Esquers per les pajareres\nFòrum de pesca en català :: Material :: Esquers\nAdmin el Dj 23 Abr 2009, 22:25\nAquí us poso un parell d'esquers d'spinning que són força pesats i fàcils de llençar fins i tot amb una canya de jigging si és d'una acció lleugera. El Jackson es pot fer servir també pel curri, no aguanta molta velocitat però s'enfonsa una mica, el Maria no ho he provat encara. Tots 2 models tenen uns colors molt hologràfics i són ideals per llençar a les pajareres, doncs al pesar una mica, es llencen molt bé i no és difícil fer-los nedar correctament. És una bona alternativa per als qui solen fer spinning amb jigs petits enlloc de rapales.\nRe: Esquers per les pajareres\nkurry el Dv 24 Abr 2009, 13:19\nAquests esquers no els he provat, però el jig "Mucho Lucir" de la casa Maria sempre m'ha donat molts bons resultats, he tret varies espècies diferents.\nA veure si aquesta versió de spinning també funciona igual de bé!\narb58 el Dv 24 Abr 2009, 16:02\nTinc tots dos, pro encara els haig de probar, ja veurem.\nEl seu pes pot ser clau per llancarlo mes lluny, tenen bona pinta.\nkruskis el Dt 28 Abr 2009, 01:46\nVeig que no sóc l'únic que té esquers a la caixa que no ha provat mai... Em sembla que és una malaltia molt estesa entre els pescadors....\nRaül el Ds 30 Maig 2009, 00:30\njo tinc el jackon, llença i neda molt bé però val una pasta! Per cert, també tinc uns quants ferros per estrenar...\nés més, no em fareu creure que ningú del forum porta un peixicu de clauer! Tinc tres clauers amb artificials dels bons, i tots han pescat alguna cosa!\nSi ja ho diu la dona que estic malalt...\nllampugaire el Dl 01 Jun 2009, 11:23\nno se quant pesen aquests peixos... Però si no pesen com un jig, difícilment podrem llençar-los lluny.\nJo sempre llenço jigs a les pajareres, després el deixo que s'enfonsi uns quant metres al mig de la menjadora i recollida a cops, com fem amb el jigging vertical. Funciona prou bé.\nkruskis el Dl 01 Jun 2009, 23:13\nAra no sé lo que pesaven exactament, me sembla que 28 grams o algo així... Amb la canya de jigging molt difícils de llençar bé, aquests per anar bé han de ser amb la de spinning directament\nRaül el Dt 02 Jun 2009, 01:39\nEl jacskon pesa uns 28 gr i té 7cm. Llença molt bé i neda com un peix, però encara no l'he estrenat!\nL'altre dia al Cap Norfeu es succeïen les pajareres... Els primers tirs els vaig fer amb el mucho lucir de color rosa i PAM!! biso de kg! Després vam fer dos aranyes i com que no ens fan gaire gràcia vaig muntar metralletes + jig petit. Vam pescar forces oblades (dos cops de tres en tres!). Quan desapareixien les pajareres ens acostavem a les pedres i amb un fons d'uns 20-30m i on comença la roca vaig fer tres pagres petits (com tiren!). Però el cabró del meu company al migdia va clavar un dento d'uns dos kg!!! i amb una de les plomes!!!!\nA les pajareres, de tant en tant deixeu caure els jigs fins el fons... hi ha sorpreses!!!\nteixi el Dt 02 Jun 2009, 08:37\njo o tindre que provar de llençar a les pajareras, ja que no o e fet mai, sempre les treballem al curri amb plumes i dificilment en passis una sense picade, salut\narb58 el Dt 02 Jun 2009, 20:50\nhola company, si amb permets et donaré la rao de perque no s´ha de fer curri a les pajareras.\nVeuras, cuan trobis una pajarera acostat lo suficient per poguer llenca el jigg, aixi no la desfaras, si pases per sobre fent curri la desfaras normalment.\nAixo nomes es el meu consell, tu fes el que et sembli.\nPero ho dic per la experiencie que hi tinc.\nPots pescar cada vegade que pasis fent curri, pero si et quedas al marge, pescaras fins que s acabi.\nRaül el Dt 02 Jun 2009, 23:41\ntens raó, si ens quedem tots al marge hi ha peix per tothom! Sovint hi ha algun espavilat que es fot pel mig, normalment no pesca res, i no deixa pescar res més als altres!\nllampugaire el Dc 03 Jun 2009, 15:42\narb58 escrigué: hola company, si amb permets et donaré la rao de perque no s´ha de fer curri a les pajareras.\ntens raó, però de vegades la mola de peix es desplaça molt ràpidament i no pots estar aturant i engegant el barco. Llavors no queda més remei que fer curri: tirar una línia un xic llarga i fer passades en semicercle per fora la mola de peix, de manera que l'embarcació no travessi la mola però l'esquer hi passi pel mig.\nEvidentment, això només funciona si ets la única embarcació que hi ha.\nPer cert, els que travessen la mola tot i veure que tu hi estàs llençant el jig són uns @k%÷\_B¶ ƒ∫å€∂\nteixi el Dc 03 Jun 2009, 23:55\njo fa mols anys que faig el curri, y mai paso per sobre la pajarera, normalment porto les lineas sobre els 100 metres de distancia, i las borejo de manera que per sobre nomes passin els esquers,salut\nfran el Dt 23 Jun 2009, 15:54\nteixi escrigué: jo fa mols anys que faig el curri, y mai paso per sobre la pajarera, normalment porto les lineas sobre els 100 metres de distancia, i las borejo de manera que per sobre nomes passin els esquers,salut\nOjalá hi hagués molts que tinguessin la mateixa actitud que tu..als que ens agrada fer spinning, ens posem a una distància prudencial, i de veritat que sap molt malament quan arriba un i passa per el mig de la pajarera.\nI parlant sobre el tema principal, pues en una pajarera cualsevol peixet pot ser bó, ja sigui un jig, un minow, un vinilo, en teoría s'ha d'intentar imitar al máxim el peix pasto que están menjant, però també hi han dies que llençis el que llençis piquen...com hi han dies que no ets capaç de clavar res...