Ni són només de Salou ni s’han acabat | Xavier Sabaté Ibarz\n← Per què votar PSC 2/10 – Un govern que ens tingui en compte\nPer què votar PSC 3/10 – Un govern ben relacionat amb els veïns →\nNi són només de Salou ni s’han acabat\nPublicat el 17/08/2015 per XAVIER SABATE IBARZ\nDurant els primers dies d’agost han coincidit diferents incidents a l’Eurotúnel que uneix França i el Regne Unit i a Salou. Tots dos amb resultats de mort de dos ciutadans senegalesos – el d’aquí Mor Sylla – que tenien com a denominador comú l’intent de guanyar-se la vida fugint de la misèria del seu país. Per si fos poc, dia rere dia hem anat veient dramàtiques imatges d’emigrants en condicions tan infrahumanes com les que viatjaven en un pesquer de Líbia amb quaranta morts a la bodega i més de tres-centes que la marina italiana va rescatar.També a Itàlia, com a Salou i com a França i al Regne Unit les úniques autoritats que donen la cara són les d’interior.\nEl ministre de l’Interior Algelino Alfano, ha advertit que “o la comunitat internacional es disposa a resoldre la qüestió líbia, o no serà l’última tragèdia”. També a Grècia que porten 156.000 migrants en el que va d’any.Per tant, no són només problemes de Salou però això no ens hauria de consolar. Ni és un problema únicament de policia. Quan un problema social es vol abordar només des de la perspectiva policial, no es fa des d’on toca i acabem discutint sempre sobre la proporcionalitat de l’acció dels policies.Afrontem la realitat i no posem de nou el cap sota l’ala. Parlem de morts que hem de lamentar i rebutjar i de vides humanes en condicions indignes.\nI l’article 2 diu que “ tota persona té tots els drets i llibertats proclamats en aquesta Declaració sense cap distinció de raça, color, sexe, religió…. origen nacional o social, posició econòmica, naixement o qualsevol altra condició,,,,,”Si és així, no podem tolerar per més temps que el problema principal i de fons que és el del subdesenvolupament, continuï en els nivells actuals. Des de les institucions de la Unió Europea Bruselas es reclama als països membres “més solidaritat” per fer front a la crisi migratòria però no hem sentit cap reacció dels interpel.lats mentre continuem veient militars i policies que es fan càrrec de les tragèdies de cada dia. O sindicats de policies a casa nostra que es queixen amb raó d’agressions intolerables.\nLes activitats dels manters a les poblacions de la nostra costa no són tanta tragèdia però tampoc no poden continuar . No es poden resoldre d’un dia per l’altre i com tot el difícil requereix temps, molta feina i ganes de fer-la. Però no podem tolerar activitats il.legals als nostres carrers i a la nostra economia. Eradicar-les és necessari per no perjudicar els nostres comerciants que no poden competir en les mateixes condicions, que paguen els impostos que serveixen per mantenir el nostre estat social i que generen llocs de treball.\nA Salou només hem vist el conseller d’interior i l’alcalde torna a declarar les darreres hores que és un problema policial. Però necessitem veure vist sobretot que actuï la d’atenció social i el de treball. I cal que es conjurin amb els ajuntaments, l’Estat i representants dels col.lectius afectats.Només planificant solucions s’hi podrà posar remei. I fent-ho des de la consciència que és un gravíssim problema que requereix accions decidides i valentes.\nAntoni Brull Xavier Sabaté\nPortaveu del Grup Municipal del PSC President de la Federació XVII del a l’Ajuntament de Salou PSC – Camp de Tarragona -


Detingut un operari per robar 31 mòbils del banc on feia el manteniment a Barcelona\nL’home va sostreure telèfons valorats en 35.000 euros i els va revendre per 18.000\nper Júlia Navarro 11/03/2021 10:14h\nDetingut un operari per robar 31 mòbils del banc on feia el manteniment a Barcelona | Mossos d'Esquadra\nEls Mossos han detingut un home que va arribar a robar 31 telèfons mòbils, valorats en 35.000 euros i destinats a clients de l’oficina bancària on feia tasques de manteniment. Els investigadors van aconseguir identificar el presumpte autor dels furts, un treballador de manteniment de les oficines que, beneficiant-se de les tasques assignades i fent ús d’una clau mestra, aprofitava les feines a l’interior de les oficines per sostreure, al descuit, els terminals mòbils.\nEl detingut havia sostret 31 telèfons mòbils amb un valor de 35.000 euros\nLa investigació es va iniciar quan els Mossos van fer inspeccions administratives a empreses de compra-venda i van detectar diverses compres de terminals mòbils a un mateix particular. Les comprovacions posteriors van permetre detectar que tres d’aquests telèfons mòbils havien estat denunciats com a sostrets per diferents oficines d’una mateixa entitat bancària de l’àrea metropolitana de Barcelona. Tots els telèfons denunciats anaven destinats a clients de les respectives oficines.\nLa persona investigada havia sostret 31 telèfons mòbils, precintats i de gamma alta, amb un valor de 35.000 euros, i posteriorment, els havia venut, entre el mes d’abril de 2018 i el març de 2020 a un establiment de compra-venda de Cornellà de Llobregat. L’autor dels fets havia aconseguit 18.400 euros per les diferents vendes. Finalment, els investigadors van detenir el 3 de març l’home com a presumpte autor d’un delicte continuat de furt i, posteriorment, l’arrestat va quedar en llibertat amb càrrecs. L’home, de nacionalitat espanyola i 44 anys és veí de l’Anoia, i està investigat per un delicte continuat de furt.\nQuatre detinguts per robar en una furgoneta de paqueteria a Girona\nEls Mossos d'Esquadra han detingut quatre joves per un intent de robatori a una furgoneta de paqueteria a Girona. Tres dels nois tenen 18 i 19 anys i el quart és menor d'edat. Tots ells són de nacionalitat marroquina i veïns de Girona, Salt (Gironès) i Llançà (Alt Empordà). La policia va enxampar un grup de cinc joves a la zona de l'estació de tren just en el moment en què estaven forçant el pany de la furgoneta, però no van arribar a accedir a l'interior del vehicle.\nEls agents els van interceptar però un d'ells va aconseguir escapar-se. Els tres detinguts majors d'edat tenen antecedents i ja estan en llibertat amb càrrecs. En el cas del menor, properament haurà de declarar davant de la Fiscalia de Menors de Girona.


Sabadell… Sant Just Desvern….Abús de poder dels governs locals socialistes | Alenar\n← El meu país cada cop és més petit\nFelicitem a la Plataforma en defensa de la Vall →\nFa uns mesos, l’alcalde de Sabadell, el socialista Manuel Bustos, va intentar criminalitzar alguns sectors de la joventut local. La notícia va sortir a diversos mitjans de comunicació i va tenir molt de ressò, sembla ser que per les actituds poc democràtiques de l’alcalde. La dedicatòria d’un gol del jugador del Barça, Oleguer a un jove sabadellenc que havia patit directament l’acció repressora, encara va donar més rellevància a la informació. En unes declaracions, Oleguer, veí de Sabadell, va denunciar públicament aquests intents de criminalització i abús de poder del govern municipal sobre els joves.\nParal·lelament aquests fets, molt a prop de Sabadell, en la comarca del Baix Llobregat, uns joves de Sant Just Desvern també patien aquest abús de poder d’un govern socialista. Fins al punt, que la regidora d’urbanisme, Anna Hernández posava una querella a dos joves ecologistes per oposar-se a la manera de fer del govern municipal en la protecció de la Vall de Sant Just.\nAquesta informació, ha passat desapercebuda en la majoria dels mitjans de comunicació. I és que l’Anna Hernández és dona de l’actual ministre d’Energia i número ú del PSC, Sr. Montilla.\nAra bé, quan la Jutge de Pau crida als dos joves en un acte de reconcialició, l’Anna Hernández no és presenta i la Jutge, sembla ser que els hi comenta que havien fet enfadat a la regidora. La jutge és la mainadera de la filles del matrimoni socialista. Com son les coses.\nA hores d’ara sembla ser que la querella s’ha retirat, penso que s’havien adonat de la relliscada. Tot i així, el silenci informatiu ha estat una passada en aquest afer. Aquests joves no han tingut la sort de tenir un jugador del Barça que els hi dediqui un gol, mentre tenien la querella a l’esquena. Sé que ho han passat malament, però això a la família Montilla no els importa, ja que no s’ha assabentat ningú.


La selva amazónica és a punt d’arribar al límit i començar a morir\nEls investigadors afirmen que cada cop li costa més recuperar-se de les sequeres, els incendis i la desforestació\nLa selva amazònica s’està apropant cada cop més a un límit extremadament perillós que pot fer que els arbres comencin a morir en grans quantitats, segons els investigadors. En un article publicat a ‘Nature Climate Change’ i fruit de les anàlisis de dades obtingudes per satèl·lit entre 1991 i 2016, afirmen que és clar que l’Amazones està perdent resiliència i cada cop li costa més recuperar-se de les sequeres, els incendis i la desforestació.\nGrans parts d’aquesta selva podrien convertir-se en sabanes en cosa de pocs anys | Wikimedia Commons\nSi aquest procés continua d’aquesta manera i se supera el límit de resistència màxima d’aquest enorme ecosistema, grans parts del que actualment és la selva més gran del món es convertiran en sabanes, amb molt pocs arbres i, per tant, molta menys capacitat d’absorbir diòxid de carboni de l’atmosfera. A més de la catàstrofe ecològica “local”, doncs, el nostre planeta perdria un dels sistemes de control de l’escalfament global més importants de què disposa, malgrat que, segons afirmen alguns estudis, ja hi ha parts de la selva que emeten més CO2 del que absorbeixen.\nEls resultats d’aquesta recerca s’han obtingut gràcies a gairebé trenta anys d’imatges per satèl·lit, que donen una bona idea de l’evolució de la salut de la selva amazònica. Segons l’estudi, en més del 75% de la seva superfície s’han observat senyals clars de pèrdua de resiliència, amb els arbres trigant cada vegada més a recuperar-se dels efectes de les sequeres que està causant el canvi climàtic i també d’impactes d’origen directament humà, com ara la desforestació o els incendis forestals.\nAturar la desforestació és el principal que es pot fer per impedir aquesta espiral de destrucció | Wikimedia Commons\nUn procés destructiu imparable\nTot plegat, afirmen els investigadors, podria arribar a un punt on, com en un efecte dòmino, els arbres comencessin a morir ràpidament. No se sap en quin moment pot passar, però les tendències observades indiquen que no és gaire lluny. I si es produeix les seves conseqüències seran absolutament catastròfiques a tots els nivells, del canvi climàtic a la supervivència dels pobles indígenes i la biodiversitat.\nPel que fa a les accions que es poden emprendre per mirar d’evitar l’inici d’aquest procés, la primera passa seria aturar la desforestació que, fins ara, ja ha arrasat una cinquena part de la selva amazònica que hi havia abans de la Revolució Industrial. Les amenaces que afecten el pulmó del planeta són moltes i variades, però mirar de reduir aquesta, probablement la més important, seria una passa clau.


Nostra Paraula - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n↑ «Nostra Paraula». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 11. Palma: Promomallorca, p. 379. ISBN 84-8661702-2.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Nostra_Paraula&oldid=22970942»\nDarrera modificació: 21 març 2020 a les 08:31\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 març 2020 a les 08:31.


