuperar un gos que seria seu. I quan se li va dir que no ho podia fer, o almenys no de la manera que ho pretenia, va muntar en còlera i va començar a desbarrar contra la persona que en aquell moment hi havia de responsable a la gossera oficial ara per ara encara oficialment gestionada per Govern. Tot plegat va suposar la detenció de l’home, d’una seixantena d’anys i duaner abans del retir professional.\nLa detenció s'hauria produït aquest divendres a la tarda arran d'una denúncia prèvia per uns fets succeïts en les instal·lacions que hi ha a tocar de la Borda Vidal, en les immediacions de la zona frontera. Les fonts consultades no han pogut precisar amb exactitud quina seria exactament la situació del gos que pretenia recuperar qui acabaria arrestat ni tampoc quan van succeir els fets denunciats. Però sí que han assegurat que pel mig hi havia un ca que estava dipositat a la gossera.\nDavant la negativa a ser-li lliurat l’animal, l’home va girar-se contra la integrant d’una de les entitats que col·labora amb l’administració en la gestió de l’equipament. Amenaces de mort, insults racistes… tot plegat i davant la sensació de temor que va comportar la situació es va advertir la policia que després de personar-se al lloc dels fets va detenir l’home que, almenys d’entrada, no va posar les coses fàcils.\nAbans de traslladar-lo a dependències policials hauria estat dut fins a l’hospital perquè se li fes el reconeixement mèdic pertinent per descartar que l’alteració no fos deguda a alguna anomalia psiquiàtrica. Segons les fonts, però, des del punt de vista mèdic es va descartar qualsevol incidència i l’home ha passat la nit a les cel·les del despatx central de policia fins que aquesta tarda de dissabte ha passat a disposició judicial.


La segona edició del Beauty Bridal Day omple Barcelona de bellesa i glamour\nHomeNotíciesLa segona edició del Beauty Bridal Day omple Barcelona de bellesa i glamour\nPublicat el 16/4/2019 per\nEl dissabte 27 d'abril, el Palauet Living de Barcelona, una de les joies del modernisme de la capital catalana situada al bell mig del Passeig de Gràcia, obrirà les seves portes per acollir la segona edició del Beauty Bridal Day, un esdeveniment que ja en la seva primera edició es va convertir en tot un referent internacional del sector de la bellesa nupcial. Aquest any no només prometen repetir aquesta gesta, sinó que, gràcies al suport de conegudes firmes com Tous i Moroccanoil, i de les dissenyadores Rosa Clarà i Teresa Helbig, aquest esdeveniment pretén marcar les pautes perquè nuvis, núvies, convidats i d’altres persones que tinguin un compromís al qual assistir puguin fer-ho lluint la seva millor imatge.\nNombrosos estands de conegudes marques de moda, estilisme i maquillatge ajudaran els assistents a informar-se sobre els tractaments més avançats per al cuidat de la pell, les últimes tendències en els sectors de perruqueria i maquillatge, i fins i tot entrenaments físics per a potenciar la bellesa única de cada dona. Entre els professionals que acompanyaran els visitants en aquest viatge podrem trobar reconeguts centres de Barcelona com Soho House o Instituto Javier de Benito, els millors estilistes d'Anara By Ana Lerida, Factory 236 Beauty Concept o Makerssalon, i experts en maquillatge i productes de cuidat facial de Paolap o Anubis Cosmetics, entre molts d’altres.\nA més, aquesta edició del Beauty Bridal Day oferirà diferents Masterclass en horaris de matí i de tarda sobre estils d'entrenament personal, per a que tots aquells que hi estiguin interessats puguin endinsar-se en fins a quatre innovadors trainings. José Expósito, el conegut entrenador d'Operación Triunfo i de diferents celebrities, presentarà el seu mètode XT29, basat en un format de 29 minuts / 29 exercicis. El Kundalini Ioga de Mireia Canalda, model i presentadora de televisió i creadora de la comunitat Li Koh, combina postures de ioga amb respiració, relaxació i meditació. Els professors de The Class Bcn ensenyaran les seves rutines formades per exercicis de tonificació, de Pilates, i exercicis hipopressius, ideals per aconseguir un cos tonificat (amb èmfasi en la regió abdominal), i finalment, Olga Asuejo, ex-ballarina professional, farà una demostració de Baletonic, un mètode de creació pròpia que combina exercicis de ballet, Pilates, estiraments i treball cardiovascular.\nSens dubte, a QHE estem convençuts de que aquesta segona edició del Beauty Bridal Day, a celebrar-se el dissabte 27 d'abril al Palauet Living de Barcelona, delectarà tant als que estiguin planificant el seu propi casament com a tots aquells que, simplement, vulguin apropar-se a passar un dia envoltats de les millors tendències en el sector de la bellesa nupcial.