\nkruskis el Ds 01 Maig 2010, 17:37\nReobriré aquest tema que vaig obrir fa més d'un any perquè l'altre dia vaig rescatar de la caixa d'esquers un peixicu que feia 2 anys que tenia aparcat... És el Maria Viva parade, que el vaig comprar seguint els consells de varis pescadors que m'havien dit que era mèl per a les pajareres. El vaig provar moltes vegades i mai vaig tenir cap resultat, el vaig deixar abandonat a la caixa dels "destronats", fins ara fa 15 dies.\nFa 15 dies, els tripulants de la Bala Perduda ens vam trobar immersos enmig d'una gran saltada de bonítols que no s'acabava mai, podiem llençar tantes vegades com volíem i si es dissolia, es tornava a crear aquella bogeria de peix saltant fora de l'aigua. Estàvem provant amb el Hart Glaze i amb el Yozuri Metallic Sardine però va aparèixer l'Alex i sen's va posar al costat i el molt ... tenia moltes més picades que nosaltres, ens va dir que feia servir el Maria Viva Parade.\nEl vaig treure de la capseta dels desterrats, el pobre tenia la potera que fotia fàstic de rovellada, però vaig decidir posar-lo. Llavors, va donar un tomb el dia, la cosa va millorar molt.\nPotser és que he agafat més experiència amb l'spinning durant aquest any però he descobert que aquest jig va de collons, si lo dónes la velocitat que vol, ve nedant amb un moviment sexy sense quasi haver-li de donar moviment a la canya.\nusuari el Dg 02 Maig 2010, 23:04\nMolt be kruskis, merci per deixar-me fotre-li el ull intentare muntar el Maria Viva parade abiam si surt un bon streamer\nData de registre : 25/01/2010\nTola el Dg 02 Maig 2010, 23:11\nLes meves preferències no són per cap d'aquests dos esquers que presenteu. El Maria duplex neda força malament i costa una pasta tridimensional. Si no vaig errat, pesca 35g. El Jackson encara més pasta, però neda una mica millor.\nEntre un i l'altre, prefereixo un mucho lucir, amb diferència. Tants en perdi, tants me'n compraré.\nEl Jackson o el Maria duplex només els trobo utilitat quan els bisos estan en profunditat amagats de tanta barca i munto una metralleta a profunditat.\nRaül el Dg 02 Maig 2010, 23:38\nel viva parade està bé, el glazze també... però és que amb una saltada de bonítols piquen amb qualsevol! no és qüestió del ferro, sinó del moviment.\nno sé on us vaig escriure un relat. PEr no perdre temps desenganxant jigs (de vegades venen molt ben clavats) el que vaig fer era obrir el mosquetó i canviar el jig. En mitja horeta en vaig treure set, i tots set amb jigs diferents, amb colors diferents i gramatges diferents.\nno és qüestió de gust, sinó de moviment sexy\nno us obsessioneu amb marques, ni compreu els més cars. Tots funcionen. Paraula.\nkruskis el Dl 03 Maig 2010, 01:36\nTens raó Tola, aquest post el vaig obrir fa més d'un any, si l'obrís ara, de ben segur que ni el Duplex, ni els Jackson serien la meva elecció. Jo em quedo amb Mucho Lucir, Glaze, Metallic Sardine, L-Jack i el meu nou amor.... Viva parade.\nDe totes maneres, el més polivalent és el Mucho Lucir, tot i es pela més que la òstia, de seguida et quedes sense hologràfic. Per als amants d'aquest jig, també hi ha la versió barata, el Lucifer de la casa Kali:\nTola el Dl 03 Maig 2010, 10:04\nCertament que el mucho lucir es pela que fa fàstic. Però... però... però per això hi ha l'enginy! impregna'l de pega assessina d'aquesta que enganxa en dos minuts i quedarà revestit d'una capa dura com el formigó, que ni els dèntols podran trencar-lo amb les seves dentotes.\nI si llences ran de roques, mira de no llençar massa fort, que entra a l'aigua de cul i si pica contra les roques, et quedarà l'anella de darreres ben escatxarrada i el cul del Mucho lucir, escarxofat talment com si hagués passat un Carnaval a Sitges. Te lo dice prudencio...\nmikel k el Dl 03 Maig 2010, 16:33\nHola nens!el viva parade el vaig coneixar la temporada pasada com be sap Tola,es exemplar amb capturas pero te un petit defecte gue el podeu arreglar senzillament,tinc 2 un meu unaltre del nano,curiosament cumprat a dues botigas diferentes y me e a dunat gue entra aigua al seu interior tots 2 posan el plastic de un color blanguinos el gue e fet es xucla el aigua salada del interior,bahh!!!quin fastic y despres le e sellat amb unes gotas de "araldiit"aguella pega gue ba amb 2 conponents,una gota a cada extrem y de cine.Despres pergue recupers una mica el "sexu atil"le inprecnat amb un barnis gue es barniz ceramic,gue el faig servi per dona brillo als uyalls dels senglars.Demau barnis ceramic a qualsevol drogueria y araldit per sella y de cine.\nkruskis el Dl 03 Maig 2010, 23:01\nHo hauré de provar!\nszac el Dl 03 Maig 2010, 23:22\nTola escrigué: Krusquis, Crusquis....\nEl problema de la pega com dius Tola, és que te que estar ben segellat, i després al poc temps engrogueix molt i és veu poc l'holografia. El millor és submergir el jig amb resina epoxi, et queda ben segellat i no engrogueix.\not el Dt 04 Maig 2010, 11:43\nhos en deixeu un d'aquest tipus! de 16€\nEl IMA japan 30gr 90mm una marca que es dedica molt al mar!\nkurry el Dt 04 Maig 2010, 14:52\nJo, definitivament, em quedo amb el Mucho Lucir i els Glaze.\nEl Mucho Lucir m'ha fet captures tot i estar del tot pelat! jejeje és infalible!\nAra haig de provar el Lucifer...