‘Art’, ‘Boscos’ i ‘André i Dorine’ a Olot la propera tardor – elgarrotxi.cat – Olot, Garrotxa, Girona\n‘Art’, ‘Boscos’ i ‘André i Dorine’ a Olot la propera tardor\nOlot Cultura avança tres dels espectacles que es representaran a Olot l’últim trimestre de l’any.\nPere Arquillué, Francesc Orella i Lluís Villanueva representaran Art, el dissabte 23 de setembre en dues funcions, a les 19 h i a les 22 h. Aquest text ha estat un fenòmen internacional i ha tingut una gran acollida a Barcelona. Escrita per Yasmina Reza, Art és una comèdia delirant sobre l’art i l’amistat. Un dels personatges s’acaba de comprar un quadre per una elevada quantitat de diners i el mostra satisfet als seus dos amics. És un quadre pintat de color blanc, amb unes fines ratlles blanques, sobre una tela de color blanc i no acaba de convèncer als seus dos col·legues. Art s’ha traduït a 35 llengües i s’ha representat arreu del món des que es va estrenar al 1994.\nEl dissabte 7 d’octubre a les 20 h, la companyia Kulunka Teatro representarà André y Dorine, un espectacle de teatre amb màscares que reflexiona sobre l’alzheimer. Tres actors interpreten més de 15 personatges. A través de l’humor, mostren com el que abans despertava la passió entre ells, avui en dia s’ha convertit en indiferència o fins i tot en motiu de discussió. Un viatge per recordar el que han sigut i no oblidar qui són. L’espectacle ja s’ha representat a més de 15 països i ha guanyat el premi al Millor espectacle i millor dramatúrgia al Festival Be Birmingham, d’Anglaterra i el premi al Millor espectacle estranger al Festival de Teatre de La Havana.\nL’últim dels espectacles que ja es poden avançar és Boscos, de la companyia La Perla 29. El divendres 17 de novembre a les 21 h, es podrà veure el muntatge que tanca la tetralogia de Wajdi Mouawad, que va començar amb Incendis. Aquesta vegada la història se situa a l’Europa de la Primera i Segona Guerra Mundial, sota la mirada de set generacions de dones. Un drama al voltant de valors com l’amistat, el perdó, la família i l’abandonament.\nEls Museus d’Olot se sumen al Dia Internacional dels Museus i a la Nit dels Museus\nAjuts per promoure el lloguer d’habitatges per a estudiants


La Generalitat negocia amb Disney+ perquè inclogui el català al seu catàleg - Diari de Girona\nLa plataforma digital amb contingut infantil i juvenil començarà la seva emissió el pròxim 24 de març\nSegons va informar dissabte al vespre el programa Via lliure de RAC1, la Generalitat de Catalunya està negociant amb la companyia Disney perquè la nova plataforma Disney+, que arriba a Espanya el pròxim 24 de març, inclogui al seu catàleg continguts en català. L'objectiu principal del Departament de Cultura és que l'OTT, que és un servei de retransmissió audiovisual a través d'Internet, incorpori tot el contingut ja doblat o subtitulat en català.\nLa Direcció General de Política Lingüística sobretot espera que Disney no prescindeixi d'un contingut ja existent. Perquè la companyia ja distribueix pel·lícules en versió catalana al cinema, en DVD o Blu-Ray, així que demanen que també ho faci la seva plataforma digital. Són pel·lícules que han estat doblades per TV3 o per Disney, amb el suport del Govern. Dels films animats de Disney se n'han doblat menys del 50%.\nLa Generalitat creu que la inclusió del català és important perquè el públic general, específicament l'infantil i el juvenil, utilitza cada vegada més espais digitals com aquests on la presència del català és ara mateix «residual».


Javier Pérez de Cuéllar | enciclopèdia.cat\nBogaerts, Rob / Anefo (CC0 1.0)\nLima, 19 de gener de 1920 — Lima, 4 de març de 2020\nDesprés de llicenciar-se en dret per la Universitat Catòlica de Lima, el 1940 inicià la carrera diplomàtica al Ministeri d’Afers Estrangers del seu país. Fou secretari d’ambaixada des del 1944 a diversos estats d’Europa i Amèrica, i membre de la delegació peruana a l’Assemblea General de les Nacions Unides el 1946. El 1962 tornà al Perú com a professor de dret diplomàtic a l’Acadèmia de la Guerra. Des del 1964 fou successivament ambaixador a Suïssa (1964-66), secretari general d’afers estrangers del Perú (1966-69), i ambaixador a l’URSS i Polònia de 1969 a 1971, any que fou nomenat representant permanent a l’Organització de les Nacions Unides, càrrec que exercí fins el 1975, i pel qual representà el Perú al Consell de Seguretat (1973-74), que presidí aquest darrer any. Representant oficial del secretari general de l’ONU per a Xipre (1975-77), en aquesta posició aconseguí un acord entre les comunitats grega i turca després que Turquia ocupés el sector nord de l’illa. Secretari general adjunt de les Nacions Unides per als afers polítics especials (1978-81), succeí Kurt Waldheim com a secretari general de les Nacions Unides al llarg de dos mandats (1982-86 i 1986-92) i, al seu torn, fou rellevat per Boutros Boutros-Ghali.\nPrimer llatinoamericà en ocupar el càrrec, presidí les actuacions de mediació de l’ONU en els darrers anys de la guerra freda i els anys finals de l’URSS i en la transició de règims militars a democràtics a Llatinoamèrica, així com en diversos conflictes entre els quals la guerra Iran-Iraq (1980-88) i la guerra civil del Líban (1975-90). Donà suport al grup de Contadora (1983) i a la guerra del Golf Pèrsic (1990) en resposta a la invasió iraquiana de Kuwait. El 1995 concorregué sense èxit a les eleccions presidencials del Perú. L’any 1995 fou president de la Comissió Mundial sobre Cultura i Desenvolupament de la UNESCO/ONU i publicà l’informe Nuestra diversidad creativa. El novembre de l’any 2000, després de la dimissió d’Alberto Fujimori, fou nomenat primer ministre i ministre d’afers estrangers del Perú pel president interí de la República, Valentín Paniagua. Dirigí un govern de transició amb l’objectiu de contribuir al retorn de la democràcia fins a les eleccions de l’abril del 2001, i que tingué com a prioritats una política de reconciliació nacional, la submissió del poder militar a l’ordre constitucional i una política econòmica d’austeritat. En el període 2001-2004 fou ambaixador a França. Entre els nombrosos premis amb què fou guardonat destaca el premi Príncipe de Asturias de cooperació internacional (1987).


Luis Antonio de Villena va obrir el congrés internacional sobre Juan Gil-Albert que reunirà a Alacant i Alcoi a destacats ponents - LOBLANC\nEl congrés internacional “Vibracions de Juan Gil-Albert: la fascinació de la constància”, organitzat per l’Institut Alacantí de Cultura i la Universitat d’Alacant a través del Centre d’Estudis Literaris Iberoamericans Mario Benedetti, va arrancar ahir amb una conferència de Luis Antoni de Villena. Aquest va ser el punt de partida de quatre intensos dies amb un ampli programa, centrat en la figura i obra de l’autor alcoià, que es desenvoluparà entre Alacant i Alcoi, l’ajuntament del qual ha col·laborat en la proposta.\nEntre altres activitats, la trobada, que commemora el 25 aniversari de la mort de l’escriptor alcoià, inclou 18 ponències, 21 comunicacions, una lectura de poemes, l’estrena d’una composició musical, així com la projecció de la pel·lícula Valentín i d’un documental. Un potent programa dissenyat sota la codirección acadèmica del catedràtic de la UA, José Carlos Rovira, i el director del IAC, José Ferrándiz. El president del congrés és el poeta i acadèmic Francisco Brines, membre de la Real Acadèmia Espanyola, representant de la Generació del 50 i amic personal de Gil-Albert, a qui va ajudar en el seu moment d’eclosió editorial dels anys setanta.\nLa Casa Bardín va acollir ahir dimecres l’obertura d’aquestes jornades, que va comptar amb la intervenció del diputat de Cultura, Cèsar August Asencio, del rector de la UA, Manuel Palomar, i de l’alcalde d’Alcoi, Toni Francés. A continuació, l’estrena de la peça musical Nocturn, composta per Miguel Brotons i interpretada per la soprano Pilar Moral al costat del violoncel·lista Pérez Joan Carrascosa, dió passe a la intervenció del poeta Luis Antoni de Villena qui va pronunciar la conferència “Gil-Albert, escriptor exquisit i total”.\nHui dijous 4 d’abril se simultanejaran les taules de comunicacions a la Casa Bardín i la Seu ciutat Alacant de la UA, així com sengles ponències dels professors Juan Canut Ballesta i José Carlos Rovira sobre crítica de cinema i d’art. A la vesprada, la novel·la Valentín centrarà la intervenció del dramaturg Alberto Conejero i el cineasta Juan Luis Iborra, director de la versió cinematogràfica de 2002 que es projectarà a continuació.\nLes taules de comunicacions s’alternaran el divendres 5 d’abril de nou al matí en totes dues seus, finalitzant amb la presència d’Adrián Espí i Pedro García Cueto en la seu de la UA. El programa a Alacant conclourà a la Casa Bardín amb ponències de Claudia Simón, Ricard Bellveser i Pedro J. de la Penya, al costat dels professors Juan Antonio González Iglesias i José Ferrándiz.\nAlcoi serà l’escenari de la clausura del congrés el dissabte al matí a la Casa de Cultura, on es projectarà el documental Juan Gil-Albert i l’actor Toni Misó realitzarà una lectura titulada “Oci i professions. Poemes de Juan Gil-Albert”, i al campus de la UA de la ciutat, on el professor Manuel Aznar pronunciarà la conferència de clausura “Juan Gil-Albert: guerra i exili”. Finalment, els assistents acomiadaran l’esdeveniment amb una salutació de Luis García Montero, director de l’Institut Cervantes.\nTota la programació i actualitat sobre aquesta cita, que utilitza com hastag #GilAlbert2019, es troba disponible en la pàgina web.ua.es/congresogilalbert.\nAnteriorElche será el epicentro de la masculinidad igualitaria\nSiguienteEsclafit Teatre representa l’obra bilingüe ‘Shoes’ en el Paranimf de la UA


Factoria Cultural Coma Cros » EXPOSICIÓ ‘FILOGRÀFICS’ DE GENÍS CARRERAS\nEXPOSICIÓ ‘FILOGRÀFICS’ DE GENÍS CARRERAS\nHorari Factoria Cultural Coma Cros\nFilogràfics és un diccionari visual de filosofia que planteja explicar les teories més importants de la història del pensament a través de formes simples i color. El projecte és la unió de dosm óns que poden semblar oposats: la filosofia (complexa, conceptual i feixuga) i el disseny gràfic (estètic, accessible i de consum ràpid). El resultat és una sèrie de 95 gràfics que fan la filosofia més atractiva i el disseny gràfic més conceptual.\nLa col·lecció es troba recollida en el llibre Philographic: Big Ideas in Simple Shapes (2013, BIS Publishers), el qual va per la tercera edició i ha estat traduït al castellà, francès, holandès i japonès. A més, la sèrie també es troba disponible en format pòster i en llibre de postals.\nGenís Carreras és un dissenyador gràfic i artista visual nascut a SAlt i format a Londres, on es va graduar en Comunicació Gràfica amb honors i va treballar per diverses agències de branding. A l’any 2011 comença a treballar com a dissenyador independent per clients com ara Sony Music, Ray-Ban, WWF o Creu Roja. Al 2015 torna a Catalunya i funda Studio Carreras, des d’on treballa en projectes de disseny editorial, identitats visuals, disseny digital, packaging i il·lustració per a clients d’arreu del món. En els seus treballs, Carreras compagina colors vius amb formes geomètriques simples per tal de visualitzar idees i comunicar d’una manera enginyosa i icònica.\ndates: del 18 de gener al 18 de març de 2018\nLloc: Sala d’exposicions, Factoria Cultural Coma Cros


Més de 900 al·legacions d'entitats i ciutadans a l’avantprojecte de Llei d’Educació de les Balears\n17 abril 2021 17:27\nUna vegada finalitzat el període d’exposició pública de l’Avantprojecte de Llei d’Educació de les Illes Balears s’han rebut un total de 946 aportacions d’un total de 49 entitats, organitzacions i ciutadans.\nEl gruix de les al·legacions prové de col·lectius educatius amb un total de 615 mentre que 279 procedeixen de sindicats i 52 de partits polítics. Entre les entitats que han fet aportacions es troben els consells escolars de totes les Illes, les FAPA de Mallorca i Eivissa, les associacions de directors de secundària de Mallorca, Menorca i Eivissa, la FELIB,Docents pel Futur, Associació de docents d’Eivissa, FAQUA, DISFAM, Feminisme a l’escola, UNICEF, associacions de directors de primària, cooperatives d’ensenyament, Institut d’Estudis Eivissencs, APIES o Plataforma Crida, entre d’altres.\nA més d’esmenes també hi ha hagut propostes generals amb caràcter de reflexió, valoració o aportacions d’idees.\nEls temes més esmentats en les aportacions fetes són els relatius a model lingüístic, finançament, direcció dels centres, educació concertada, educació inclusiva i educació infantil, encara que hi ha una àmplia varietat de qüestions que van des de la laïcitat, passant per l’emergència climàtica, la coeducació o l’educació física, entre molts d’altres.\nLa Conselleria d’Educació, Universitat i Recerca estudia ara totes les aportacions per incorporar-ne el màxim possible a l’avantprojecte de Llei que després haurà de ser tractat al Consell Escolar de les Illes Balears abans d’arribar al Parlament per al seu debat polític.\nEl conseller d’Educació, Universitat i Recerca, Martí March, ha fet una valoració positiva de les aportacions presentades ja que «hem treballat intensament en aquest avantprojecte i la voluntat de la Conselleria és que sigui molt consensuat. Des de que l’avantprojecte es va posar a exposició pública ens hem reunit amb molts de col·lectius per presentar-lo i animar a tothom a fer aportacions i per això vull agrair l'interès de totes les persones i entitats que ens han fet arribar les seves idees per millorar la proposta. Sempre hem defensat que aquesta Llei ha de comptar amb el màxim de consens possible perquè la clau per a que es mantingui en el temps i sigui efectiva és que cadascú la senti seva».