Intervenció Social – Creu roja Andorrana\nLa missió que té aquesta Àrea és contribuir a la inclusió social de les persones més desfavorides, treballant de forma integral les diferents\ndimensions del f\nenòmen de l’exclusió social.\nActualment a l’Àrea Social els voluntaris socials realitzen una sèrie d’activitats amb diferents col.lectius vulnerables que expliquem a continuació.\nPersones amb Discapacitats – Acompanyament usuaris de l’Associació TRANA\nL’objectiu de l’activitat és l’acompanyament del col.lectiu de malalts d’Esclerosi Múltiple a la piscina de l’Escola Especial de Nostra\nSenyora de Meritxell, per tal de facilitar-los la correcta execusió dels exercicis.\nLes funcions dels Voluntaris Socials son:\n– Acompanyament desde la porta de l’Escola fins als vestuaris, on reben suport per canviarse.\n– Oferir suport per canviar-se. Acompanyament del vestuari a la piscina.\n– Ajudar a entrar i sortir de l’aigua.\n– Posar-se a l’aigua per facilitar el desenvolupament dels exercicis, prèviament encomanats pel seu fisioterapeuta.\nAmb aquesta activitat el Voluntari Social preten facilitar l’accés d’aquest usuaris a les seves tasques diaries i evitar així l’aillament, fomentant la confiança en la seva autonomia personal i la seva integració social.\nGent gran – Servei de Teleatenció Domiciliària\nVa adreçat a persones grans que viuen soles o passen hores soles, malaltes o convalescents en un període de recuperació o rehabilitació, dones amb un embaràs complicat… que volen sentir-se segures i acompanyades a casa seva per continuar sent autònomes i independents.\nL’objectiu del Servei TAD es que els usuaris se sentin segurs, sense renunciar a viure a casa seva i en el seu medi habitual, promovent així, les relacions personals i veïnals. Aixir com donar suport a les famílies que tenen al seu càrrec una persona gran, un malalt crònic, una persona en rehabilitació, etc.\nTambé serveix per a poder-se posar en contacte amb l’usuari, complint les funcions de control diari d’activitat, alarma de medicació, agenda recordatori d’activitats… Oferint, d’aquesta manera, no només el servei d’urgències, sinó també el de suport i prevenció. Així es facilita la ràpida intervenció davant d’una crisi personal social, o sanitària, mobilitzant el metge, els bombers o l’ambulància, si és el cas.\nAquest servei es reforça amb el suport humà dels Voluntaris Socials de Creu Roja Andorrana, i també amb la col.laboració d’altres entitats del país, essent les activitats que es realitzen les següents:\nSortides Socio Culturals amb els usuaris del TAD\nEls Voluntaris Socials organitzen durant l’any tot un seguit d’activitats socio-culturals amb l’objectiu de potenciar la convivència, les relacions intergeneracionals i la integració en el medi social dels Usuaris del Servei de Teleatenció Domiciliària, així com promoure la cultura i el lleure.\nLa metodologia d’aquesta activitat consta en realitzar generalment a la primavera i la tardor, sortides temàtiques amb els Usuaris, per tal de visitar diferents indrets del Principat. Fins aquest moment, l’èxit esdevingut ha superat totes les previsions tan a nivell de participació com pel que fa a la qualitat d’aquestes.\nPer cada nova edició es procura proposar activitats que puguin resultar atractives, accessibles i interessants pels Usuaris.\nDurant el periode de les vacances de Nadal, els Voluntaris Socials, visiten a tots els Usuaris obsequiant-los amb un petit detall.\nL’objectiu de la visita es poder comprovar el correcte funcionament de l’aparell del Servei de Teleatenció Domiciliària, comprovar les seves dades de salut i els contactes, i detectar possibles necessitats fent de vincle amb la societat.\nVisita el dia de Nadal als usuaris del TAD\nLa tarda del dia 25 de desembre un grup de Voluntaris Socials visita als usuaris del Servei TAD que passen el dia sols i que ho desitjen.\nAquesta activitat va dirigida a aquells Usuaris a qui els hi agrada la lectura, i té com a objectiu potenciar la convivència, les relacions intergeneracionals i la integració en el medi social dels Usuaris i Voluntaris, així com promoure la cultura i el lleure.\nPràctiques Centre d’Ensenyament Professional\nPer quart any consecutiu, vint alumnes del primer curs del cicle formatiu Sanitari i Social, del Centre d’Ensenyament Professional d’Aixovall, han fet unes estades a la Creu Roja Andorrana amb l’objectiu de prende el primer contacte amb les persones grans, col.lectiu amb el qual la majoria d’elles treballarà a nivell professional en un futur pròxim.\nEls alumnes han visitat a tots els usuàris del Servei de Teleatenció Domiciliària, tant per fer una comprovació del correcte funcionament de l’aparell, com per realitzar una enquesta de satisfacció amb el Servei TAD.