Quan vaig estar de pràctiques a l'escola bressol les mestres tenien una caixa gran plena de capsetes petites on en cada una d'elles hi havia un element amb el qual s'identificava per una cançó.\nAlguna d'aquestes capsetes les portaven els pares de casa seva per així ensenyar noves cançons als nens, i a les mestres. Una de les cançons que va portar una mare i que jo no coneixia és la de Pin Pon.\nAquí us deixo un vídeo on es canta la cançó:\nLa veritat és que la lletra de la cançó que nosaltres cantavem no era exactament igual a l'original. Personalment m'agrada molt més la forma com la cantavem nosaltres, aquí us deixo la lletra escrita per si us interessa ( és canta amb la mateixa melodia que en la del vídeo)\nPin pon es un muñeco muy guapo y de cartón, de cartón\nSe desenreda el pelo con peine de marfil, de marfil\ny si se da tirones no llora ni hace así, ni hace así\nCuando las estrellitas empiezan a brillar, a brillar\nPin pon da buenas noches y va a descansar, descansar.\nLa capseta que va portar la mare estava decorada amb estrelletes per dins i amb un llit senzillet fet amb roba. El Pin Pon també hi era i estava fet amb cartó fi, la veritat és que em va agradar moltíssim.\nEtiquetes de comentaris: lletra, Pin Pon\nUn altre cop en marxa\nFeia molt de temps que no escribia res en aquest bloc i la veritat és que no sé perquè vaig deixar descriure-hi. Ara que torno a estar de pràctiques, m'han ensenyat bastantes cançons més, així que m'agradaria anar-les publicant :)\nLa cançó que us porto avui és: "Amb una cua. L'elefant". La veritat és que mai havia sentit a cantar aquesta cançó i en seguida se'm va quedar.\npasseja per un camp\ni alegre va cantant. (bis)\nAmb una cua, amb una cua\ni una trompa al davant. (bis)\nI així es pot repetir amb dos elefants, tres... seria una versió al català de la cançó "Un elefante se balanceaba"\nLa mala notícia és que no he trobat cap partitura ni cap vídeo sobre la cançó. Tot i així, gràcies a la web de Xtec, he pogut trobar els acords, així que us els deixaré apuntats.\nPublicat per Alba - a 13:33 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: elefant\nPublicat per Alba - a 14:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: cap panxa genolls i peus, corporal, lletra, partitura, vídeo\nTot i què aquesta cançó és per a nens més grans, també es pot escoltar a l'hora de la migdiada per als més petits o, també, per a fer una audició on els nens escolten el nom dels seus personatges preferits mentre es relaxen, a més poden aprendre valors d'amistat.\nPublicat per Alba - a 13:09 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: audició, Qualsevol nit pot sortir el sol, vídeo\nAquesta bonica cançó parla sobre l'amistat, tot i què al final és bastant trist.\nAbans d'aprendre-la, el mestre pot crear un ambient màgic, pot parlar una mica d'en Puff i d'on viu, d'aquesta manera els nens poden arribar a creure en ell i així, més endevant també es pot anar a visitar llocs com el bosc, on els nens han de buscar materials per trobar en Puff (Per exemple, pot ser que els mestres diguin: "A dins d'una cova s'hi troba en Puff, voleu sentir com respira? Però abans, tenim que recollir fulles i menjar per ell!") i d'aquesta manera, participen en activitats i poden aprendre moltes coses.\nPublicat per Alba - a 12:59 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: el dràc màgic, lletra, partitura, Puff, vídeo\nPublicat per Alba - a 12:44 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Deu pometes té el pomer\nAquesta cançó es per a nens de 4 a 6 anys. La temàtica principal de la cançó és el compàs 3/4 que els nens poden anar seguint mentres piquen de mans. A part del compàs, aquesta cançó també treballa la durada i l'altura. També es pot variar la intensitat de la cançó o fer un canon.\nPublicat per Alba - a 12:58 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: altura, Canon, compàs 3/4, dins la fosca, durada, intensitat, lletra, partitura, vídeo\nA Betlem m'en vull anar (1)\nDeu pometes té el pomer (1)\nEl ball de Sant Farriol (1)\nEl lleó no em fa por (1)\nLa coqueta de sucre (1)\nLa masovera (1)\nProu brogit (1)\nTres i tres i tres fan nou (1)\nUn moix dalt una taulada (1)\nUni dori (1)\nbarres divisòries (1)\ncap panxa genolls i peus (1)\ncompàs 3/4 (1)\nel cucut bromista (1)\nel dràc màgic (1)\nquinze són quinze (1)


segarra [2013/11/10 22:28] (Actual)\n+ ====== SEGARRA ======\n+ * Segarra és el nom d’una comarca de Lleida.  Del nom de la comarca ha passat a ser un cognom molt comú, i en particular a terres valencianes.  Així ha esdevingut en antropònim.  Deriva del mot d’origen ibèric sagarr: poma ([[ON]])\n+ * **Alqueria de Segarra.**-  A falta de més informació, nomes podem fer algunes conjetures. El cognom Segarra era comú a Quart, en 1786 fou alcalde major Vicent Segarra ([[Privilegis]], p. 101) Al [[Llibre Padró]] apareixen (fs. 8, 8v) les vídues dels germans Bautista i Mariano Segarra.  Cadascuna tenen en propietat el que pareix la meitat d’una casa més gran situada al Carrer de les [[ERES]],  la qual cosa ens pot fer pensar que es tractava d’una alqueria vora els camps de l’[[ARQUILLO]] o l’[[ALITRÀ]].  Per fer-se una idea, la casa que després seria el Palau del [[MARQUÉS]],  tenia, al [[Llibre Padró]], una renda assignada de 4200 lliures, i les dos cases de la possible alqueria sumaven 1800 de renda.\n+ * **Partida de l’Alqueria de Segarra.**-  Apareix al [[Llibre Padró]] (f. 52). Segurament es tracta d’un antropònim, com pareix que es desprèn del Llibre Padró (fs. 8 i 8v). Es trobava per la zona de l’[[ARQUILLO]], o, més al nord, a l'[[ALITRÀ]].\nsegarra.txt · Última modificació el: 2013/11/10 22:28 (edició externa)