Perquè hem creat l'Àgora Veïnal? - PLAÇA DE LA BENVINGUDA - Àgora Veïnal del Guinardó\nPerquè hem creat l'Àgora Veïnal?\nhacklab-guinardo 27 abril 2020 09:57 #1\nSón dies intensos. En menys d’una setmana, ha canviat completament el panorama en tots els sentits. Les famílies, el veïnat, els treballadors i negocis locals estan lidiant amb una situació complicada: que t’acomiadin, no poder pagar el lloguer o fins i tot haver de tancar el negoci són les pors més recurrents al barri. Molta gent es troba de nou amb l’escenari de crisi del 2008.\nEl sistema es colapsa mentre la veïna del bloc del davant surt a aplaudir a les vuit en punt i ens aguantem la mirada. El meu company de pis omple un formulari oferint-se com a voluntari per ajudar a la gent més vulnerable mentre la veïna de dos carrers més a baix està impulsant un grup de telegram per coordinar-nos. Fem bé, per afrontar aquesta crisi caldrà organitzar-se.\nDavant del colapse sanitari, polític, laboral i econòmic que viu la societat ara mateix, apreciem tenir una casa i no oblidem com el mateix Estat que ens ha de salvar és el que ens desnona. Mentre a Europa es comencen a tancar les fronteres a les escales del barri se n’obren.\nI entre les pantalles del barri ha nascut alguna cosa nova. Un barri virtual que es troba entre 6 places en les que s’informa i s’organitza. Una proposta de diàleg intrabarrial en forma de web participativa.\nEl mateix barri que cridava democràcia aquell 1 d’octubre, ara crida: xarxa i suport mutu!\nÀgora Veïnal del Guinardó: agora.guinardo.org


BRAMS - Contractació directa i online\nBRAMS en concert\nBrams: mil nou- cents noranta més trenta, dos - mil vint! Encara que no ho sembli, el món gira a tota hòstia —1.700km/h. I per si fos poc, va a 108.000km/h per l’espai. Només així s’explica que hagin passat 30 anys sense semblar-ho. L’any 1990, en principi només es tractava de fer un grup per seguir les festes majors de la comarca aquell estiu. Però allò que et vas embolicant i et trobes que de cop tens un mitjà de comunicació molt petit, molt limitat, però tot teu. I també t’adones de l’emoció de codificar idees i sensacions en lletra i música per tal que l’altra gent les pugui descodificar. I tal dia farà trenta anys. I et venen ganes de brindar, unes ganes immenses de brindar, amb la gent que tantes coses has compartit: els amics de l’escenari i els amics de les platees i de les places majors. Mil nou-cents noranta més trenta, dos-mil vint. Si voleu, hi serem; que, per sort, la lluita continua.\nBRAMS en concert Veure preu Veure preu\n«Demà» és el tretzè disc dels berguedans Brams. Musicalment, «Demà» va una mica més enllà de la sonoritat clàssica del grup, amb una producció molt elaborada –a càrrec de David Rosell– per aportar-hi un toc diferent i contextualitzat. *Espectacle subvencionat per la Diputació de Tarragona.\nEstil/Gènere: Rock, Ska\nFrancesc Ribera "Titot" (veu) Jordi Castilla (teclats) David Rosell (guitarra) Guillem Vernis (saxo) Xevi Vila "Xef" (bateria) Sergi Beringues (trompeta) Pere Borralleras "Perli" (baix)\nGrups de Música d'autor, Grups de Rock


La 147a Fira de Sant Josep de Mollerussa comptarà amb 294 expositors i tractors - Teleponent\nInici Comarques Pla d'Urgell La 147a Fira de Sant Josep de Mollerussa comptarà amb 294 expositors...\nLa 147a Fira de Sant Josep de Mollerussa comptarà amb 294 expositors i tractors\nPla mitjà on es pot veure l'alcalde de Mollerussa, Marc Solsona, i el director de Fira de Mollerussa, Poldo Segarra, durant la presentació de la 147a Fira de Sant Josep\nLa 147a edició de la Fira de Sant Josep de Mollerussa comptarà amb 294 expositors, 14 més que l’any passat, per la presència de les firmes de tractors, que assisteixen al certamen cada dos anys per l’alternança amb la fira de Lleida.\nEl certamen tindrà un recinte expositiu net de 25.147 metres quadrats, 5.000 més que l’any passat, on hi haurà maquinària agrícola, la 39a edició del Saló de l’Automòbil i els pavellons multisectorials. L’alcalde i president de Fira de Mollerussa, Marc Solsona, ha assegurat que aquestes xifres donen a entendre que Sant Josep és un ”esdeveniment firal amb majúscules que supera el límit territorial”. El president del Govern, Quim Torra, inaugurarà la fira dissabte al matí i la clourà la consellera d’Agricultura dimarts a la tarda.\nEl director de Fira de Mollerussa, Poldo Segarra, ha explicat que l’increment d’expositors es deu al fet que enguany hi ha tractors però també perquè el Saló de l’Automòbil també augmenta passant de 23 a 26 firmes amb la inclusió d’expositors de motos i caravanes.\nEl gruix fort de l’exposició es trobar però al recinte exterior, que transcorre per l’avinguda del Canal de la capital del Pla d’Urgell on hi haurà 128 firmes de maquinària agrícola. Segarra ha remarcat que la majoria són de Catalunya i l’Estat però que també n’hi haurà provinents de França i Itàlia.\nD’altra banda, Segarra confia que les bones prediccions meteorològiques afavoreixin al presència de visitants els quatre dies de fira i que se superi la xifra de l’any passat, que va ser d’unes 170.000 persones. En aquest sentit, Segarra també espera que el volum de visitants es vegi reflectit en vendes i accions comercials. Les úniques vendes que pot comptabilitzar l’organització firal són les d’automòbils. L’any passat es van vendre 279 cotxes per valor de 7,1 milions d’euros.\nLa fira serà inaugurada pel president de la Generalitat, Quim Torra, dissabte a les deu del matí que després de presidir l’acte institucional al Centre Cultural visitarà juntament amb la restat d’autoritats el recinte firal. Una de les novetats d’aquest recinte serà el Pavelló del 125è aniversari, que estrenarà la remodelació del terra, que s’ha enrajolat. Dimarts, dia de Sant Josep, a la tarda, la consellera d’Agricultura, Teresa Jordà, clourà el certamen.\nArticle anteriorJoan Reñé formarà part de la comissió informativa sobre el cas ‘Boreas’ de la Diputació de Lleida\nArticle següentSupermercats DIA presenta un ERO que afectarà a 17 treballadors de Lleida


Upper West Side - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nUpper West Side és un barri de Nova York, situat al nord-oest de l'illa de Manhattan, entre Central Park i el riu Hudson. El seu límit sud és el carrer 59, al costat de Midtown, i el seu límit nord el carrer 110, cap a Morningside Heights i més enllà de Harlem. La vora de l'Hudson és completament ocupada pel Riverside Park.\n40° 47′ 13″ N, 73° 58′ 31″ O / 40.787°N,73.9754°O / 40.787; -73.9754\n10023, 10024 i 10025\n2.1 Seus comercials\n2.5 Altres (a Morningside Heights)\nA la sortida, el districte de Bloomingdale (del neerlandès Bloemendal) ocupava tot l'oest de Manhattan, del carrer 23 fins al 125. S'hi trobaven granges i residències rurals que pertanyien als habitants més rics de Nova York. L'artèria principal era Bloomingdale Road, que començava on es troba ara Union Square i travessava tot el sector fins a Morningside Heights.\nA partir del segle xix, amb les grans cases colonials, àmpliament espaiades al llarg de l'avinguda, van competir-hi nombroses construccions modestes. Certes parts van esdevenir barris veritablement populars. La creació de Central Park, sobre una zona ocupada per una població que vivia en cases precàries, va provocar un flux migratori cap a l'oest de l'illa, on es van ubicar de manera anàrquica cabanes enmig de les cases familiars i tavernes sorolloses.\nA mesura que es produïa aquesta transformació, l'antic nom de Bloomingdale Road va deixar lloc al de Broadway. El 1868, la ciutat de New York va començar a anivellar la carretera i donar-li un traçat rectilini. Se'l va anomenar per un temps «The Boulevard», fins que el nom de Broadway es va imposar definitivament al començament del segle XX.\nEl desenvolupament del barri es va retardar durant la construcció de Central Park, i va ser aleshores alentit per la crisi econòmica de 1873. Les coses van millorar amb l'arribada del tren de servei urbà i el trasllat de la Universitat de Colúmbia a Morningside Heights als anys 1890. Aleshores la construcció del barri es va embalar veritablement entre 1885 i 1910.\nAls anys 1900, la població que vivia a la banda d'Upper West Side al sud del carrer 67 era majoritàriament afroamericana. Se suposa que el sobrenom de «San Juan Hill» els va ser dedicat, en commemoració de la victòria de San Juan Hill a Cuba el 1898, durant la guerra hispano-americana, en la qual hi havia contribuït àmpliament aquesta comunitat. Al començament dels anys 1960, s'hi va rodar West Side Story, després el barri va ser completament demolit per construir-hi el Lincoln Center i els immobles d'habitatges «Lincoln Towers», entre 1962 i 1968.\nUn altre pla de redisposició urbana va ser elaborat, al sud-oest d'Upper West Side, implicant la substitució d'antigues vies de ferrocarril pel complex residencial de «Riverside South» i l'extensió cap al sud de Riverside Park. Després que un projecte que comprenia un edifici de 152 pisos hagués estat rebutjat per la població el 1985, una realització més modesta va començar a veure el dia als anys 1990.\nAmerican Broadcasting Company (ABC) situat al Lincoln Center.\nChildren's Museum of Manhattan (Museu dels infants de Manhattan)\nUn annex de la Fordham University del Bronx\nAl llarg de Central Park, a la banda oest, s'hi troben alguns dels immobles els més chics de New York. «The Dakota», situat al carrer 72, ha estat la casa de nombrosos artistes cèlebres, com Lauren Bacall, Judy Garland i John Lennon. Altres immobles reputats estan situats a la vora de Central Park: San Remo, The Eldorado, The Beresford i The Majestic, tots construïts per Emery Roth. A Broadway, s'hi troben The Apthorp i The Ansonia.\nAltres (a Morningside Heights)Modifica\nLa tomba d'Ulysses Grant\nAl llarg d'Amsterdam Avenue, de Columbus Avenue i de Broadway, s'hi troben alineacions de restaurants chics, de salons de te i d'ultramarins de qualitat.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Upper West Side\nNYCvisit plànol d'Upper West Side\nNYSite Guia d'Upper West Site\nCoord.: 40° 47′ 13″ N, 73° 58′ 31″ O / 40.78694°N,73.97528°O / 40.78694; -73.97528\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Upper_West_Side&oldid=24932257»\nDarrera modificació: 13 set 2020 a les 22:33\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 13 set 2020 a les 22:33.