\nSeguiment d’Usuaris del Servei de TAD\nEls Voluntaris Socials fan el seguiment dels usuaris del Servei TAD que així ho requereixen.\nAquest seguiment consisteix en fer-los una trucada setmanal i una visita mensual.\nL’objectiu de les visites, a part de comprovar el correcte funcionament de l’aparell i comprovar les dades de salut i els contactes, és detectar possibles necessitats dels usuaris i fer de vincle amb la societat.\nLa Creu Roja Andorrana participa en la integració laboral de dos treballadors, en col.laboració amb l’Agència de Treball amb Suport de l’Escola Especialitzada Nostra Senyora de Meritxell – AGENTAS\nEls dos treballadors van superar satisfactòriament el període de prova, i ocupen els llocs de treball de recepcionista i manador. Les jornades de treball d’aquests són de 40 i 20 hores setmanals respectivament.\nAmb aquesta experiència, la Creu Roja Andorrana cobreix una necessitat existent en la plantilla i al mateix temps pretén conscienciejar i mostrar, tant a tot el personal de l’organització com a la resta de la societat, les competències sociolaborals de les persones que tenen alguna discapacitat.\nCinefòrums al Centre Penitenciari\nAquest programa té com a objectiu fomentar el desenvolupament personal dels interns, i millorar la convivència de les persones privades de llibertat.\nEs tracta d’un cicle de pel.lícules que, els Voluntaris Socials han escollit i que ambos col.lectius visionen conjuntament en unes sessions de cinema que els mateixos Voluntaris Socials preparen al Centre Penitenciàri cada 15 dies.\nEls Voluntaris Socials han participat prèviament en una formació per part del Centre Penitenciàri que els hi ha servit per dotar-los de les eines bàsiques per una bona intervenció en aquesta activitat.\nLes pel.lícules són escollides pels Voluntaris Socials amb la finalitat de que tractin sempre de temes socioeducatius (masclisme, cultures, costums, religió, compromís, generositat, tolerància, homosexualitat, solidaritat, superació, generositat…)\nUn cop finalitza la pel.lícula, ambdós participen i intervenen en un debat on tracten els diferents temes socioeducatius.\nCuidar una persona dependent pot resultar una experiència satisfactòria i enriquidora, però també pot ser una tasca cansada, difícil i plena de sentiments contradictoris i pors quan la situació s’allarga en el temps.\nGràcies al Premi Solidaritat de BPA l’any 2009, la Creu Roja Andorrana ha posat en marxa un programa que preten assessorar i recolzar gratuítament i a domicili als cuidadors no professionals que tenen al seu càrrec persones amb dependència, dotan-los de eines per millorar la seva tasca a l’àmbit domèstic i oferint-los la oportunitat de compartir les seves experiències.\nEl Pla d’Orientació Laboral per a col·lectius vulnerables.\nAquest més de desembre la Creu Roja Andorrana va començar un programa d’orientació laboral per les persones que es troben sense feina, davant l’elevat nombre de persones aturades que hi ha actualment al país i la necessitat de posar en marxa accions per freina aquesta tendència.Va adreçat a totes aquelles persones que per les seves circumstàncies personals no es troben en l’actualitat amb una vida laboral activa.L’objectiu és que la persona en situació de dificultat social assoleixi accedir al mercat de treball i afavorir la millora de la seva autonomia personal, les seves condicions de vida i la seva integració social.Es per aquest motiu que un grup de voluntaris de la Creu Roja Andorrana van començar a treballar en aquest projecte. Tots els voluntaris han rebut una formació i estan assessorats pel grup de psicològia Psico B, que també realitzen de manera periòdica un coaching motivacional adreçat a tots els usuaris del programa.\nUna altra activitat grupal que està tenint molt d’exit és el grup d’autoajuda. La coordinació d’aquest grup és a càrrec dels voluntaris i ofereixen als usuaris que participen l’oportunitat d’expresar i compartir les seves vivències i experiències.\nMenjador Social – Call Focall Restaurant Social\nDenominació del projecteServei de Restaurant Social per donar cobertura alimentària a totes aquelles persones que es troben en situació de risc social i tenen una necessitat d’alimentació i que estan disposades a treballar per la seva inclusió social a partir d’un pla de treball i un seguiment social.Descripció del projecte i marc justificatiuActualment hi ha un menjador social, promogut pel Comú d’Andorra la Vella a l’abril del 2012, que es troba ubicat en les mateixes dependències de Casa Calones, aprofitant que ja és un menjador i una sala d’activitats destinat als jubilats de la parròquia d’Andorra la Vella. La corporació comunal va engegar aquest projecte a nivell