Esteve Plantada reflexiona sobre l'amor, la identitat i la relació entre el jo i el col·lectiu al poemari 'Troncal' La República\nEsteve Plantada reflexiona sobre l’amor, la identitat i la relació entre el jo i el col·lectiu al poemari ‘Troncal’\nACN Barcelona.-El periodista cultural i crític cinematogràfic Esteve Plantada publica el poemari, Troncal’ (LaBreu Edicions) que té com a fil conductor l’amor, però també hi tenen cabuda reflexions sobre la […]\nACN Barcelona.-El periodista cultural i crític cinematogràfic Esteve Plantada publica el poemari, Troncal’ (LaBreu Edicions) que té com a fil conductor l’amor, però també hi tenen cabuda reflexions sobre la relació entre pare i fill i entre el jo i la col·lectivitat, i la identitat. Així mateix, al llibre hi té un pes important, a la segona part, l’actualitat i els fets polítics que van de l’octubre del 2017 a l’octubre del 2019. En una entrevista amb l’ACN, Plantada admet que mentre escrivia ‘Troncal’ estaven passant moltes coses a Catalunya en el terreny polític i assegura que aquest és el llibre que té “més arrelat a l’ara i al present” i, reconeix, no se n’ha pogut deslligar.\nPlantada apunta que hi ha un fil que relliga ‘Troncal’ que és llegir-lo com si fossin poemes d’amor “amb l’estira-i-arronsa entre la identitat i la parella i el fet de ser-hi i no ser-hi”. A banda, hi ha altres capes com la reflexió d’un pare sobre com creixen els seus fills i quina relació s’estableixen entre ells i una altra capa “centrada en el jo, que és l’individu, i el tu, que és la col·lectivitat, i quina relació s’estableix entre un mateix i el col·lectiu”. El poemari arrenca amb ‘Rosebud’, en una clara referència al clàssic de cinema ‘Ciutadà Kane’. Aquest poema connecta amb el seu anterior llibre de poemes ‘Bing Bang Llàtzer’ que jugava molt al simbolisme cinematogràfic. “Tenia ganes de deslligar-me d’això i em va semblar que era molt poètic i de justícia començar amb ‘Rosebud’ que és un gran símbol cinematogràfic i em servia tot aquest pòsit del referent a la infantesa d’allò que som i no som i del retorn”. El llibre es divideix en dues parts. La primera està molt clarament dirigida a un tu i un jo, desgrana, i a la segona part hi entra la col·lectivitat. La transició de la primera part a la segona és a través del poema ‘Transversal’. A la segona, el col·lectiu agafa molt de protagonisme. Admet que mentre escrivia ‘Troncal’ estaven passant moltes coses i és el llibre que té “més arrelat a l’ara i al present perquè no me n’he pogut deslligar”, on hi té una gran presència al que va passar de l’octubre del 2017 al 2019. “No està escrit d’una manera explícita però qui vulgui trobar-hi els lligams ho pot fer”. Ha dedicat un poema que es diu ‘El hàmster’ a com percep la situació política de Catalunya: “Estem en aquesta roda, no ens en sortim però no acabem de desaparèixer”. Un altre més explícit és ‘Octubre de’.Ha confessat que sempre s’ha dit d’ell que era un autor “molt urbanita i que se situa molt en l’espai de la ciutat amb molt de ciment i asfalt”. El periodista assegura que tenia ganes “de fer un llibre que s’allunyés d’aquesta imatge”. D’aquí va néixer el llibre: “De la voluntat de tocar la terra i anar a un ambient més rural i de paisatge, de tocar els materials més orgànics”. A Plantada li interessava plasmar al poemari la idea d’allò que roman i que perdura al llarg del temps i “de les coses essencials que es van repetint”. Una idea molt present al llibre és la idea circular i “de donar voltes per acabar sent els mateixos o diferents”. El periodista reconeix que no dona mai per acabat un poema. Recorda un professor que li deia que un poema no s’acaba, sinó que s’abandona. “El mateix passa amb els llibres, les novel·les i els contes. Tinc la necessitat de tancar el poemari perquè els treballo en conjunt de forma orgànica amb una estructura definida i arriba un punt en que he de dir prou. Jo estaria reescrivint molta estona, però no ho pots estar fent eternament”, afegeix. L’autor Esteve Plantada (Granollers, 1979) és periodista cultural i crític cinematogràfic. Ha publicat ‘A l’ombra dels violins’ (La Magrana, 1997), ‘Fosca Límit’ (AdiA, 2015), ‘Big Bang Llàtzer’ (Lleonard Muntaner, 2016. Premi de Poesia Mediterrània Pare Colom). Ha estat inclòs en diverses antologies, com ara ‘Ningú no ens representa. Poetes emprenyats’, ‘Poésie catalane: les voix ne dorment jamais’ (Exit, revue de poésie, Quebec, 2010). Ha estat traduït al castellà, francès i basc. Ha participat en festivals com el XXXIV Festival International de la poésie de Trois-Rivières, el XVII Festival de Poesia de la Mediterrània o els Jocs Florals Revival de Cambridge, entre altres recitals.


El Punt Avui - Notícia: Josep Prat dimiteix com a president de l'ICS\nTweet\tEl conseller de Salut, Boi Ruiz i el dimitit Josep Prat, a la dreta en una imatge recent Foto: ACN.\nEn una breu nota, la conselleria de Salut va anunciar ahir la dimissió de Josep Prat com a president de l'Institut Català de la Salut (ISC). La petició al conseller Boi Ruiz es fa per “poder dedicar tots els seus esforços a assumptes que l'afecten”. La setmana que ve, el Parlament aprovarà amb tota probabilitat la creació d'una comissió d'investigació, a iniciativa del PSC, per saber la implicació, entre d'altres, de Prat i l'expresident del Consorci Hospitalari de Catalunya, Ramon Bagó, en nombroses irregularitats denunciades en l'àmbit sanitari.Poc després de saber-se la marxa de Prat, el conseller Boi Ruiz assegurava: “He acceptat alliberar-lo perquè faci front a tots els seus problemes.” El seu successor serà nomenat d'aquí a uns dies.El febrer del 2011, Prat va ser nomenat número dos de la conselleria. Llavors compatibilitzava el càrrec amb el de director general del grup d'empreses municipals Innova de Reus, on va ser nomenat el 2003 i d'on cobrava 280.000 euros anuals. El gener passat, la Candidatura d'Unitat Popular (CUP) va portar a la fiscalia de l'Audiencia Nacional i a l'Oficina Antifrau les presumptes incompatibilitats de càrrecs de Prat, que també era vicepresident d'una de les majors mútues sanitàries estatals, USP. La denúncia va forçar-ne la dimissió a Innova. Aleshores, el portaveu del govern, Francesc Homs, va assegurar que el nomenament al capdavant de l'ICS complia “escrupolosament la legalitat” i que Prat era un professional de “reconegut prestigi” en l'àmbit sanitari. Poc després, també va deixar el