Gràcies a Lídia Expósito\nMaria Elisa Ros Tardà Girona\nQuina agradable sensació d'alegria i bon gust deixa la lectura d'una carta tan positiva i plena com la que llegia publicada la setmana passada. La Sra. Lídia Expósito Bermúdez parlava de la felicitat que produeix saber valorar el que ens envolta.\nEstic totalment d'acord amb les seves paraules. Gràcies per expressar de forma tan planera el que és tan essencial a les nostres vides, per experimentar felicitat.\nLlegir la seva carta va ser una injecció d'esperança. Hi ha molta felicitat si tens bons amics. Sí, té vostè tota la raó del món, l'amistat és un dels millors regals que hi ha. Gràcies altre cop.\nSoc caminador i faig voltes per Girona i les seves rodalies, a més, juntament amb companys meus ens dediquem, formant part d'una Associació de Gent Gran, a portar gent jubilada d'un lloc a l'altre per fer diverses visites a ciutats del territori català i en cap cas ens hem trobat amb el que es trobaran en arribar a Girona jubilats de diferents indrets del nostre país i altres territoris. El dimarts passat em va fer pena veure que de la trentena d'autocars que hi havia aparcats a Fontajau sortien grups de persones grans, algunes amb mobilitat reduïda, que es dirigien a visitar Girona fent més d'un quilòmetre i mig per arribar a la Catedral, Rambla o a l'entorn del Barri Vell. Fer-los fer més de tres quilòmetres, anada i tornada, per visitar una ciutat crec que és un cas de consciència, no m'ho he trobat en cap ciutat de les moltíssimes que hem visitat.\nVeig que Girona és diferent. Que no es deixi aparcar els busos a La Copa ho entenc, però crec que el correcte i sensat seria deixar parar els busos el temps de baixar i pujar els visitants a Girona, no entenc com no es pot fer aquesta petita aturada. M'agradaria que les persones que han ideat aquesta desastrosa iniciativa, com la de suprimir el trenet, m'ho expliquessin i pensessin que ells també es faran grans i crec que s'ha de vetllar per fer una Girona còmoda i atractiva per a totes les persones.\nSenyors de l'Ajuntament, veure aquestes persones grans, que és la gran majoria, tant les que venen de Fontajau com de l'estació de busos, fent-los caminar d'aquesta manera crec que és un cas de consciència que des de l'associació de Gent Gran, d'Asvol i en el meu propi, demano que l'Ajuntament reconsideri aquesta decisió ja que se'm fa difícil explicar i fer-los entendre aquesta desencertada decisió a fi de deixar un bon regust de Girona als 4 autobusos i altres que es trobaran en les mateixes circumstàncies, amb més de 200 persones jubilades que vindran des de Barcelona, Tarragona, Lleida, la Seu d'Urgell i altres indrets per contemplar Girona i ara les seves flors. Tant destorb fan les persones que venen a visitar Girona? Si venen perquè venen i si no venen perquè no venen. Cal pensar les decisions, senyors de l'Ajuntament!! Moltes gràcies.\nPel·lícula sense imatges\nNo ens diguin el perquè, però fa dies, arran de com va anant el judici que està tenint lloc al Tribunal de Justícia, no podem deixar de pensar en quin és el motiu pel qual, el president de la sala no deixa emetre els vídeos gravats, que tant tenen a veure en els casos que s'estan jutjant, en favor dels processats, a aquest judici. Aquest fet fa que, sense la immediatesa de les imatges, aquestes perdran la major part del seu valor; quan, segons sembla, al final seran examinades, per separat.\nAls que ens agrada el cinema o el teatre ens costa imaginar-nos què passaria si els protagonistes de l'obra interpretessin els seus respectius papers a pèl, sense que les imatges del seu entorn i del fons recolzessin la seva interpretació. De tots és ben sabut que una imatge val més que mil paraules, ja que, generalment, parlen per si soles, en canvi, passades per separat, lluny de l'acció dels protagonistes, resten buides de sentit en poder quedar menystingut el seu important valor.\nFins i tot en el cas que ens ocupa, on hi ha convocats una gran quantitat de testimonis que allarguen abastament el judici, amb l'ajut de les imatges tot podria desenvolupar-se més ràpidament, i estalviar així un munt de repetides declaracions, no sempre coincidents amb la realitat. És el nostre humil parer.\nChristian Domínguez Grau Girona\nCada dia prenem decisions, des de les més simples, que decidim en pocs segons, fins a les més complexes, que podem trigar mesos o fins i tot anys a determinar un factor o un altre. Com bé diu el nostre estimat IEC, decidir és prendre el partit definitiu de fer quelcom, per tant, deliberem fer una cosa per deixar-ne de fer una altra. Per això, crec que darrere d'una decisió presa hi ha un camí que nosaltres, com a persones, abandonem, és a dir, les decisions que prenem dia a dia ens formen com a persones i construeixen el nostre futur.\nQuan som infants escollim però no ens n'assabentem, i en fer-nos grans som conscients del que perdem o guanyem prenent una decisió. Dins l'adolescència hem de prendre decisions que marquen el nostre demà, jo mateix estic en un període on haig de prendre una decisió important, què vull fer després del Batxillerat. Vull fer un cicle superior o vull anar directament a la universitat? I si vaig a la universitat, què estudio, biologia o medicina? Preguntes com aquestes són les que ens plantegem els estudiants de Batxillerat diàriament fins que no ens decidim. Amb això vull dir que és veritat que ens obliguen a determinar certes decisions essent massa joves però aquestes determinacions ens preparen per a un món adult on cada dia ens trobarem en situacions semblants.\nEn conclusió, els humans, ens agradi o no, hem de decidir però sobretot la millor manera de prendre una bona decisió és conèixer perfectament tots els elements possibles a escollir i no pensar en què pots perdre sinó en què pots guanyar.


ERC reclama que el gerent del Consell Comarcal es designi per concurs públic - Vallès Oriental\nEl grup republicà al Consell Comarcal\nEl plenari del Consell Comarcal ha desestimat l’esmena que proposava Esquerra Republicana d’obrir un concurs públic per designar el gerent de l’ens comarcal. Aquesta figura es va aprovar, però, per votació, fent valer el pacte de Junts per Catalunya amb el PSC-PSOE i els Comuns a la sessió plenària de cartipàs d’aquest dijous 24 de juliol.\nL’opció dels republicans és que la plaça de gerent es cobreixi per convocatòria pública i que el càrrec l’ostenti una persona competent professionalment, tal com estableix el ROC. Marc Candela, portaveu d’Esquerra, va expressar que la celeritat amb què s’ha escollit Ignasi Valls i Vilaró “deixa clar que el pacte entre Junts per Catalunya i socialistes estava tancat de feia setmanes” i que contemplava el repartiment de càrrecs al conjunt dels ens supramunicipals: "El Consell Comarcal necessita un gerent apolític, i no un gerent que fa de comissari polític", va afegir Candela. Esquerra hagués votat favorablement si la renovació hagués estat un interinatge de tres mesos mentre es feia el concurs públic.\nEl grup republicà també va expressar la disconformitat amb la composició del nou cartipàs, que només inclou tres dones entre les deu àrees de govern del Consell Comarcal. La consellera Anna Cella va afirmar que “cal formar equips que siguin paritaris a totes les institucions”. Així mateix, Núria Carné va reclamar que torni a penjar la pancarta de Llibertat Presos Polítics a la façana del Consell Comarcal, retirada durant el període electoral.\nAl torn de precs, Esquerra també va demanar que en els actes protocolaris de l’ens comarcal es serveixin productes comarcals, com ara els vins de la denominació d’origen Alella.\n: Cartipàs Consell Comarcal Esquerra Republicana Municipals 2019 Pactes postelectorals


Les cooperatives d'habitatge, molt esteses als Països nòrdics, arriben amb força a Catalunya com a alternativa davant la crisi habitacional\nAnna Rodriguez Barcelona. 17 de desembre de 2018 13:30\nLa cooperativa d'habitatge La Borda aposta pel cohabitatge\nEl problema de l'habitatge segueix aixecant polseguera. Malgrat que el Govern espanyol ha aprovat la pròrroga obligatòria dels contractes de lloguer a cinc anys, el preu del lloguer segueix pels núvols. Per no parlar de la compra. Si no és possible ni comprar ni llogar, cal buscar alternatives. I les cooperatives d'habitatge en són una. Un model nou a casa nostra, malgrat que està molt estès a llocs com els Països nòrdics o l'Uruguai, que ha arribat amb força a Barcelona, on s'hi han establert sis iniciatives diferents.\nEs tracta de La Borda; Princesa 29; Ulldecona 26-28; Cirerers florits; La Balma; i La Xarxaire. Totes elles plantegen com a novetat la creació, des de zero, d’un projecte d’habitatge que posa al centre el concepte del cohabitatge. Sobre el paper la idea és simple: un grup de persones que decideixen ajuntar-se per viure conjuntament en un mateix edifici, cadascú a la seva residència particular, però compartint multitud d'espais comuns.\n"És una forma de vida més propera a la nostra manera de pensar i veure el món. Tenim la voluntat de crear una comunitat", explica Carles Baiges, arquitecte i habitant de La Borda. L'habitatge impulsat per aquesta cooperativa, un singular bloc de pisos construït amb fusta, s'aixeca al número 85 del carrer de la Constitució, al barri de la Bordeta. Després de dos anys de construcció, sis des que es va engegar el projecte, els seus habitants s'hi estan a punt de traslladar. La seva és una iniciativa pionera: com a cooperativa han estat capaços d'impulsar i portar a bon port la construcció del primer cohabitatge que va començar obres a la ciutat. Una fita que ha estat possible després d'arribar a un acord amb l'Ajuntament, propietari del solar on ha estat construït l'edifici. Gràcies al pacte, els membres de la cooperativa tenen dret a fer ús del terreny durant 75 anys.\nBaiges: "Hem format una comunitat per viure de manera més fidel al nostre pensament"\nEn el seu cas l'Ajuntament els cedeix el terreny, sí, però no vol dir que el projecte no tingui un cost. De fet, hauran de pagar un cànon anual al consistori per l'ús del sòl. Però la cessió d'ús no és l'única manera d'accés aquest model, també hi ha cooperatives que opten per la compra del terreny. En tots els casos, però, és necessari pagar una quota prefixada per ser membre de la cooperativa i una mensualitat, semblant a un lloguer, per fer front a les despeses.\nEl grup, la primera passa\n“El primer és conformar un grup estable i amb ganes de treballar, després s’inicia el procés de recerca del patrimoni on construir o remodelar”, explica Lucía Basulto, responsable de comunicació de Sostre Cívic, una cooperativa amb més de 700 socis, que s’encarrega de gestionar diversos projectes d’habitatge arreu de Catalunya, convertint-se en un gran paraigües que forma, coordina i dóna suport als diferent grups d’habitatge que decideixen sumar-s’hi.\nBasulto: "La formació d'un grup estable i motivat és el primer pas per començar a treballar"\nAmb tot, la primera passa que marca Basulto mai és igual. Si bé els membres de La Borda és van ajuntar, almenys inicialment, arran de la seva vinculació amb Can Batlló, pel que fa els diferents projectes coordinats per Sostre Cívic tant poden començar a partir d’un grup format, com gràcies a la unió d’individuals que decideixen emprendre un projecte junts. De fet, la cooperativa està preparada per les diferents opcions i descarten que una sigui millor que l’altra. Per exemple, Walden XXI, amb qui treballen per crear un cohabitatge sènior a Sant Feliu de Guíxols, neix arran de la preocupació de Josep Maria Ricart per la manera com viure la seva vellesa. “Arriba un moment en el qual et demanes com veus la teva vida els pròxims 10 anys: doncs jo he decidit no fer-ho sol i poder conviure en comú amb bons amics o, com a mínim, bons veïns”, afirma Ricart.\nLa recerca de l’espai idoni\n"Inicialment nosaltres volíem que l'Ajuntament ens cedís una de les naus de Can Batlló, però va ser impossible perquè hauria estat necessari fer un canvi d'ús del sòl. Tot i això, ens va oferir realitzar el projecte en un solar molt proper destinat a Habitatge de Protecció Oficial (HPO)", explica Baiges. És allà on s'ubica l'edifici que farà de casa als membres de la cooperativa La Borda, repartits en pisos de 40, 50 i 76 metres quadrats segons les necessitats de cada unitat familiar - tot i que els pisos estan construïts de manera modular, així que es poden modificar fàcilment, cedint o prenent habitacions als veïns, segons l'evolució d'aquestes necessitats. En el seu cas, ha estat possible arribar a un acord de cessió d'ús amb el consistori, que els permet utilitzar l'espai durant 75 anys. Ho fa, però, al conjunt de la cooperativa, no als seus habitants de manera individual. Pel que fa a el Walden XXI, ara mateix es troben immersos en la compra del terreny a un particular. Amb tot, la situació és la mateixa, no són els individus qui n'assumirà la titularitat, sinó Sostre Cívic en ser la cooperativa on s'inscriuen.\nEls membres de La Borda tenen un acord de cessió d'ús per l'espai durant 75 anys\nQue suposa això? En primer lloc que les despeses vinculades a la realització del projecte mai hauran de ser assumides pels habitants de l'immoble de manera individual, sinó per la cooperativa en el seu conjunt. Després, que la possibilitat de sortir-ne, sense perdre el capital invertit, però tampoc guanyant-ne. Quan algú decideix desvincular-se li és retornada la quota inicial necessària per fer-se soci de la cooperativa i l'aportada en forma de capital social per dur a terme la iniciativa i poder tenir accés al crèdit, en cap cas les mensualitats que cada membre ha d'assumir.\nEn el cas de La Borda, a més a més, el fet que se'ls hagi cedit un terreny municipal destinat a l'HPO implica també que les persones que hi entren a viure han de complir les condicions que posa l'Ajuntament per tenir dret a un habitatge d'aquest tipus. "Hi ha hagut persones que finalment no podran viure a La Borda perquè tenien un salari massa elevat", diu Baiges.\nTothom pot accedir al model?\nPerò què costa fer tot això? En el cas de La Borda cada soci ha hagut de fer una aportació inicial a la cooperativa de 200 euros i després aportar-ne 18.000 en un període de tres anys. Gràcies a aquest capital social inicial, ha estat possible acumular el 20% del cost total del projecte i demanar crèdits a entitats d'economia solidària per completar-lo, amb un valor total de tres milions d'euros. A banda, per retornar els préstecs, cada soci abona mensualment una quota que segons Baiges "serà molt semblant al preu d'un lloguer social", la qual també servirà per pagar un cànon anual per l'ús del sòl a l'Ajuntament. Aquesta mensualitat serà fixa durant tota l'estada i no dependrà dels alts i baixos del mercat. A més a més, per finançar la iniciativa també han emès bons participatius destinats a particulars, que a canvi de la seva inversió han de rebre una rendibilitat més alta de la que ofereix una entitat bancària, assegura Baiges.\nEn relació amb els projectes de Sostre Cívic, de nou, cadascun és diferent. En el cas de la cooperativa sènior Walden XXI els socis hauran de pagar entre 1.300 i 1.500 euros al mes, on també estaran inclosos les possibles cures mèdiques que puguin necessitar en el futur. A banda, els seus 40 residents hauran d'aportar entre 35.000 i 40.000 euros de capital social, retornables o heretables. Explica Ricart, "per a nosaltres no és una qüestió econòmica, el que no volem és estar sols, sinó decidir per nosaltres mateixos i viure en comunitat tot el temps possible".