nacional, vistes les necessitats de la població, subministrant un àpat diari i equilibrat a totes les persones que es troben en una situació de risc i d’exclusió social i que necessiten tenir una cobertura en alimentació, tan si resideixen de forma legal o no al país.El projecte es complementa amb diferents professionals de l’àmbit social del país per assegurar que la persona rep una atenció integral i individualitzada.En aquest període del 02/04/2012 al 16/09/2012, es van atendre 39 casos amb un total de 37 persones i 2.478 àpats.El caire nacional d’aquest projecte i la necessitat de diferenciar els usuaris de Casa Calones i dels del menjador social han estat factors decisius perquè el Comú, vistos els resultats, considerés oportú demanar la implicació d’altres entitats en la gestió d’aquest projecte.\nCreu Roja Andorrana considera necessari i important aquest projecte i planteja la possibilitat de fer-se’n càrrec. El Comú d’Andorra la Vella i el ministeri de Salut i Benestar recolzen la iniciativa. Des de el ministeri s’efectuaran les tasques de interlocució entre els agents implicats.\nEl canvi de mans implica, alhora, un canvi de nom i ubicació del projecte. D’entrada, de menjador social es passarà a denominar restaurant social ja que l’usuari/s en arribar seran asseguts en una taula i servits. D’altra banda per tal de diferenciar els usuaris de Casa Calones i dels del restaurant social s’ha buscat i trobat una nova ubicació. El nou indret és Pensió Garcia.\nLa voluntat de la Creu Roja Andorrana és iniciar el període de prova d’aquest servei entre juliol i agost de 2013. Durant 6 mesos la entitat valorarà la viabilitat del projecte.\nEl restaurant social donarà servei a aquelles persones, tan majors d’edat com menors acompanyats pels seus progenitors o tutors legals, que es trobin al Principat i que en aquell moment no disposin de recursos econòmics o d’un altra índole que els permeti cobrir la necessitat alimentària.\nGarantir a la persona un àpat diari.\nPromoure una millor qualitat de vida d’aquestes persones.\nMillorar els hàbit higiènics i de salut de les persones.\nGarantir una dieta equilibrada.\nVetllar pel benestar i la seguretat de les persones.\nPotenciar l’atenció integral de les persones.\nAfavorir la companyia i les relacions socials\nFormació específica per al Tècnic Auxiliar del Restaurant Social.\nReunions de treballs i comunicats amb tots els agents implicats (treballadors socials dels comuns, Ministeri de Benestar, Cáritas, etc)\nComunicat de premsa abans de l’obertura i de cara al setembre presentació a tots els mitjans de comunicació conjuntament amb el Ministeri de Benestar.\nEl Restaurant Social obrirà sis dies a la setmana, de dilluns a dissabte, festius laborables inclosos, i oferirà un menú equilibrat que consistirà en un primer i segon plat, postra, aigua i pa.\nL’horari del restaurant serà de les 13h a 14h30. i de 19h a 21h\nEl Tècnic Auxiliar al Restaurant Social serà la persona responsable de coordinar i dirigir el servei.\nA banda de les funcions bàsiques a realitzar en un restaurant, el tècnic també s’ocuparà de rebre les derivacions, omplir els formularis, assistir els usuaris, rebre el menú diari servit per una empresa de càtering, servir el menjar, netejar etc.\nPrograma d’Acompanyaments per persones depenents\nAquest estiu s’ha iniciat la prova pilot del servei d’acompanyaments per persones depenents.\nAmb l’assistència d’un voluntari de la Creu Roja Andorrana, persones de totes les franges d’adat que per motius de salut física o psíquica es troben en situació de dificultat i manca d’autonomia personal per a desenvolupar les activitats de la seva vida diària poden sol·licitar aquest servei.\nExisteixen diferents tipus d’acompanyaments:\nPassejades per l’entorn per aquells usuaris depenents que els aportin benestar i salut tot i dependre d’una cadira de rodes\nPassajedes per l’entorn per a treballar i potenciar l’exercici físic per persones que puguin caminar per si sols\nAcompanyaments mèdics o per a la realització d’activitatsque facilitin l’integració dels ususaris en la societat i que proporcionin realisme a les seves vides (com compres, perruqueria, bancs, etc….)\nTags: creu roja andorrana, social