càrrec a USP.La primera denúncia de la CUP sols ha estat el començament d'una sèrie d'escàndols de presumpta corrupció a l'entorn d'Innova. El grup empresarial gestiona uns 250 milions d'euros. És a dir, tres quartes parts del pressupost municipal de Reus, i té un endeutament de 226 milions. La fiscalia, el Tribunal de Comptes, el jutjat de Reus i l'Oficina Antifrau estan investigant una sèrie de trames de presumpta corrupció, malversació de fons públics i prevaricació mentre Prat n'era el màxim responsable. Les denúncies han estat presentades per la CUP, l'Ajuntament i Ara Reus.Entre d'altres, hi ha el cas de Tecnoparc, en el qual Prat hauria autoritzat que dos alts directius i regidors municipals cobressin 132.000 euros per sous professionals mentre eren consellers d'Innova. L'aval de tres milions de l'Ajuntament a una de les empreses participades, Shirota, també està sent investigada. Aquesta empresa estava presidida per Carles Manté, exdirector general de Catsalut i Prat hauria signat el pagament de 720.000 euros durant quatre anys per treballs no justificats, la majoria sense factura. També hauria autoritzat un sou de l'arquitecte Jorge Batesteza, igualment injustificat, per assessorar per duplicat la construcció de l'hospital de Reus. Prat també hauria llogat a Benestar Social un magatzem seu a Tarragona per obrir-hi un centre de menors.\nLA FRASE He estat el protagonista d'informacions que han qüestionat la meva honorabilitatJosep PratExpresident de l'ICS Darrera actualització ( Divendres, 7 de desembre del 2012 18:09 )\nEl Punt Avui. Comarques Gironines 29-06-2012 Pàgina 27 El Punt Avui. Edició Nacional 29-06-2012 Pàgina 9 DESA LA NOTÍCIA A:\nJordi Llor (Sabadell) Senyora d'el punt s'us veu el llautó, noticia important d'amagatotis i sense sortir en portada, a qui protegiu, al sr, Bagó i companya?\nDivendres 29 juny 2012, 22:15\nJordi Llor (Sabadell) Ni un article dels vostres articulistes, ni una linea de perriodisme àcid, silenci i aqui no passa res, és molt sospitós, no voleu mossegar alguna mà que us dóna de menjar?\nDivendres 29 juny 2012, 22:18


Maluks arriben amb ‘Me toca’ al costat de La Fúmiga • Ràdio Capital de l'Empordà\nAquest divendres ha arribat l’estrena de ‘Me toca’, que formarà part del primer disc de Maluks, una formació valenciana que combina el rap amb la música urbana i amb un missatge molt canyer i feminista.\nProduïda pel músic, DJ i productor bagenc Puxi, “Me toca” té una potent base electrònica de cadència dancehall i metalls de timba cubana. En aquest single ballable de ritme tropical, les Maluks reivindiquen les veus femenines a l’escena musical del moment i canten a l’essència combativa i comunal del barri de Benimaclet de València.\nEl primer avançament de “Som i vibrem” inclou la participació de La Fúmiga, en un videoclip que ja es pot veure a Youtube. Per escoltar la resta de cançons del disc haurem d’esperar al 29 de gener.\nL’entrada Maluks arriben amb ‘Me toca’ al costat de La Fúmiga ha aparegut primer a Primera Fila.\nArticle anteriorNovetats de la setmana: Miley Cyrus, Arctic Monkeys, Bad Bunny, Joan Garrido\nArticle següentGertrudis i Doctor Prats estrenen nova versió de ‘No em dóna la gana’


BMM nº47: Memòria d'un segle - cronologia\nBARCELONA, MEMÒRIA D'UN SEGLE\nLempremta urbana de la Dictadura\nGener Obre lEmpar de Santa Llúcia a lavinguda del Tibidabo per atendre els cecs.\n20 de febrer Es produeixen inundacions al pla de Barcelona.\n18 de març Sinaugura la primera línia aèria regular a Espanya, que uneix Barcelona i la ciutat de Mallorca.\n15 dabril Neix el Partit Comunista d'Espanya.\nMaig Sinstal.len bústies als tramvies. Duraran només fins al desembre.\n9 de maig Moren cinc persones a causa de lexplosió d'una bomba que preparaven uns sindicalistes a la Bordeta.\n11 de maig Es du a terme lannexió de 908 hectàrees de la zona de Marina de l'Hospitalet per encabir-hi la nova Zona Franca de Barcelona.\n31 de maig Són afusellades quatre persones acusades de la mort de dos guàrdies civils.\nJuliol És obert al Carmel el carrer de Don Juan, que unirà aquest nou barri amb Horta (des de l'any 1922 es diu Dant).\nComença a urbanitzar-se l'avinguda Pearson. El tramvia de Sarrià arriba fins al monestir de Pedralbes.\n15 de juliol El Barcelona és el campió dEspanya de futbol.\n26 de juliol Moren quatre dones en caure una paret prop del mercat del Ninot a causa dunes pluges molt intenses.\n6 dagost Lexgovernador de Barcelona, comte de Salva-tierra, mor en un atemptat.\n12 de setembre Lexplosió duna bomba al cabaret Pompeia provoca la mort de sis persones.\n15 de setembre El governador prohibeix la venda darmes.\n17 de setembre Obre lempresa Nestlé Espanya a la Via Laietana.\n23 doctubre Se celebra la primera Fira de Mostres al Saló de Sant Joan.\n30 de novembre Obre a la Plaça de Catalunya el cafè Zurich.\nMor assassinat a la porta de casa seva, al carrer Balmes, l'advocat i diputat Francesc Layret.\n26 de desembre El Banc de Barcelona fa fallida.\nEs corre per primer cop la cursa atlètica Jean Bouin.\nSón instal.lats els urinaris de la plaça Urquinaona.\n13 de gener És inaugurada a la Diagonal cantonada Llúria l'església dels carmelites, de Domènech i Estapà.\n20 de gener Per primer cop el governador Martínez Anido aplica la llei de fugues, que consisteix a deixar anar uns detinguts i fer-los matar pel carrer. Tres sindicalistes moren aquest dia.\nMarç És inaugurada a Vila Joana, a Vallvidrera, l'Escola de Cecs i Sordmuts.\n24 dabril El sometent és autoritzat a constituir-se de fet en una milícia parafeixista.\n21 de maig Comencen les obres del primer metro.\n17 de juny Es produeix latemptat contra l'alcalde Martínez Domingo.\nJuliol Té lloc la presa de possessió dels terrenys de la futura Zona Franca, que no es farà mai.\n1 dagost És inaugurada l'Escola del Mar a la Barceloneta.\n21 dagost Mor el pastisser Agustí Massana. Amb la seva deixa es constituirà lEscola Massana, darts aplicades.\n4 de novembre Saprova lannexió de Sarrià a Barcelona, que serà efectiva el dia 1 de gener de 1922.