L’ase quàntic: els 12 articles més llegits del 2011 | L'ase quàntic\n← Slow science o fer ciència sense blocs ni piulades\nDones i ciència: 40 documents →\nL’ase quàntic: els 12 articles més llegits del 2011\nPublicat el 3 gener 2012 per Xavier Lasauca i Cisa\nBon any 2012!! Acaba l’any 2011 i és el moment de fer balanç. En aquest article analitzarem els articles més visitats de l’any d’aquest bloc.\nDepartment of Statistics by TonZ, on Flickr\n1. Twitter es consolida en la recerca i la comunicació científiques\nL’article més llegit de l’any, en posició ben destacada respecte del segon, conté més de 200 comptes de Twitter vinculats als sistemes català, estatal i internacional d’R+D+I, i abraça també l’àmbit de la comunicació científica. El subapartat sobre el sistema català és actualitzat periòdicament.\n2. Slow science o fer ciència sense blocs ni piulades\nEls signants de The Slow Science Manifesto reclamen disposar de temps per fer recerca d’excel·lència, per pensar i per cometre errors, i en aquesta anotació analitzàvem si aquest moviment és compatible amb la utilització de les eines que les xarxes socials ens proporcionen per fer una millor recerca. Va ser l’anotació més comentada de l’any.\n3. Neutrins superlumínics: retorn al futur?\nAquest article, publicat a Notícies d’In el 26 de setembre de 2011, va ser l’article sobre ciències físiques més llegit de l’any. L’experiment OPERA va detectar que els neutrins es propagaven a una velocitat superior a la de la llum, la qual cosa entrava en contradicció amb la teoria de la relativitat especial d’Albert Einstein. Els resultats de l’experiment encara provoquen polèmica entre la comunitat investigadora. Probablement hi ha algun error sistemàtic subtil que se’ns escapa: els experts apunten cap a la possible inestabilitat de la sincronització entre els rellotges del CERN i Gran Sasso mitjançant el sistema de GPS, o una errada en el programari. Haurem d’esperar un parell d’anys perquè els científics d’un altre centre puguin millorar els seus equipaments de mesura i assolir la mateixa precisió d’OPERA.\n4. Universitats i recerca, en el darrer debat sobre l’orientació política general del Govern\nEn aquesta anotació vam analitzar les resolucions aprovades en matèria d’universitats i recerca en el Ple del Parlament celebrat el 30 de setembre de 2011, subsegüents al debat sobre l’orientació política general del Govern. Acompanyàvem l’article amb un núvol de paraules que recollia els termes més emprats en el text publicat al BOPC.\n5. Open access, accés obert a la recerca científica\nEl moviment pel lliure accés a la informació científica o open access té com a objectiu aconseguir que els treballs de recerca de qualsevol disciplina siguin accessibles gratuïtament des de la xarxa. El moviment es basa en la idea que els resultats de la recerca finançada amb diners públics han de ser de domini públic. En aquest extens article, a banda d’analitzar els antecedents del moviment i la situació de l’open access a casa nostra, vam analizar alguns exemples a l’Estat sobre difusió en accés obert (Comunitat de Madrid, Principat d’Astúries).\n6. El bloc “L’ase quàntic”, guardonat a la categoria de ciència dels Premis Blocs Catalunya 2011\nNo cal dir que el dia que vaig recollir el premi Blocs Catalunya al millor bloc de ciència, categoria de blocs personals, va ser un dels dies més emotius de l’any, ja que rebre aquest guardó em va fer molta il·lusió. Aquest apunt pretenia ser una crònica d’un cap de setmana inoblidable a la Seu d’Urgell.\n7. La Xarxa d’Innovació Pública (XIP): innovar a l’Administració\nEl mes d’abril naixia la Xarxa d’Innovació Pública (XIP), una comunitat formada per persones que tenen vincles amb l’Administració pública o amb iniciatives que s’hi duguin a terme, i que té com a objectius canviar la manera de treballar de l’Administració, fomentar la participació ciudadana, facilitar la vida a la ciutadania i crear opinió internament i externament. L’esdeveniment mereixia un bon article!\n8. Open Data, dades obertes per a la ciutadania\nL’open data, és a dir, el fet de posar a disposició pública i lliure de la ciudadania les dades que genera l’Administració en formats digitals i estandarditzats, es configura com una de les disciplines més emergents. L’open data obre un món d’oportunitats a la innovació, al coneixement i ofereix, també, noves oportunitats de negoci. L’article pretenia ser una miniguia sobre aquest concepte (aplicacions, formats, administracions capdavanteres…)\n9. Sobre els límits de Twitter, les etiquetes i les llistes\nL’article explica en què consisteix el límit dels 2.000 following, mostra un recull d’eines per analitzar i mostrar indicadors sobre hashtags o etiquetes, i incideix en la importància de les llistes de Twitter per fer un seguiment ordenat i raonable de l’activitat dels comptes que seguim.\n10. Open access: 10 recomanacions\nAmb motiu de la Setmana Internacional de l’Accés Obert, vam presentar en aquesta anotació deu recursos (articles, presentacions o recursos multimèdia) que tracten sobre l’accés obert a la recerca científica.\n11. La recerca en el nou Pla de Govern 2011-2014\nEl passat mes de maig fou aprovat el Pla de Govern 2011-2014, i en aquesta anotació vam repassar els continguts del document relacionats amb la recerca científica (R+D).\n12. Els millors piuladors del món acadèmic, segons la London School of Economics\nEl passat estiu la London School of Economics and Political Science va fer una crida adreçada als lectors i lectores del seu bloc Impact of Social Sciences per tal que opinessin sobre quins eren els millors piuladors del món acadèmic, i aquest article mostrava els resultats de l’enquesta, a banda de recomanar alguns articles del bloc.\nBé, indubtablement ha estat un any molt intens, amb una mitjana de dos articles mensuals, que intentaré mantenir. I només em resta, a banda de desitjar-vos molt bon any, agrair-vos la vostra fidelitat lectora i els vostres comentaris, que em permeten continuar aprenent i explorant des de diversos angles el fascinant món de la recerca científica.\nAquesta entrada s'ha publicat en Comunicació científica, Innovació a l'Administració, Recerca, Web 2.0, Xarxes socials i etiquetada amb blocs, ciencia, Física, Govern, innovacio, oGov, OpenAccess, opendata, OpenScience, OPERA, personal, premis, recerca, twitter, universitats, web20. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Artadi: "Hem de votar perquè la foto del cara a cara de Colau i Maragall no sigui la del govern" La República\nArtadi: “Hem de votar perquè la foto del cara a cara de Colau i Maragall no sigui la del govern”\nLa número dos de la candidatura demana al PSC que digui “si suspendrà els presos abans de diumenge perquè Barcelona necessita saber si estan al costat de la repressió”\nHorta Guinardó ha albergat un dels últims actes de la campanya municipal de Junts per Catalunya de Barcelona. El temps ha aguantat i ha permès que el candidat Quim Forn i el president Puigdemont encapçalessin la plaça davant d’un centenar de persones amb “la imatge estàtica que serà dinàmica i real”, o si més no aquesta és la voluntat – i el ferm desig- de Neus Munté, la número quatre de la candidatura municipalista per a gestionar la capital. A part dels primers candidats, el diputat Eduard Pujol i l’advocat i ara diputat al Congreso, Jaume Alonso-Cuevillas, també han participat en l’acte.\nEl darrer míting a peu de carrer abans de la nit decisiva\nLa número dos de la candidatura ha carregat contra el cara a cara que se celebrarà in extremis aquest divendres al matí entre Colau i Maragall. L’exconsellera demana fer possible que “aquesta foto” no sigui el Govern de Barcelona a partir del 26-M: “Perquè no sigui un recanvi”. Alhora, ha afegit que “només nosaltres garantim que hi hagi un canvi” i “un Ajuntament 100% independentista”. A més, la candidata també ha criticat que “mentre altres candidatures fan vídeos llargs de campanya, nosaltres permetem que els represaliats no es quedin sols”, fent referència a la caixa de la solidaritat per fer front a la multa que ha interposat el Jutjat número 13 als processats independentistes.\nCollboni, el “desubicat”\n“La gent necessita saber si Collboni està al costat de la democràcia o la repressió”. La independentista ha carregat contra el candidat del PSC i el PSOE i li ha demanat que abans del diumenge expliciti si Batet “suspendrà els presos polítics com a diputats” perquè Barcelona ho ha de saber. “Collboni arriba als debats i és com si no hagués governat”, ha repetit Artadi. De fet, de manera molt contundent, la candidata ha subratllat que el socialista “està inhabilitat per ser alcalde de la ciutat” després que respongués “ja torneu a parlar del procés una altra vegada” quan es tractava la brillant gestió de Forn en els atemptats del 17-A.\nEl torn d’Eduard Pujol ha servit per lloar la tasca política de Quim Forn, que l’ha titllat de “persona amb rigor, seriosa, amb una capacitat brutal de lideratge i una estima a la ciutat enorme”. A més, ha assegurat que “si la repressió ho fes possible, seria el millor alcalde que pot tenir Barcelona” per fer que la ciutat “torni a brillar i enlluernar”. El nou polític, Jaume Alonso-Cuevillas, ha aterrat al Congreso i ha explicat que “la darrera vegada que vaig intentar parlar en públic va ser un número” recordant l’escena dels diputats de Ciudadanos i Vox picant de peus a terra intentant silenciar els presos polítics. Tot i això, ha aportat una espurna de llum i ha sentenciat que “això és imparable” perquè, segons el jurista, “diumenge Puigdemont arrasarà” i podrà “abraçar” Artadi com la futura alcaldessa de la ciutat.\nAixò últim, però, no ha agradat massa a la companya de Forn, Laura Masvidal, que amb un somriure sota el nas li ha recordat a Cuevillas que “qui serà l’alcalde electe serà en Quim”. La veu del pres polític durant la campanya ja s’ha guanyat un espai entre l’independentisme, o bé això diu l’equip de JuntsxCat: “Una dona valenta, imparable”. Al seu torn, ha etzibat que “l’arma és votar aquells que han represaliat, el Govern Puigdemont, i a Barcelona, Forn”. A més, ha conclòs “que la democràcia els hi esclati a la cara”.


Ryanair obliga un infant amb autisme a fer-se una prova PCR, malgrat tenir exempció mèdica La República\nRyanair obliga un infant amb autisme a fer-se una prova PCR, malgrat tenir exempció mèdica\nL’aerolínia irlandesa va negar-se a reconèixer l’exempció mèdica i va obligar l’infant a fer-se la prova. Com a conseqüència, el nen de 12 anys va patir un col·lapse emocional\nUn cas de mala gestió del test covid als aeroports ha succeït a València, tal com relata el diari Mirror de Regne Unit. Un infant amb exempció mèdica va ser obligat a fer-se el PCR, per poder agafar un vol amb Ryanair. Aquest fet mostra que l’aerolínia no ha sabut gestionar adequadament casos com el seu, ja que l’infant es troba en l’aspecte autista i és molt complex conèixer quines afectacions pot tenir per a ell que se’l forci a fer-se una prova mèdica sense la preparació necessària.\nEls familiars propers de l’infant han explicat que van estar preparant al noi amb professionals durant dos mesos perquè per a ell suposava tot un mal tràngol fer-se el PCR. Per aquest motiu, van gestionar l’exempció mèdica que estava correctament validada i que hauria d’haver evitat que s’hagués fet la prova al nen. Malgrat això, el personal de Ryanair ha fet cas omís d’aquesta documentació i ha comunicat a la família que si volien agafar el vol, s’hauria de fer la prova.\nQuan li ho han dit a l’infant ha patit un col·lapse emocional, cosa que és especialment perillosa, ja que pot desembocar amb un atac d’angoixa o autolesions. A més a més d’estar en l’espectre autista, a l’infant de 12 anys també se li ha diagnosticat un trastorn de dèficit d’atenció i hiperactivitat.\nAquesta situació és especialment greu, ja que han posat en perill a un infant vulnerable amb una situació previsible que es podria haver gestionat amb un protocol adequat. Malgrat que Ryanair ha estat qui no ha aplicat aquest protocol, amb un personal que hauria ignorat la documentació, també cal prestar atenció a què aquest fet a succeït en un aeroport valencià. De forma que o bé la normativa no és adequada i no protegeix suficientment a les persones vulnerables, o bé està fallant a l’hora d’implementar aquesta normativa i no hi ha prou mecanismes de control.\nRyanair en una declaració ha lamentat que la prova hagi causat estrès a l’infant, però no han reconegut l’error del personal de l’empresa i s’han excusat amb el pretext que la normativa de la COVID-19 és molt canviant.\nnormativa protecció persones vulnerables