Qualitat de l'aire, reducció d'emissions i contractació local conformen el Pla de Sostenibilitat 2018 de Repsol | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\n25 de Maig de 2018, per Jordi Siré/ Tarragona21.com\nJosep Francesc Font (esquerra) al costat del Dr. Mariano Marzo, Catedràtic d'Estratigrafia i Professor de Recursos Energètics i Geologia del Petroli de la Universitat de Barcelona\nRepsol ha renovat per escrit i sense notes a peu de pàgina els seus compromisos per "protegir la qualitat de l'aire", "reduir les emissions de CO₂" i col·laborar amb els proveïdors i contractistes locals. Aquestes són algunes de les 21 accions que configuren el Pla de Sostenibilitat 2018 de la companyia al territori, presentat ahir a la tarda pel director del Complex Industrial de Repsol a Tarragona, Josep Francesc Font. Una cita a Casa Miret de la Rambla Nova que servia, alhora, "per rendir comptes del grau de compliment del nostre pla de sostenibilitat local, tal com hem vingut fer en els darrers quatre anys".\nAquesta "mostra de transparència amb l'entorn que ens acull" va servir per repassar el grau de compliment dels objectius de l'any passat. De les 20 accions proposades "18 ja s'han complert i donat per tancades, mentre que les dues restants encara estan en curs" per ser de llarg recorregut. "Estem satisfets perquè un grau de compliment del 100% hauria significat que ens havíem posat no haurien estat molt realistes", afirmava. En definitiva, "fugir de l'autocomplaença".\nDe cara als deures per enguany. Font va precisar que el complex destina "més del 15% del pressupost d'inversions van destinades a eficiència energètica", en essència continuar rebaixant les emissions de CO₂ a l'atmosfera. L'any passat es van reduir fins a "60.000 tones" d'un total d'emissions a l'àrea d'activitat de Repsol a Tarragona de prop de 2,6 milions de tones de CO₂ anuals. El nou repte passa també per rebaixar les "emissions difuses". És a dir, "les produïdes per sistemes en els quals el tancament tècnicament ja no permet més hermeticitat".\nEn aquest punt Font fixava el focus en "el model exitós de contractació local" en les dues parades a les plantes de Repsol. "Nosaltres hem fet de pont entre les borses de treball dels ajuntaments i les empreses que actuaven a les parades i hem maximitzat la contractació de personal local. Després -afegia- hem analitzat quantes persones de cada municipi han estat contractades i hem rendit comptes als diferents ajuntaments. Crec que és un bon model". Pel que fa a xifres, el barem de l'última parada de les químiques serveix de base: "Prop de 1.500 persones contractades, de les quals 600 provenien de l'entorn local", explicava Font.\nAlhora, Repsol continua sent un ferm aliat de la Taula de la Qualitat de l'Aire al Camp de Tarragona constituïda el 2015 i formada per administracions, agents socials, empreses i centres d'investigació. "Hi col·laborem activament per intentar mostrar que la qualitat de l'aire" al territori "és bona", assegurava Font reconeixent el "lideratge" de la Taula i remarcant el treball de costat "amb diversos departaments de la Generalitat".


Fundació Ernest Lluch - Actualitat - Big data, geolocalitzacions i econometria espaial per a la recerca en economia aplicada\nXIVè Seminari Ernest Lluch d'Economia a la Universitat de Barcelona\nAmb el títol "The view from above: GIS Analysis for Applied Economics" es va dur a terme el XIVè Seminari Ernest Lluch d'Economia a la Universitat de Barcelona, ahir dilluns 23 de gener a l’Aula Magna de la Facultat d’Econòmiques. Un acte acadèmic però també emotiu i de record a la figura d’Ernest Lluch, qui fou alumne i professor de la Facultat d’Econòmiques, tal i com ho va fer saber el vicepresident de la Fundació Ernest Lluch, Josep Maria Carreras, qui va realitzar un breu parlament inicial per emmarcar la figura de Lluch, davant d’una audiència jove, acadèmica i internacional que va seguir atentament una jornada que es va celebrar íntegrament en anglès i que va tenir una durada de des hores.\nAquest acte que s’orientava a l’alumnat i professorat de màsters i doctorats d’Economia i Empresa de la UB va generar força interès donada la temàtica, específica i innovadora, de la sessió d’enguany. Per a l’ocasió es va comptar amb el professor Joan Ramon Borrell en la direcció i conducció del seminari que tenia com a ponent al Doctor Juan Carlos Muñoz Mora, Post-Doctoral Research Fellowdel Department of Economics and Management de la Universitat Pompeu Fabra, expert en l’aplicació dels Sistemes d’Informació Geogràfics (GIS) a les anàlisis econòmiques en el context del Big Data. Una proposta que va més enllà de fer més atractives les anàlisis econòmiques a partir de dades geogràfiques, sinó que mitjançant tècniques i eines relacionades amb la econometria espacial i la geolocalització, s’obren noves perspectives d’estudi en el camp del Big data, especialment interessants pels economistes.\nAmb aquest objectiu es va desenvolupar la sessió del Dr. Muñoz Mora qui va il·lustrar amb nombrosos exemples, tant algunes recerques iniciades com algunes de les tècniques emprades. Acte seguit, un viu i interessant torn obert de preguntes va posar punt i final a una sessió acadèmica que va generar interès i debat.