\n13 de novembre És inaugurada a Montjuïc l'estàtua del Dant, als 600 anys de la seva mort.\nDesembre És inaugurada la talaia del Tibidabo.\n25 de desembre És inaugurat l'Estadi de la Fuxarda a Montjuïc.\nObre les portes la Clínica Corachán, prop de Sarrià.\nÉs creat el Tribunal Tutelar de Menors.\n17 de febrer És creat el Patronat Escolar de Barcelona.\n22 dabril Quatre clubs es fusionen en la Unió Esportiva Sants.\n1 de maig Ferran Fabra i Puig, marquès d'Alella, és el nou alcalde.\n20 de maig Queda inaugurat el nou camp de futbol del Barça a les Corts, enllestit en tres mesos.\nEl Barça serà de nou campió dEspanya.\n4 de juny És adquirit per als museus de Barcelona el quadre de Marià Fortuny\n11 de juny Se celebra la primera cursa de cotxes a lArrabassada.\n18 de juliol Francesc Macià crea el partit Estat Català.\n22 doctubre Es constitueix la Companyia General dAutobusos, que comença amb lexplotació de quatre línies.\n24 doctubre És destituït el governador Martínez Anido per haver muntat un fals atemptat contra ell mateix amb la intenció que això li permetés exercir una repressió més gran.\n18 de novembre El Col.legi d'Advocats es trasllada a la seva seu actual del carrer Mallorca i abandona la Casa de l'Ardiaca.\n26 de novembre Una llanxa motora envesteix una golondrina al port i com a conseqüència moren deu persones i moltes altres resulten ferides.\n8 de desembre Per primer cop es juga un partit de bàsquet a Barcelona. Els equips són els clubs Laietà i Europa.\nSón inaugurades dues noves fonts públiques: la Sardana, de Frederic Marés, a la plaça Tetuan, i la Caputxeta, de Josep Tenas, al passeig de Sant Joan.\nQueden inaugurats els cinemes Princesa (Via Laietana) i Pedró (carrer de la Cera).\nEs construeix una nova estació de mercaderies a la Sagrera.\nPintures romàniques del Pirineu són traslladades a Barcelona per exposar-les al futur Museu d'Art de Catalunya.\n7 de gener Se celebra la Diada de la Llengua Catalana a la Ciutadella.\n18 de febrer És inaugurat el camp de futbol de l'Espanyol.\n28 de febrer Einstein visita l'Escola Industrial.\n2 de març És inaugurada l'Escola Baixeras, a la Via Laietana. Una setmana després ho fa La Farigola, a Vallcarca.\n3 de març Queda obert al trànsit el viaducte de Vallcarca.\n7 de març És inaugurat el teatre Barcelona, lantic cinema Doré.\n10 de març Assassinats els sindicalistes Salvador Seguí, el Noi del Sucre, i Francesc Comes al carrer de la Cadena.\nUn tramvia i un tren xoquen a la carretera de Ribes. El resultat són tres morts i deu ferits.\nMarç És inaugurat el cinema Pathé, a Rambla de Catalunya.\n14 de maig Els treballadors del sector del transport i els escombriaires es declaren en vaga.\nJuliol Es funda el partit Unió Socialista de Catalunya.\n13 de setembre Té lloc el cop d'Estat del general Primo de Rivera, amb el qual comença la Primera Dictadura. Aquest fet coincideix amb la inauguració dels pavellons de Montjuïc dedicats a Victòria Eugènia i Alfons XIII.\n23 de setembre Se celebra la darrera cursa de braus a la plaça del Torín, a la Barceloneta.\nLHorta inaugura el seu camp de futbol.\n1 doctubre Són destituïts els ajuntaments de tot Espanya. El catedràtic de grec Josep Banqué és el nou alcalde de Barcelona.\n4 doctubre Es clausuren les entitats catalanistes.\n10 doctubre Obre les portes el cinema Coliseum, a la Gran Via.\n21 doctubre El tinent coronel Fernando Álvarez de la Campa és el nou alcalde. Josep Banqué havia dimitit el dia 12.\n7 de novembre Es creen noves escoles municipals al Parc del Guinardó.\n30 de novembre L'exregidor Manuel Carrasco i Formiguera, condemnat per un delicte de premsa, és traslladat al penal de Burgos.\n30 de desembre Mor l'arquitecte Lluís Domènech i Montaner.\nEs construeixen les primeres cases al futur barri de Trinitat Vella.\nObre la pastisseria Foix a la plaça de Sarrià. Des del 1886 ja era oberta al carrer Gran de Sarrià.\n7 de gener S'inaugura la Font de l'Efebus, obra d'Àngel Tarrach, a la cruïlla formada per lavinguda Diagonal i el carrer Bailén.\n10 de gener Es dissolen les diputacions.\n30 de gener El monàrquic Alfons Sala és nomenat nou president de la Mancomunitat en ser destituït Puig i Cadafalch.\nFebrer Rubió i Tudurí dissenya el Parc de la Font del Racó, a l'avinguda del Tibidabo.\n28 de febrer A conseqüència de la gran nevada molta gent no pot anar a treballar i al carrer dAribau senfonsa una teulada i mor una dona.\n9 de març Queda inaugurada a Sant Andreu l'església de Sant Pacià.\n14 de març És indultat l'exregidor Carrasco i Formiguera.\n25 de març Dues persones moren en un incendi al teatre Principal.\n12 dabril Moren onze persones com a conseqüència de lensorrament al futur Metro Transversal. L'incident té lloc a la Gran Via, entre Casanova i Urgell.\n14 dabril Primo de Rivera crea el partit Unión Patriótica.\n24 dabril Se suspenen els actes dels centenaris de Clavé i Pi i Margall.\n4 de maig Se celebra a Tolosa el sisè centenari dels primers Jocs Florals perquè no es pot fer a Barcelona.\n12 de maig Alfons XIII pren possessió del Palau de Pedralbes.\n14 de maig El Rei i el dictador inauguren el monument a mossèn Cinto, de Borrell i Nicolau, a la cruïlla de lavinguda Diagonal amb el passeig de Sant Joan. Els catalanistes van a la tomba del poeta en senyal de protesta.\n20 de maig Obre les portes l'Hospital de la Creu Roja.\n28 de maig El botxí de Barcelona, Rogelio Pérez, és assassinat al Raval.\nJuny Per primera vegada se celebra la Fira de Mostres a Montjuïc.\n19 de juny Té lloc el multitudinari enterrament dÀngel Guimerà.\n7 dagost Mor el poeta Joan Salvat-Papasseit.\n29 dagost Darius Romeu, baró de Viver, és escollit nou alcalde.\n5 de setembre Es prohibeix la sardana La Santa Espina.\n15 de setembre Obre l'Hospital de l'Esperança.\n6 de novembre Es produeixen enfrontaments entre sindicalistes i policies, a conseqüència dels quals mor un policia i són detinguts alguns sindicalistes. Seran condemnats a mort Josep Llàcer i Juan Montejo.\n14 de novembre Queda inaugurada la primera emissora d'Espanya, Ràdio Barcelona.