Sant Andreu ÉS Sant Andreu :: i una estació és on s'aturen els trens ...o no?\n'Cada terra fa sa guerra', diuen.\nAra una colla que els anomenen 'consell d'entitats de la Sagrera'\npretenen portar-nos-la a Sant Andreu de Palomar.\nHan obert la caixa del trons: pretenen que el 'Districte' deixi d'anomenar-se\ni proposen un híbrid: 'Sant Andreu-la Sagrera'.\nEs basen en tota una sèrie d'imprecisions i dades manipulades:\nCampanya per canviar el nom a Sant Andreu i afegir-hi la Sagrera\nEl consell d'entitats de la Sagrera defensa el pes\neconòmic, històric i demogràfic del barri per impulsar la iniciativa\nEl consell d'entitats de la Sagrera ha iniciat una campanya per reclamar que es canviï el nom del districte de Sant Andreu. Si prosperés aquesta iniciativa popular, passaria a denominar-se Sant Andreu-la Sagrera.\nSegons aquest òrgan, que aplega diverses associacions de diferents àmbits del barri, el que es busca amb aquesta proposta és "enriquir la denominació del districte i dotar-lo d'un rigor que no té ara", tal com explica Quim Terré, membre del consell d'entitats de la Sagrera.\nHi ha diversos motius que han impulsat aquesta iniciativa. La Sagrera ha començat a desenvolupar un pes molt important dins el districte de Sant Andreu, com ho demostra la construcció del Tren de Gran Velocitat.\nPrespectives de creixament pel barri\nEl pla urbanístic resultant de l'arribada del TGV es denomina Pla Sant Andreu-la Sagrera, un binomi que, segons Terré, "ja ha tingut molt bona acollida". "L'estació intermodal ens situarà en tots els plans internacionals i el fet que estigui ubicada al districte de Sant Andreu, malgrat que el seu nom sigui la Sagrera pot provocar certa confusió", afegeix.\nEl consell d'entitats també al·lega una raó demogràfica per reivindicar aquest canvi de nom, ja que al barri de la Sagrera viuen 51.665 persones, segons dades del darrer cens, mentre que a Sant Andreu n'hi resideixen 49.811. "El pes de la població de la Sagrera és molt significatiu, molt equitatiu al de Sant Andreu; entre els dos barris sumen més de 100.000 persones de les 135.281 que viuen al districte".\nDes del punt de vista històric, el consell d'entitats recorda que la Sagrera formava part de l'antic poble de Sant Martí de Provençals i no de Sant Andreu. El consell d'entitats ha aprovat aquesta iniciativa després de "comprovar que 20 anys no han estat suficients perquè els sagrerencs acceptessin aquesta denominació", segons Terré. La proposta serà presentada a l'Ajuntament de Barcelona d'aquí a pocs dies.\nHorta-Guinardó és el precedent més immediat\nDels 10 districtes que hi ha a Barcelona, n'hi ha tres que ja tenen una denominació mixta. Aquest és el cas de Sarrià-Sant Gervasi, Sants-Monjuïc i Horta-Guinardó. Precisament el consell d'entitats de la Sagrera s'ha fixat en aquest darrer cas, ja que és força similar al seu. Argumenten que Horta era un municipi independent annexionat a Barcelona igual que Sant Andreu i que Guinardó formava part del poble de Sant Martí de Provençals, tal com passava amb la Sagrera. Aquest és un argument més per reclamar un canvi de nom al districte de Sant Andreu.\nI pretenen que ens empassem aquesta nova mostra de la seva manca de sensibilitat i de respecte a aquesta Comunitat nostra que fa 1013 anys que s'anomena\nDoncs no, La Sagrera és un Barri de Sant Martí de Provençals i/o una estació\nhan sigut sempre uns bons veïns, però d'això a perdre el nostre nom i passar a ser un híbrid...\n"Sant Andreu-Sagrera" de cap manera !!


Festa Major de Terrassa 2017: Bustamante, Blaumut, Los Manolos, Los Chichos...\nVersió Accelerated Mobile Page d'aquest document: Festa Major de Terrassa 2017: Bustamante, Blaumut, Los Manolos, Los Chichos...\nDavid Bustamante serà l'estrella de les Festes Majors de Terrassa 2017 que se celebraran del divendres 30 de juny al dimecres 5 de juliol. També actuaran els grups egarencs D'Callaos, Tremenda Muela, Pantaleó o Scarlets & The Femme Soul Band\nPublicat el 10/05/2017 a les 20:58 per agendaconcerts\nActualitzat a les 22:43 hores del 28/06/17\nA continuació, programa musical per dies de la Festa Major de Terrassa 2017:\nDivendres 30 de juny 2017 (30/06/17): Concert de Querencia Animal, a la plaça Didó a les 20 hores.\n20:30 hores, Ballada de Sardanes amb la Cobla Principal de Terrassa, a la plaça Vella.\n21:30 hores, Mabel Flores Project, a la plaça Didó. A la mateixa hora, Trobada de Corals de Gospel de Terrassa i actuació de Gospel Vallès, a la plaça Nova.\n21:45 hores, Ballada de Sardanes amb la Cobla Ciutat de Terrassa, a la plaça Vella. A la mateixa hora, concert del grup de pop electrònic Univers, a l’Espai Vapor.\n22:00 hores, actuació de Todorka, veus a capella dels Balcans, amb Núria Sabaté. Marta Riba i Marta Segura. Preu: 3,5 euros (Socis 2,5 euros). Lloc: Coral Els Amics, carrer Pantà, 57.\n22:30 hores, actuació de Singfònics, a la plaça Nova. Dins la Trobada de Corals de Gospel de Terrassa. A la mateixa hora actuen Jo Jet i Maria Ribot, a l’Ateneu Candela –taquilla inversa-; el rock dur de Cuero Viejo, al Bau House –taquilla inversa-; swing ballable amb Marc Martín Trio feat. Juli Aymí i el soul de Vader Retro, al carrer Joaquim de Paz, entre carrer Garcia Humet i carrer Sant Antoni.\n22:45 hores, concert de Arm i Koarbeats, al parc de Vallparadís.\n22:50 hores, el grup de pop Kokoshca, a l’Espai Vapor.\n23:00 hores, Matis, a la plaça Didó.\n23:30 hores, actuació de Tons&Sons a la plaça Nova. Dins la Trobada de Corals de Gospel de Terrassa.\n00:00 hores, el grup terrassenc de rock andalús D’Callaos actuarà al parc dels Catalans. A la mateixa hora actuarà Gran Pueblo, al parc de Vallparadís.\n00:10 hores, concert d’Anímic, a la plaça del Vapor Ventalló.\n00:30 hores, concert de La Soul Machine, a la plaça Vella. A la mateixa hora, sessió de Dj Trabutu, a la plaça Didó.\n01:30 hores, El Guincho animarà la plaça Vapor Ventalló.\n01:40 hores, Agorazein actuarà al parc de Vallparadís.\n02:30 hores, Wooly & Bully Dj’s, a la plaça Vapor Ventalló.\n03:20 hores, sessió de Dj OGT, al parc de Vallparadís.\nDissabte 1 de juliol 2017 (01/07/17): Vermut electrònic a les 11:30 hores amb Dj Lill, al local dels Minyons de Terrassa, carrer del Teatre, 4.\n16:00 hores, ‘Festa Sí, Lluita També’ amb actuacions de Mateolika i Juanito Piquete entre les 16 i les 18 hores. De les 20 a les 03:30 hores, concerts de Zitriko, Crash Bones, Joder que bien, Las Penkas i Batec. A la plaça Lluís Companys.\n19:30 hores, Ballada de Sardanes amb la Cobla Maravella i Cobla Principal de Terrassa, al raval de Montserrat. A la mateixa hora, concert de Hijos del Agobio, a la plaça Didó.\n20:00 hores, Gran Concert de Festa Major de Sarsuela amb Amics de l’Òpera i la Sarsuela, a la plaça del Rector Homs / Seu d’Egara. A la mateixa hora, concert de l’Orfeó Joventut Terrassenca als jardins de la Casa Alegre de Sagrera. Entrada pel carrer Cardaire.\n21:45 hores, concert de Nice Place, a la plaça del Vapor Ventalló.\n22:00 hores, concert de la Coral Ohana, als jardins de la Casa Alegre de Sagrera.\n22:30 hores, concert del grup de rumba Los Manolos, a la plaça Nova. A la mateixa hora, concerts de l’Orquestra Simfònica d’ex-Alumnes del Conservatori de Música de Terrassa, a la Seu d’Egara; concert de rock amb Sònics, al Bar Bau House i Nit de Tango, a la plaça de la Torre del Castell-Palau.\n22:45 hores, actuació del grup Ron Candela, al parc de Vallparadís. A la mateixa hora, concert del duo Cala Vento, a la plaça Vapor Ventalló; concert de Desaire, a la plaça Didó i l’Orquestra de Cambra Terrassa 48 actuarà a l’Atri de l’Ajuntament.\n00:00 hores, ball de revetlla de Festa Major amb l’Orquestra Maravella, a la plaça Vella. A la mateixa hora concert de Maleantes, al parc de Vallparadís.\n00:10 hores, Baywaves, actuant a la plaça del Vapor Ventalló.\n00:30 hores, gran concert de festa major amb David Bustamante al parc dels Catalans. A la mateixa hora, sessió de Dj Jean, a la plaça Didó.\n01:00 hores, ball de gralles amb el grup El Teler i els Grallers del Pla de Bages a la plaça del Progrés.\n01:30 hores, concert del grup de pop WAS a la plaça del Vapor Ventalló.\n01:40 hores, concert del mític grup de rumba Los Chichos, al parc de Vallparadís.\n03:00 hores, sessió de Begun Dj Set, a la plaça del Vapor Ventalló.\n03:20 hores, sessió de Dj Trabutu, al parc de Vallparadís.\nDiumenge 2 de juliol 2017 (02/07/17): Matinades de Festa Major amb grallers i tabalers i grups de cultura popular. A les 08:30 hores, itinerari des del parc Sant Jordi.\n10:00 hores, Ofici Solemne de Festa Major. Missa en Do M de Charles Gounod, Grup Vocal Dríade dirigit per Lourdes Garcia a la Catedral del Sant Esperit.\n12:30 hores, vermut musical amb The Barrom Buddies Band – Country Outlaw, al Bar Bau House –taquilla inversa-.\n18:00 hores, concert dels Grallers de la Colla, al local dels Minyons de Terrassa, carrer del Teatre, 4. A la mateixa hora, concerts amb la Gossa D’Era i La Flor del Otro al carrer Pasteur 46-48, Castellers de Terrassa.\n18:30 hores, actuació de Seneafrica, al parc dels Catalans. Concert solidari.\n19:30 hores, Ballada de Sardanes amb la Cobla Principal de Terrassa, al passeig del Vapor Gran. A la mateixa hora, concert familiar amb Música Teatre Consciència al Bar Bau House –taquilla inversa-. A la mateixa hora, concerts de Boxets, a la plaça Didó i Banda de l’Agrupació Musical San José de Terrassa, al raval de Montserrat.\n20:00 hores, concert de Blaumut, a la plaça Vella. A la mateixa hora concerts de Kwami Afrovibes, al parc dels Catalans –concert solidari-; concert de la Coral Nova Egara, al pati de la Casa Alegre de Sagrera –música del Romanticisme- i actuació de Los Pilares de Aragón, al Centro Aragonés de Terrassa.\n20:20 hores, concert de Holy Wilders, a la plaça del Vapor Ventalló.\n21:00 hores, cant coral amb La Llum del Cor, al pati de la Casa Alegre de Sagrera.\n21:20 hores, actuació de L’Exèrcit d’Islàndia, a la plaça del Vapor Ventalló.\n22:00 hores, ball de swing amb Terrassahoppers amb música de Dj.\n22:30 hores, concert de Pantaleó, a la plaça del Vapor Ventalló. A la mateixa hora, Scarlets & La Femme Soul Band, a la plaça Vella.\n22:45 hores, Clearness & Depth, al parc de Vallparadís.\n23:00 hores, concert de cant coral amb Gospelins, al pati de la Casa Alegre de Sagrera. A la mateixa hora, actuació de Rodeo Rose, a la plaça Didó; concert de Bandance –Banda de Terrassa-, a l’atri de l’Ajuntament i actuació de Tremenda Muela, a la plaça Nova.\n00:00 hores, concert de Doctor Prats, al parc dels Catalans. A la mateixa hora, Panellet, al parc de Vallparadís i Nonimage, a la plaça del Vapor Ventalló.\n00:30 hores, Dj Maadraassoo, a la plaça Didó. A la mateixa hora, El Biri, a la plaça Nova.\n01:00 hores, concert de versions amb La Loca Histeria, a la plaça Vella. A la mateixa hora, sessió de Kermit The Frog Dj i Orange Dj, a la plaça del Vapor Ventalló.\n01:40 hores, La Sra. Tomasa, al parc de Vallparadís.\n03:30 hores, sessió de Dj Sendo, al parc de Vallparadís.\nDilluns 3 de juliol 2017 (03/07/17): Dia de la Festa Major Infantil. Animació rumbera de Jaume Ibars i Cia, en Xulivert, música i molta aigua al parc de Vallparadís a les 13:30 hores.\n18:30 hores, Havaneres amb els grups Mar de Fons, Bon Dia, Grupo Olé, Mariners d’Ègara i Melodies Marineres, a la plaça del Vapor Ventalló.\n20:30 hores, folklore gallec amb Irmandade Galega O Noso Lar, a la plaça Nova.\n22:00 hores, més folk amb Mesclat i La Cobla Catalana dels Sons Essencials, a la plaça Vella.\nDimarts 4 de juliol 2017 (04/07/17): Gran gala de circ de Festa Major. Festa de circ a la qual possaran música The Mortimers. A les 19.30 hores, a la plaça Vella.\nDimecres 5 de juliol 2017 (05/07/17): Ball de Festa Major amb el grup La Semproniana. A les 19 hores, a la plaça Vella.\n23:00 hores, Havaneres amb el grup La Corranda, a la plaça de Lluís Companys. S’oferirà rom cremat. A la mateixa hora, ballada de Sardanes amb la Cobla Sant Jordi – Ciutat de Barcelona, a la plaça de Ricard Camí.\nL'Ajuntament de Terrassa ha anunciat que el cap de cartell de la Festa Major 2017 serà David Bustamante (dissabte 1 de juliol, parc dels Catalans). També actuaran els rumberos Los Manolos (dissabte 1 de juliol, plaça Nova) i Los Chichos, a més de Blaumut (diumenge 2 de juliol, plaça Vella) presentant el seu nou treball 'Equilibri', del divendres 30 de juny al dimecres 5 de juliol.\nAltra proposta interessant serà la de Mesclat amb la Cobla Catalana dels Sons Essencials (dilluns 3 de juliol, a la plaça Vella). L'Orquestra Maravella amenitzarà la revetlla del dissabte 1 de juliol.\nLa Festa Major de Terrassa dóna molta importància als grups i músics locals –que no vol dir que hagin de ser desconeguts- i pujaran als escenaris de festes D'Callaos, Tremenda Muela, Pantaleó, Scarlets & The Femme Soul Band -liderada per Ivet Vidal-, Coral Ohana, Orquestra Simfònica del Conservatori de Terrassa... Entre una quarantena de propostes egarenques.\nFesta Major de Terrassa 2017: del 30 de juny al dimecres 5 de juliol.\nEstranya ‘coincidència’ entre els cartells de les Festes Majors de Sant Boi i Calaf\nCalaf El cartell de la Festa Major de Calaf és gairebé igual al de Sant Boi de Llobregat 2016 encara que están signats per diferents artistes, el de l'esquerra per Iván Bravo i l'altre per Aloma Giralt.\nEl Corpus 2017, Festa Major Cornellà de Llobregat: David Otero, La Frontera, Els Amics de les Arts...\nCornellà de Llobregat celebrarà les seves festes, el Corpus 2017, del dijous 15 al diumenge 18 de juny. També actuaran Lérica, Dirty Rockets...\nFesta Major de Valls 2017: Lendakaris Muertos, Alejo Stivel, Los Manolos, Green Valley...\nLa Festa Major de Sant Joan a Valls es durà a terme del divendres 23 al diumenge 25 de juny. També actuaran Amparo Sánchez, Aspencat, Ebri Knight, Animal, Roba Estesa...\nFesta Major Sant Boi 2017: Macaco, Oques Grasses, Siniestro Total, Orquesta Mondragón...\nSant Boi de Llobregat celebrarà les seves Festes Majors 2017 del dijous 18 al diumenge 21 de maig 2017. També actuaran la cantant de flamenc Argentina, The Flaming Shakers, Doctor Enfermo i Vamp's Soul & The Soul Pumpettes.\nFestes de Primavera 2017 de Sant Feliu de Llobregat: Doctor Calypso, A Contrablues, Festival de Reggae Walk'n'Skank, Lya...\nSant Feliu de Llobregat celebra la seva Festa Major del divendres 12 al diumenge 14 de maig. El pregoner serà el pianista i cantant Joan Dausà.\nFesta Major Lleida 2017: M-Clan, Muchachito, Los Tiki Phantoms, Aspencat, Los Retrovisores...\nLleida portarà a terme les seves festes del dimarts 9 al diumenge 14 de maig. També actuaran: Ítaca Band, Doctor Prats, Auxili, Crisix, Zoo...