“Madrid té por de perdre la gallina dels ous d'or”\n03 abril 2020 21:37\nEl senador autonòmic Pere Sampol analitza el model de gestió aeroportuària anunciat pel ministre Blanco dimarts, que encara no aclareix com quedarà Son Sant Joan\nM. Ramis | 14 gener 2010\nPere Sampol, senador autonòmic (Bloc).\nLa proposta sobre el nou model de gestió aeroportuària anunciat pel ministre José Blanco dimarts no ha deixat ningú indiferent i les reaccions no es van fer esperar. Dimarts mateix, el president Antich ja va comparèixer davant els mitjans, però encara s'haurà d'esperar prop de mig any per veure realment en quina posició queda Son Sant Joan. El senador autonòmic Pere Sampol (Bloc), històric i actiu defensor de la cogestió aeroportuària a Balears, analitza el model que planteja Blanco.\nCreis, com el president Antich, que Son Sant Joan tindrà consideració d'aeroport singular?\nLa veritat és que el Ministeri de Foment té molt difícil excloure l'aeroport de Palma de la cogestió, especialment després que el Senat aprovàs dos acords en els quals s'insta que el de Balears i el de Canàries entrin en la primera fase de la cogestió. A més, s'han creat unes expectatives després de les declaracions del ministre Blanco, en relació a aquestes dues comunitats, que mai no havien estat tan explícites. Tot i això, de moment, no ha dit res clar.\nEn cas que fos així, que no entràssim en la cogestió, què passaria?\nL'hem d'armar, començant pel Govern, continuant pel Parlament i fins a totes les institucions polítiques amb representació balear. A més, en aquest camp tenim uns aliats forts que són Coalició Canària (CC). En aquest sentit, les Canàries comparteixen la nostra estratègia.\nEl model presentat per Foment garanteix autonomia en la gestió aeroportuària?\nNo, gens, des del moment que el Govern central es reserva la majoria absoluta del consell d'administració de les futures societats filials. Això no obstant, dins aquestes societats, les institucions autonòmiques almenys podran opinar, discrepar i aportar idees. Aquest fet és particularment important per tractar futures connexions i nous mercats turístics per a les Balears, com també per augmentar la connectivitat de les Illes amb l'exterior.\nAixí i tot, Madrid es reserva la majoria del control aeroportuari, per què?\nPerquè una sèrie d'aeroports la cogestió dels quals encara és una incògnita generen uns grans beneficis i permeten mantenir tot l'entramat aeroportuari estatal. El Govern central no es desprendrà tan fàcilment de la gallina dels ous d'or que suposa Son Sant Joan i així es va demostrar en fer públics els resultats de tota la xarxa estatal. Son Sant Joan és dels aeròdroms més rendibles i dels que genera més beneficis, per sobre de Barajas. El de Palma és realment l'aeroport que genera beneficis per a Aena, per la qual cosa, difícilment, Madrid se'n desprendrà. Igualment, tampoc no amollaran tan fàcilment les botigues Aldeasa, que suposen uns grans beneficis i que, ben segur, si es gestionassin des de Balears, es durien de manera diferent. A través de les mesures de seguretat dels aeroports, com no poder entrar-hi líquids, els beneficis d'aquestes botigues, ubicades en un lloc estratègic, s'incrementen considerablement. En convocar-ne els concursos des de Madrid, s'afavoreix només les grans empreses.\nUn sector fins ara molt privilegiat\nFa unes setmanes, AENA va fer públics els sous dels controladors aeris de l'Estat i la mitjana d'hores de feina, tot comparant-ne les dades amb les de la resta d'Europa. Són xifres que no passen desapercebudes, ja que amb un sou de 350 mil euros anuals de mitjana, els controladors aeris de l'Estat són els més ben pagats del continent. Ara bé, la seva productivitat és la meitat de la de la resta de controladors de països veïns, cosa que en bona part explica la polèmica que s'ha revifat en els darrers mesos. Enmig de les festes de Nadal, el Ministeri de Foment va acusar els controladors d'una vaga encoberta. Dimarts, el ministre Blanco anuncià que, amb la reforma del model de gestió d'AENA, la figura dels controladors desapareixeria de fins a 12 aeroports per reduir costos.