\nPrimitius estudis de Ràdio Barcelona, la primera emissora dEspanya.\n19 de novembre Cau un hidroavió al passatge Escudellers. Moren dos dels tripulants.\n2 de desembre Sinaugura el teatre Circ Olímpia a la Ronda de Sant Pau. Tancarà el 1947.\n13 de desembre Luigi Pirandello visita Barcelona.\n19 de desembre Neix l'editorial Barcino.\n30 de desembre És inaugurat el primer metro de Barcelona, que uneix la Plaça de Catalunya i la de Lesseps.\nSinaugura el Sant Jordi de Josep Llimona al mirador del Llobregat, a Montjuïc.\nEls taxistes posen els primers taxímetres. A més, es pinten els taxis per primer cop de groc i negre.\n13 de gener La Diagonal, aleshores carrer Argüelles, passa a dir-se Alfons XIII.\n20 de gener Els hidroavions es fan habituals al port. Dos dells xoquen prop del Moll de Ponent i mor un dels pilots.\nMarç Obren els magatzems El Águila, al carrer Pelai.\nAdolf Florensa acaba la Casa Cambó, a la Via Laietana.\n20 de març El Govern de la Dictadura dissol la Mancomunitat.\n9 dabril Descarrila el tren de Sarrià entre l'estació de Sarrià i lestació del Peu del Funicular. Moren 26 persones i 87 més són ferides.\n12 de maig El Barcelona i el Júpiter guanyen el Campionat d'Espanya de Futbol, en primera i segona categories respectivament.\n22 de maig Dues persones moren com a conseqüència de la caiguda dun avió amb un motor incendiat sobre el carrer Almogàvers, al Poblenou.\n25 de maig Simposa una multa de 1.000 pessetes a El Correo Catalán per un article "jocoso contra el Jefe del Estado". Des d'aleshores, el cap de la censura en premsa passa a ser un militar.\n29 de maig Explota una bomba a casa del baró de Maldà, al carrer del Pi, per haver-se celebrat un ball amb assistència dels Reis.\n31 de maig És inaugurada lestació de metro de Fontana. Un mes després obre la de Liceu.\n4 de juny Es produeixen detencions a causa dun intent datemptat contra el Rei en què es col.loquen bombes al túnel de Garraf.\n12 de juny És clausurat el Foment Autonomista Català.\n14 de juny Són suspesos els partits al camp del Barça, per ser aquest equip "desafecto a la Patria".\n16 de juny Són clausurades les lògies maçòniques.\n23 de juny És clausurat l'Orfeó Català. El governador civil, Milans del Bosch, ratifica el tancament mentre lentitat "no haga terminante y palmaria manifestación de su adhesión a la unidad de la Patria, única e intangible".\n24 de juliol Es promulga el decret de creació del Port Franc de Barcelona.\n17 dagost Miquel A. Baltà, director del Laboratori Municipal, és empresonat per catalanista.\n31 dagost És inaugurat el far de Montjuïc.\n13 doctubre Saixeca la sanció a l'Orfeó Català.\n18 doctubre Neix la Defensa de los Intereses de la Propiedad Urbana de las Afueras de San Andrés, que agrupa els amos de terrenys als nous barris de Prosperitat, Charlot i Verdum.\n5 de novembre Miguel Fleta canta per primer cop al Liceu, i Carlos Gardel, al teatre Goya.\n9 de novembre És clausurat el CADCI per catalanista.\n14 de novembre Les galeries Dalmau acullen la primera exposició de Salvador Dalí.\n28 de novembre Josep Maria Milà i Camps és nomenat president de la Diputació.\n1 de gener Es fusionen les editorials Espasa i Calpe.\nMarç El Parc Güell, comprat per l'Ajuntament el 1922 en fracassar la ciutat jardí prevista, obre al públic.\nAbril Rubió i Tudurí enjardina la futura plaça Francesc Macià, a la Diagonal.\n16 dabril Té lloc lestrena de Cançó damor i de guerra al teatre Nou. El governador fa canviar el títol original, Els soldats de lideal.\n27 de maig És inaugurat el Metro Transversal, que fa el recorregut entre la Bordeta i la plaça dEspanya. Dues setmanes més tard se ninaugura un altre que arriba fins a la Plaça de Catalunya.\n10 de juny Larquitecte Antoni Gaudí mor atropellat per un tramvia.\n2 de juliol Són enderrocats els barracots adossats a l'església de Santa Maria del Mar.\n19 de juliol Mor en accident aeri, enfront de Montjuïc, el tinent José María Durán, un dels herois del vol del Plus Ultra.\n31 de juliol Es produeix latemptat frustrat contra Primo de Rivera. L'obrer anarcosindicalista Domènec Masacs, que treballa a l'Espanya Industrial, és detingut.\n23 de setembre Obre les portes el cinema Capitol amb Dick el guardiamarina, protagonitzada per Ramón Novarro.\n24 de setembre El Barça és el primer club de futbol que planta herba al seu camp.\nOctubre Obren els magatzems Jorba, al Portal de l'Àngel.\nLa Diputació de Barcelona crea la seva caixa d'estalvis, avui Caixa de Catalunya.\n© Arxiu Manuel Ortega\nCartell publicitari de Can Jorba, inaugurat el 1926, lany següent dels magatzems El Águila.\n7 doctubre Se celebra per primera vegada el Dia del Llibre.\n26 de novembre És inaugurat el tren de la potassa, que du aquest mineral des de les mines de Súria fins al port de Barcelona.\n5 de desembre És inaugurat al carrer Violant d'Hongria el Velòdrom de Sants.\nSaprova la continuació del carrer d'Urgell, que implica el trasllat de la Granja Experimental.\nRubió i Tudurí reforma la Plaça Reial i li retorna la Font de les Tres Gràcies, que era a la Rambla del Poblenou.\nSenllesteix l'escullera, que shavia començat a construir el 1905.\nPer primer cop se celebra la travessia de natació del port de Barcelona.\nComença a crear-se un nou barri prop de l'església de la Mare de Déu del Port, que es dirà Plus Ultra en record del vol daquest hidroavió espanyol, que va ser el primer a creuar lAtlàntic.\nFebrer Sobre el carrer Casanova, a l'alçada dels carrers Aragó i València. Desapareix el Pont del Mico.\n3 de febrer Un decret crea el Patronat de l'Habitatge.\n26 de febrer És inaugurat el mercat de Galvany, al carrer Santaló.\n15 de març Es crea la Junta de Urbanización y Acuartelamiento, per negociar amb l'Ajuntament la supressió d'antigues casernes.\n16 dabril Sobre de nou el Parc de la Ciutadella, després de la reforma dels jardins duta a terme per Rubió i Tudurí.\n24 de maig Es concedeix a Autobusos del Nord de Barcelona la línia d'autobusos que cobreix el trajecte entre Gràcia i el Carmel.\n3 de juny Posen el nom dels herois barcelonins de la Guerra del Francès a vuit carrers propers a la Via Laietana.