24-M: molt més que elegir un alcalde\nMÉS FRAGMENTACIÓ Les enquestes auguren l’entrada de fins a set partits al consistori barceloní. PEP RIBAS / EFE\nBarcelonaUna nit electoral sempre és apassionant, però la d’avui es preveu d’infart. Sobretot perquè molta gent (segur que vostè coneix algú) no devia decidir si vota o a qui vota fins ahir a la nit o, en els casos més extrems, fins avui mateix. Les paraules clau de les últimes setmanes són justament indecisos i incertesa. Hi ha tantes coses que estan en joc que potser al final el partit es decidirà per petits detalls que els enquestòlegs encara no han identificat. Aquesta serà la seva feina a partir de demà: investigar els motius que han acabat de decantar el vot cap a una banda o cap a l’altra. La feina dels periodistes serà ordenar la gran quantitat de titulars que es produiran aquesta nit i que hauran de ser digerits en poques hores. El principal titular, però, serà sens dubte per a Barcelona, la gran plaça en joc aquesta nit a Catalunya.\nLa primera incògnita del dia serà la participació. A les 14.45 sabrem si hi ha una mobilització superior a la d’anteriors cites municipals. Serà un bon termòmetre per calibrar si estem al davant d’una onada de canvi com la que reclama Ada Colau. A Barcelona, però, es dóna una circumstància especial: les dues candidatures favorites representen algun tipus de trencament amb l’ statu quo, sigui la independència en el cas de Xavier Trias o el canvi de model econòmic que reivindica Barcelona en Comú. En contra de la ruptura -amb diferents graus de reformisme, això sí- només se situen el PSC, el PP i C’s. És evident, però, que la gran novetat és la possibilitat de victòria d’una força de l’esquerra alternativa. Aquest fet dificultarà aclarir abans d’hora si la mobilització és en contra o a favor d’alguna de les opcions en joc.\nLa distribució territorial del vot també ens donarà més pistes. Les eleccions del 2011 van dibuixar una Barcelona partida en dos: de l’Eixample -inclòs- cap a l’esquerra va guanyar CiU (Gràcia, Sarrià-Sant Gervasi, les Corts i Sants-Montjuïc), i cap a la dreta el PSC (Sant Martí, Sant Andreu, Nou Barris, Horta-Guinardó, Ciutat Vella). La caiguda del PSC augura una paleta de colors més rica, tot i que el resultat també podria ser més hegemonia territorial de CiU, seguida de prop per altres opcions. A Nou Barris, antic feu socialista, es preveu un frec a frec entre Barcelona en Comú i el PSC -atenció a Ciutadans-, mentre que districtes tradicionalment progressistes com Sant Martí són una autèntica incògnita.\nL’única certesa en què coincideixen totes les enquestes, a Barcelona però també en general a Catalunya i a Espanya, és l’augment genèric del vot a les esquerres. Això té a veure amb un corrent de fons que es pot comprovar amb l’autoubicació en l’eix esquerra-dreta. El 2010 la mitjana catalana se situava segons el CIS en el 4,42 (on 10 és extrema dreta i 0 extrema esquerra), però en l’última enquesta del CEO havia retrocedit fins al 4,01. En el cas de Barcelona això tindrà una conseqüència evident: el pròxim equip de govern, sigui encapçalat per Xavier Trias o per Ada Colau, tindrà més component social. Això és així perquè Trias, que sempre s’ha definit com a socialdemòcrata i ha mimat els serveis socials en el seu mandat, ja ha avançat que les seves dues parelles de ball preferides seran dues formacions d’esquerres: ERC i PSC.\nPrecisament, els antics socis de govern protagonitzen ara una dura disputa per l’hegemonia d’aquest espai ideològic. L’àrea metropolitana és la gran aposta dels republicans. Junqueras, que va basar la negativa a la llista única en part per atreure el vot del cinturó, es juga aquí, i especialment a Sant Vicenç dels Horts -d’on és alcalde-, bona part del seu crèdit. Si l’aposta li surt bé quedarà reforçat de cara al 27-S, però si fracassa hi poden haver moviments interns.\nArtur Mas està en una situació semblant, però en el seu cas tot depèn del resultat a Barcelona. Una victòria d’Ada Colau obligaria no tant a descartar com a readaptar el full de ruta pactat. No tant perquè els vots de Colau es comptin com a unionistes -un exercici inexacte-, sinó perquè el lideratge del president quedaria tocat.\nPendents de Rivera\nLa força que aconsegueixi Albert Rivera aquesta nit serà un altre dels titulars destacats de la jornada. Més enllà de la capital, Ciutadans previsiblement entrarà amb força a les àrees metropolitanes de Barcelona i Tarragona. El PSC tindrà a la seva mà homologar políticament la formació espanyolista i atorgar-li la condició d’eventual soci, tal com ja va fer en el seu dia amb ERC. Aquest pas allunyaria definitivament els socialistes del seu electorat més catalanista, però d’altra banda li podria permetre retenir algunes alcaldies. Aquest és el dilema que haurà de resoldre Miquel Iceta i que, d’alguna manera, predeterminarà el futur del seu partit.\nPerò curiosament el resultat que pot acabar afectant més el procés català no és el que obtingui Ciutadans a Catalunya sinó a tot l’Estat. Si els de Rivera superen Podem i es consoliden com la formació frontissa entre el PP i el PSOE -i apuntalen els populars en feus en perill com el País Valencià o Madrid- entrarem en una nova etapa en què l’expectativa de canvi federal en el conjunt d’Espanya entrarà en crisi.\nProcés constituent a Espanya?\nEn canvi, una victòria de Manuela Carmena a l’Ajuntament de Madrid i de l’esquerra al País Valencià s’interpretaria com l’avantsala d’una derrota de la dreta a les generals espanyoles i la possibilitat d’obrir un procés constituent (sempre que el PSOE no cedeixi a les pressions per fer una gran coalició amb el PP). Tots dos escenaris tindran un impacte directe en un procés sobiranista que es mou amb més comoditat quan té al davant un govern espanyol hostil.\nD’alguna manera, doncs, avui a més d’elegir alcaldes també es reparteixen noves cartes als jugadors que els pròxims mesos s’hauran d’enfrontar en el tauler de la partida Catalunya-Espanya: Artur Mas, Mariano Rajoy, Oriol Junqueras, Pedro Sánchez, Pablo Iglesias i Albert Rivera. Com ja va passar l’any 31, aquestes eleccions són molt més que unes municipals.\nEls Mossos obliguen a retirar les estelades en diversos ajuntaments\nDia de reflexió marcat per l’estelada. Ahir diversos ajuntaments van haver de retirar la bandera independentista de la façana de la seva seu a instàncies dels Mossos d’Esquadra. L’enrenou s’arrossega des del 14 de maig, quan la Junta Electoral Central (JEC) va manar-ne la retirada, a petició de Societat Civil Catalana. Des de llavors diversos consistoris s’havien declarat insubmissos. Per fer complir la resolució, la policia catalana va haver d’actuar ahir. La resistència va donar-se en diferents graus, en funció del municipi, i fins i tot hi va haver tensió entre socis de govern. Va ser el cas de Celrà (Gironès), on la formació iCelrà i la CUP no es posaven d’acord a retirar la bandera independentista i finalment ho van fer els Mossos. També va anar així a Navàs (a la foto), al Bages, on agents vestits de paisà, segons l’equip de govern de la CUP, també van despenjar la bandera. L’episodi es va reproduir a Ripoll (Ripollès) i Torroella de Montgrí (Baix Empordà), on uns activistes van penjar una bandera independentista al consistori, informa l’ACN. En altres municipis, com les Borges Blanques (Garrigues) i Manresa (Bages) el mateix ajuntament va obeir la JEC.