\nEn conèixer la notícia, la Unió Sindical de Controladors Aeris (USCA), sindicat majoritari que agrupa el 95% de la plantilla, lamentà "la campanya de desprestigi públic i manipulació" engegada contra el col·lectiu, que posa en perill "la integritat física" dels seus professionals. En un comunicat, USCA apel·là al sentit de responsabilitat de totes les parts i reiterà la "voluntat" d'assolir acords amb AENA, en el marc del procés de negociació en què estan immersos per a la renovació del conveni col·lectiu, bloquejat des de fa cinc anys. "Perilla, fins i tot, la integritat física dels professionals", es queixà USCA, que recordà que les tasques de control aeri exigeixen "un elevat nivell de concentració i serenitat que no es veu gens beneficiat per una situació de pressió social i laboral com la que se suporta".\nPer part seva, el ministre de Foment, José Blanco, assenyalà que 300 milions del dèficit dels serveis de navegació del 2009 són conseqüència de les elevades despeses, que atribuí als alts salaris dels controladors aeris. Així, rematcà que els de l'Estat cobren "gairebé el triple" que els britànics, malgrat una "productivitat excessivament baixa", i que "algun fins i tot va arribar a cobrar fins a 900.000 euros per acumulació d'hores extra". En declaracions a Onda Cero, la secretària d'Estat de Transports, Concepción Gutiérrez, insistí ahir que s'ha d'aconseguir "un avanç i un compromís més gran" per part dels controladors aeris, amb els quals AENA negocia el conveni col·lectiu, per "solucionar els problemes de competitivitat" que sofreix l'ens públic. A més, aclarí que l'endeutament d'AENA es deu també a un volum d'inversió "importantíssim", no debades els aeroports estatals són "els millors d'Europa i gairebé del món", defensà. Afegí que una altra cosa és el dèficit de la gestió del control aeri que el Govern central vol abordar.\nIndependencia......tenir un estat propi...unica via. No votar partits pp-psoe-eu\nPer Deman, fa mes de 10 anys\nS'ha de fer un homenatge a tothom que fa una feina a canvi d'un sou? Tampoc no és que li hagi retut gaire... Ja fa un grapat d'anys que és senador i encara no ha aconseguit ni poder xerrar en català\nPer Dora, fa mes de 10 anys\nCompletament d'acord amb el comentari de'n Biel. Endavant, Sr. Sampol!\nQuanta enveja. Mai havíem tengut un representant com en Pere Sampol a Madrid, ha fet més ell en dos anys que la resta de diputats i senadors la resta de la democràcia, sense estar fermat a cap partit centralista. Ha ben demostrat el que pot fer un representant nacionalista a Madrid i n'estic ben orgullós com a pesemero. Enhorabona Pere, mereixes un homentge quan deixis el càrrec.\nToni, als d'UM no els voldrien a Madrid, ni els volem aquí, per corruptes. UM és un depredador que ens ha trait i destruit Mallorca. Només hi ha un vertader partit nacionalista: el PSM. Una altra cosa és que tots els que mos sentim nacionalistes estiguem totalment d'acord amb totes les idees del PSM.\nDeu esser per això que en comptes de tenir una cadira calenta, les voteves els pressupostos i feies de "florero". Una pena que un polític amb la teva trajectòria hagi caigut tan aprop\nLa privatització no és l'alternativa a la dependència de Madrid. Si es privatitza no hi guanyam res. Ni dependència ni privatització.\nMentre l'enemic del PSM sigui UM i els enemics d'UM ells mateixos així ens anirà. La solució als problemes d'aquest país passen per tenir uns partits nacionalistes potents, o sigui una UM i un PSM forts amb representació al parlament dels colonitzadors.\nNomés hi haun camí: el de la independència. Tota la resta és perdre el temps. I jo ja n'estic ben cansat.\naixó es tot sr. sampol, cent anys que caga es mul i li put es cul, res de nou en el PSM TOT SEGUEIX IGUAL