El CCIB acull CineEurope, la convenció i fira de cinema més gran d'Europa - Centre Convencions Internacional Barcelona\nEls exhibidors presenten de forma exclusiva a distribuïdors les grans estrenes de la pròxima temporada\nEl CCIB acull CineEurope, la convenció i fira de cinema més gran d’Europa\nEls estudis de Hollywood i europeus presenten del 20 al 23 de juny les pel·lícules que veuran la llum els pròxims mesos a Cineurope, la convenció més important dels professionals de la indústria cinematogràfica a Europa, que té lloc al Centre de Convencions Internacional de Barcelona (CCIB), gestionat per Fira de Barcelona. L’esdeveniment reuneix més de 3.000 exhibidors i distribuïdors de tot el món i, a més de la comercialització de les properes estrenes, acull xerrades, seminaris i mostra les últimes novetats i tecnologies per a les sales de cinema.\nProduïda per The Film Expo Group, CineEurope és la convenció oficial de la Unió Internacional de Cinemes (UNIC), una associació professional internacional que representa exhibidors de cinema i les seves associacions nacionals de 39 països europeus amb la intenció de promoure el valor social, cultural i econòmic del cinema a Europa i al món.\nUna desena d’estudis internacionals inclosos Walt Disney Studios, Paramount Pictures, Universal Pictures International, Sony Pictures, Warner Bros, Unifrance, StudioCanal i Pathé, participen en la 31a edició d’aquesta convenció, que se celebra al CCIB per desè any consecutiu. Tots ells ofereixen als exhibidors detalls de les noves produccions amb presentacions de les seves noves pel·lícules. A més, hi haurà una projecció especial de Triangle of Sadness, guanyadora de la Palma d’Or al Festival de Cannes 2022.\nL’Auditori Fòrum CCIB, transformat en una gran sala de cinema\nPer a aquestes presentacions, l’Auditori Fòrum CCIB s’ha transformat completament en una sala de cinema de màxima qualitat. En concret, s’ha instal·lat una gran pantalla de 17,9 m d’amplada per 7,5 m d’alt i s’ha equipat amb 8 projectors làser RGB de Cinionic d’alta qualitat d’imatge, dos dels quals per a projeccions especials en 3D, amb una distància de projecció de 50 metres. A més, s’han instal·lat 42 sistemes de so de la marca K.C.S per proporcionar l’experiència sonora més impactant i envoltant amb un format Dolby 7.1 surround.\nEn paral·lel, CineEurope compta amb una fira de 9.000 m² amb més de 80 empreses capdavanteres de tot el món per presentar les últimes tecnologies en entreteniment i avenços cinematogràfics. El programa es completa amb nombroses conferències i seminaris amb els professionals líders de la indústria per compartir les tendències actuals i del futur en un entorn on els assistents que viatgen a Barcelona estableixen contactes i compromisos amb els associats de la indústria.\nFinalment, es lliuraran els premis “CineEurope Gold Awards” a professionals del cinema per la seva dedicació i servei destacats al sector; el premi a l’exhibidor internacional de l’any o l’UNIC Achievement Award, que reconeix la dedicació i el servei a la indústria cinematogràfica europea.\nBarcelona, 20 de juny de 2022\n93 230 10 00 – 674 033 249 / djimenez@ccib.es\n00 1 917 575 3537 / dawn.blaschick@filmexpos.com


La inversió estrangera productiva en la Comunitat Valenciana creix un 142% en 2021, en aconseguir els 856 milions d’euros | Notícies Dígitals\nLa inversió estrangera productiva en la Comunitat Valenciana creix un 142% en 2021, en aconseguir els 856 milions d’euros\n22/03/2022 inersió estrangera productiva, produccio\nEls fluxos d’inversió productiva bruta rebuts per la Comunitat Valenciana en 2021 han ascendit a 856 milions d’euros, la qual cosa representa un increment del 142% respecte a l’any 2020, segons dades fetes públiques per la Secretaria d’Estat de Comerç.\nEl conseller d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, Rafa Climent ha explicat que la inversió rebuda supera la mitjana dels darrers cinc anys, situada en 832 milions d’euros i “confirma les expectatives ja constatades pel Valencian Investment Desk, amb un augment de l’activitat des de mediat 2020”.\nDesprés d’un any 2020 en el qual els fluxos d’inversió productiva en la Comunitat Valenciana s’havien vist sensiblement afectats per la pandèmia del COVID-19, amb un descens del 54% enfront de 2019, “2021 ha sigut un any de forta recuperació”, ha assenyalat Climent.\nA més de les xifres d’inversió, “aquest increment es plasma així mateix en el nombre d’iniciatives d’inversió ateses pel Valencian Investment Desk, que s’eleven a 91, la major xifra dels últims anys i que continuen en 2022 amb 20 projectes atesos en el primer trimestre”, ha destacat Rafa Climent.\nQuant a l’origen de la inversió, en 2021 destaquen Itàlia, França, els Estats Units i Alemanya per l’import de la inversió, amb 392 milions d’euros, 151 milions d’euros, 91’6 milions d’euros i 80’5 milions d’euros respectivament.\nPer sectors, destaquen les inversions en la Fabricació d’altres productes minerals no metàl·lics, amb 170 milions d’euros, també el Transport marítim i per vies navegables interiors, amb 160 milions d’euros.\nLi segueix la Fabricació de vehicles de motor amb 101 milions d’euros, així com el Comerç major i intermediaris amb 70 milions d’euros, la Fabricació de mobles, amb una inversió de 44 milions d’euros, la Indústria de l’alimentació, amb 42 milions d’euros, així com els Serveis tècnics d’arquitectura i enginyeria, amb 36 milions d’euros.\nDes de 2011, el Valencian Investment Desk (ViD) ha atés ja més de 500 iniciatives d’inversió en la Comunitat Valenciana. En 2021, malgrat la complexitat del context i de les limitacions quant a promoció en l’exterior, el ViD ha atés 91 iniciatives d’inversió.\nAquesta tendència es manté en 2022, amb 20 projectes atesos en el primer trimestre, el 50% d’ells del sector TIC. També són presents els sectors d’automoció, béns d’equip i energia.\nEn el balanç de 2021 destaca l’increment del nombre de grans projectes: 7 dels projectes atesos preveuen una inversió entre els 50 i els 200 milions d’euros i 9 inversions són superiors als 200 milions.\nEmpreses de 37 països han mostrat interés per invertir en la Comunitat Valenciana en 2021, fonamentalment procedents d’Europa (49%), Àsia (18%) i Amèrica Llatina (14%), que supera per primera vegada a Amèrica del Nord (8%).\nEl sector TIC continua destacant a nivell sectorial, amb un quart dels projectes. Segueixen el sector agroalimentari, automoció, logística i transport i energies renovables.\n← Un estudi de l’UJI mostra l’eficàcia de l’art i la cocreació per al disseny de videojocs inspirats en la ciència climàtica\nTransició Ecològica aprova la revisió del pla de prevenció d’incendis de la Serra Calderona →


La Concòrdia dóna un pas de gegant de cara al play-off d’ascens en golejar l’Hispanic (6-1) | La Llagosta informa\nEl Club Deportivo la Concòrdia ha golejat (6-1) aquesta tarda l’Hispanic de Torrent i la propera jornada ja es podria assegurar la classificació per disputar el play-off d’ascens a la Primera Divisió espanyola. Les llagostenques han fet un gran partit i han estat molt superiors a les seves rivals.\nDes del primer moment, la Concòrdia ha disposat d’ocasions de gol. Cris i Villa han xutat contra el pal. El marcador l’ha obert Cris al minut 7 amb un llançament llunyà. El 2 a 0 l’ha fet Sonia Blanco, en transformar un penal sobre Cris. Dos minuts després, Sonia Blanco ha xutat contra el travesser.\nLa portera local, Clàudia, ha estat molt encertada en les poques ocasions que han tingut les visitants. Durant la segona part, ha continuat el domini de les jugadores de Dani Mosteiro. Al minut 8, Cris ha marcat el 3 a 0. Cinc minuts després, ha arribat el gol de l’Hispanic. Sonia Blanco ha donat tranquil·litat al seu equip amb el 4 a 1. La golejada l’han tancada Villa i Alba.\nA falta de dues jornades per acabar la fase regular, la Concòrdia manté la primera posició amb dos punts més que el Xaloc d’Alacant i cinc més que l’Eixample, que avui ha perdut contra l’Intersala Promises.\nEl proper cap de setmana, les llagostenques jugaran a la pista del cuer, l’Avenida Alagón, i ja podrien assegurar-se matemàticament la seva participació al play-off, ja que les seves dues principals s’enfronten entre elles.


El Fraikin es juga contra el Barça ficar-se a la Copa Asobal - somVallès\nEls granollerins, al quart lloc, necesisten sumar 1 punt més que els tercers, el Frigoríficos Morrazo\nDivendres, 11 de desembre de 2015 | 17:00h\nEl Fraikin BM Granollers es jugarà a la pitjor pista de l'Asobal, al Palau Blaugrana, ficar-se a la final a quatre de la Copa Asobal. Els granollerins arriben a la darrera jornada de la primera volta de la competició domèstica al quart lloc i, de moment, fora de la Copa.\nPer classificar-se a la fase final de la Copa Asobal, el Fraikin necessita quedar al tercer lloc, que ocupa ara mateix el Frígorificos Morrazo amb els mateixos 21 punts. El rival dels de Carlos Viver és el més complicat possible, ja que el FC Barcelona encara no ha perdut cap partit en lliga. El clàssic català de l'handvol es jugarà aquest dissabte (20.30 h)\nPel que fa el rival del Frigoríficos Morrazo, juga al seu pavelló al mateix dissabte i a la mateixa hora contra l'Abanca Ademar León. precissament, l'euqip de Lleó té una plaça directe a la Copa Asobal perquè és le club amfitrió. Les altres dues són del Barça i el Naturhouse la Rioja, primer i segon de la lliga respectivament. L'Ademar León ocupa el cinquè lloc amb 18 punts.


El dia 26 de novembre els alumnes de català de 1r d’ESO van a anar a Barcelona al teatre. L’obra que van veure va ser “Castle School Musical” al Teatre Victòria.\nVan assistir-hi 75 alumnes i al final de l’espectacle van tenir l’oportunitat de saludar i fotografiar-se amb els actors.\nReunió informativa – Colònies de can Brugarola\nBlanes, 5 de març de 2018\nBenvolguts famílies de 1r d’ESO,\nUs informem que demà dimarts 6 de març a les 19.30h tindrà lloc una reunió informativa sobre les colònies de can Brugarola on s’explicarà tot el que necessiteu saber sobre la sortida.\nTambé us adjuntem unes dades d’interès i que pretenen resumir el que es parlarà demà.\nLes dades més importants de la sortida a Canet de Mar que faran els vostres fills i filles.\nHora de sortida del dimecres 14 de març : 8:45 a l’estació de Blanes.\nHora d’arribada a l’estació de Blanes el divendres 16 de març: 15:50 aproximadament.\nRecordeu també que cal dur pel primer dia esmorzar i dinar.\nEls alumnes han de dur:\nEstris escolars. Estoig. Fulls en blanc. Dossier de l’alumne (és un per grup de treball que lliurarem a l’estació).\nMotxilla petita. Pel dia a dia.\nParaigua o impermeable per si plou.\nRecordeu que els alumnes no poden portar mòbil i que penjarem cada dia fotos\ni una petita ressenya del que fem a Canet de Mar.\nEns posem a la seva disposició,\nProfessorat i coordinació de 1r d’ESO\nEsprint de Matemàtiques\nEl dia 21 de febrer, 17 alumnes de 1r d’ESO i 5 alumnes de 2n d’ESO han participat en el concurs Esprint de Matemàtiques, en el que partícipaven instituts de tot Catalunya, la comunitat valenciana i Balears.\nHan hagut de resoldre 10 problemes, que algun que d’altre se’ls ha resistit més del compte, però afortunadament en prop d’una hora i tres quarts han aconseguit resoldre’ls tots.\nRestem a l’espera de veure la classificació entre tots els partícipants\nVisita d’Arturo Padilla, autor de Presoners del mar\nEl 14 de febrer ha visitat el nostre centre l’escriptor Arturo Padilla, autor del llibre Presoners del mar que han llegit els alumnes de 1r d’ESO. L’autor ha estat brillant i s’ha posat les noies i nois a la butxaca!\nEls alumnes de 1r d’ESOhan fet unes postals de Nadal i les han regalades als alumnes de 6è de primària de les escoles Mn.Joan Batlle i Quatre Vents.\nHa estat una estona on els alumnes de 1r. han pogut recodar experiències i han pogut explicar la seva experiència a l’institut.


Studio Apartment Luksas Dubrovnik Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Studio Apartment Luksas\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Dubrovnik, no busqui més enllà de Studio Apartment Luksas. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Studio Apartment Luksas és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Studio Apartment Luksas no troba competidors en cap categoria.