Aquest recorregut és un autèntic passeig, sense excessiva dificultat, que combina l'asfalt i alguns camins que estan en molt bones condicions per poder pedalar. En pocs quilòmetres i envoltat de natura, entre boscos, vinyes i ametllers, el visitant es podrà fer una idea del magnífic patrimoni monumental amb què compta aquest municipi. Poblet i les seves antigues granges convertides en castells de ben segur que encisaran per la seva espectacular monumentalitat. Vimbodí El centre de Vimbodí ha estat escollit com a inici i final del recorregut. S'hi arriba des de Montblanc per la N-240 en direcció a Lleida. Se surt de l'inici del carrer Major cap a llevant passant per l'Ajuntament i travessant el riu de Milans gràcies a un pontet. S'arriba a la carretera TV-7002, molt a prop de l'ermita dels Torrents. Ermita de la Mare de Déu dels Torrents Aquesta ermita (km 1,50, 460 m), per la qual la població de Vimbodí sent una especial devoció, ha estat restaurada a poc a poc gràcies a l'esforç de la parròquia i de tots els habitants de la població. Un cop recuperada l'ermita, els treballs s'han centrat a condicionar tot l'entorn, on s'ha fet una zona per menjar i esbargir-se, a més d'un ampli aparcament. Fa uns anys s'hi establí un restaurant que ajuda a un major coneixement d'aquest conjunt. Cada cinc anys es fa una espectacular processó nocturna en la qual la imatge de la Mare de Déu recorre el trajecte que la separa del nucli de població. Milmanda Passada l'ermita comença una pujada. S'ha d'estar atent per agafar un camí de terra que surt a l'esquerra sota una línia elèctrica. Seguint aquest camí s'arriba a l'antiga Escurpianda (s. XII), anomenada actualment castell de Milmanda (km 3,00, 450 m). Es tracta d'una antiga granja del monestir de Santa Maria de Poblet que amb el pas dels anys ha adoptat un aspecte de castell. El camí discorre entre vinyes molt ben conreades. Sant Bernat Des de Milmanda el camí va paral·lel a la divisió municipal amb l'Espluga de Francolí. Després de creuar el riu Sec s'arriba a Sant Bernat (km 4,45, 454 m), un conjunt monumental format per una font i un cobert. Just en aquest punt s'ha de sortir un altre cop a la carretera TV-7001 i agafar-la cap a la dreta en direcció al monestir de Poblet. Es tracta d'un tram amb una pujada suau però continuada. Poblet Km 6,00, 492 m. És el lloc ideal per fer una parada i reposar. És aconsellable entrar al primer recinte del monestir, passant per la Porta de Prades. No cal anar més lluny, ja que a la dreta s'hi troben unes fonts rodejades d'arbres que donen una ombra que s'agrairà. Abans de tornar a emprendre la marxa, es pot passar per la Porta Daurada i entrar a la plaça Major del monestir, fer un tomb i poder admirar el magnífic conjunt arquitectònic. Riudabella En sortir de Poblet cal anar cap a la dreta i seguir la carretera en direcció a Vimbodí (la TV-7002). Primer hi ha una gran baixada i, just després de creuar una altra vegada el riu Sec, comença un tram de pujada. Quan està a punt d'acabar-se la pujada hi ha una corba a la dreta i, en superar-la, és fàcil veure un camí de terra, el camí de les Carretes, que comença a la banda esquerra de la carretera (km 7,91, 497 m). Cal agafar-lo, ja que portarà fins a Riudabella. El camí discorre paral·lel al riu Sec i creua una partida anomenada la Devesa. El camí és bastant recte i no té pèrdua si se segueix sempre per la suau carena, entre el riu Sec a l'esquerra i el barranc dels Torrents a la dreta. El camí porta directament a Riudabella (km 10,90, 565 m), encara que es pot vorejar sense necessitat d'entrar-hi. Riudabella també és una antiga granja de Poblet, encara que les reformes que ha sofert li han donat un aire senyorial de castell. Està rodejat de vinyes molt ben conreades. Els arbres flanquegen el camí en el darrer tram abans d'arribar un altre cop a la carretera TV-7003 (km 11,32, 579 m). Un cop a l'asfalt s'ha d'anar a la dreta i tornar a Vimbodí passant prèviament el riu de Milans i continuant després per una rotonda adjacent a la carretera TV-7004 (km 14,84, 491 m). Aquests últims quilòmetres són molt suaus. Vimbodí Després de superar l'esmentada rotonda ja s'estarà prop de la fi del trajecte. Arribats a Vimbodí, cal passar pel pont anomenat de les Orenetes (km 15,7). Un cop a Vimbodí es dóna per acabat el recorregut. Llocs emblemàtics Riudabella Monestir de Santa Maria de Poblet Sant Bernat Milmanda Església de la Transfiguració del Senyor Ermita de la Mare de Déu dels Torrents Comarques:Conca de Barberà Distància:15.8 km Desnivell Pujada:260.0 m Desnivell Baixada:260.0 m Senyalització:Parcialment Durada:1 h 20 min Temes:Natura | Cultura Criteris d´us de aquestes rutes Veure restaurants aqui Veure hotels aqui Font: Generalitat de Catalunya. Dirección General de Turismo / Dada d'actualització : 21/02/2007