\n26 de juny Federico García Lorca estrena Mariana Pineda, amb Margarita Xirgu, al teatre Goya.\n27 de juny És inaugurat el monument al doctor Andreu, obra d'Eusebi Arnau, al Tibidabo. Destruït durant la Guerra Civil, va ser substituït el 1952 per un altre de Llimona.\n30 doctubre Obre l'Escola d'Enginyers.\n1 de novembre Sinaugura la reforma de la Plaça de Catalunya. És censurat un article de Gaziel sobre el tema que havia de sortir a La Vanguardia.\n14 de desembre La companyia Iberia fa el primer vol comercial entre Barcelona i Madrid.\nTé lloc lenderroc de barraques al carrer Vilamarí, en el barri de Sant Antoni. Era una de les zones més deixades de la ciutat.\nApareixen els primers anuncis de Coca Cola a la premsa.\n3 de gener Alfons XIII regala dos camells al zoo.\n22 de gener Té lloc lhomenatge, amb un carrer que du el seu nom al barri del Clot, al coronel Jaume Sanfeliu, cap dels voluntaris catalans a Cuba i un dels set supervivents d'aquella guerra.\n12 de febrer És restaurada la façana gòtica de l'Ajuntament al carrer de la Ciutat.\n18 de febrer Sinicien les obres per perllongar la Gran Via cap a l'Hospitalet.\n1 de març Comencen les obres de la nova plaça d'Espanya.\n2 dabril El pont de Marina sobre al trànsit.\n23 dabril Sinaugura el pont falsament gòtic del carrer del Bisbe, de Rubió i Bellver. Per primera vegada sutilitza aquell dia l'expressió Barri Gòtic per designar la zona.\n19 de maig Es col.loca el monument a Frank Pearson, obra de Josep Viladomat, a la plaça de Pedralbes.\n31 de maig Capità Arenas és el nom d'un nou carrer de Pedralbes.\n8 de juny El tinent d'alcalde Garriga Bachs cedeix un solar davant de la Catedral perquè es faci una plaça que recordi els herois de la Guerra del Francès.\n10 de juny És inaugurat al carrer Bruc el nou edifici de l'Escola Municipal de Música.\n20 de juny Obre el Casino dels Banys de Sant Sebastià.\n21 de juny Eduard Aunós, ministre de Treball, posa la primera pedra de les futures cases barates, que quedaran enllestides l'any següent.\n23 de juny Obre les portes el cinema París, al Portal de l'Àngel.\n15 de juliol Es construeix una nova església, Santa Engràcia, a la Prosperitat.\n17 de juliol Es publica una ordre que obliga els diaris en català a dur els anuncis en castellà (poden afegir la traducció).\n7 dagost Saixeca a Montjuïc un monument a l'aviador Duran.\n15 dagost Reobre el santuari del Coll, que havia tancat a causa de les meriendas fraternales que organitzava Lerroux.\n23 dagost Entra en funcionament la línia d'autobusos Roca, que cobreix el recorregut que va des del carrer Còrsega fins al Guinardó.\nPosen la Deessa de Clarà a la Plaça de Catalunya. Una campanya contra la seva nuesa fa que sigui treta tres dies després. Hi tornarà poc abans de l'Exposició de 1929.\nSetembre Barraquistes del Torrent de lAnimeta, a Montjuïc, creen el cor La Joia de Montjuïc.\nDesfilada militar al passeig de Gràcia amb motiu dun acte oficial.\n16 de setembre Telefònica sinstal.la a la Plaça de Catalunya.\n11 doctubre El dirigible Zeppelin sobrevola Barcelona.\nTé lloc lenterrament multitudinari d'Ignasi Iglesias.\n24 doctubre És inaugurat el funicular a Montjuïc.\n26 de novembre Obre l'Hospital de la Magdalena a la Sagrera, ara Institut de Minusvàlids Guttmann.\nEls Encants Vells són traslladats a la plaça de les Glòries.\nLa Font d'Hèrcules és traslladada al passeig de Sant Joan, a la cruïlla amb el carrer Còrsega.\n22 de gener Es constitueix l'empresa Hispano Olivetti. La seva primera fàbrica s'instal.la al carrer Castillejos.\n3 de febrer L'Espanyol guanya el Campionat d'Espanya de Futbol.\n10 de febrer Comença el primer Campionat de Lliga de Futbol.\n16 de febrer Per primer cop s'instal.la un servei de fotos ràpides, Photomaton, al carrer Pelai.\nÉs enderrocat a la plaça de Catalunya el Cercle de Caçadors per construir a la zona que ocupava el Banc de Biscaia. També tanca el teatre Eldorado per fer-hi un altre banc, el de Bilbao.\n5 de març Són annexionades a Barcelona 227 hectàrees de Sant Adrià de Besòs. Després sanul.larà aquesta decisió.\n16 de març Sinaugura al Passeig de Gràcia el cinema Fémina.\n27 de març La delegació d'Hisenda obre a la Via Laietana.\nEl tren de Sarrià deixa danar a cel obert pel carrer Balmes.\n3 dabril Un Citroën bat el rècord en trigar 8 hores i 42 minuts a recórrer el trajecte entre Barcelona i Madrid.\n26 dabril La Policia compra lestatge actual a la Via Laietana.\n27 dabril Obre la Colònia Santiveri.\nComença a funcionar la font de Josep Maria Jujol a la nova plaça d'Espanya.\nSón inaugurades les Cases Barates del port.\n10 de maig El nou edifici de Correus entra en funcionament.\n11 de maig Es posa el fanal de Canaletes, de Félix de Azúa.\n19 de maig És inaugurada l'Exposició Internacional de Montjuïc, que inclou el Poble Espanyol. El dia següent obre l'estadi.\n22 de maig Són inaugurades quatre escoles: Lluís Vives, Ramon Llull, Baldiri Reixach (aleshores General Primo de Rivera) i Milà i Fontanals.\n24 de maig Comença a publicar-se el diari català El Matí.\n25 de maig Josep Maria Sert acaba la decoració del Saló de Cròniques de l'Ajuntament de Barcelona.\n23 de juny Acudeix a la primera revetlla a Montjuïc mig milió de persones.\n13 de juliol Són inaugurats els jardinets del final del Passeig de Gràcia.\n23 de juliol El funicular de Montjuïc arriba al castell.\n1 dagost Es col.loca el primer semàfor a la cruïlla formada pels carrers Balmes i Provença.\n21 dagost Té lloc la trobada internacional d'escoltes als Tres Pins.\nÉs inaugurada l'Estació de França.\n4 de setembre Finalitzen les obres del pont sobre el carrer dels Almogàvers, que millora les comunicacions amb el Poblenou.\n6 de setembre Un miler de joves feixistes italians visiten Barcelona i són rebuts per l'alcalde.\n19 de setembre El Coliseum estrena, per primer cop a Espanya, un film sonor, La canción de París.\n24 doctubre El zoo estrena aquari.\n3 de novembre La Catedral és declarada monument nacional.\n22 de novembre La rasa del carrer Aragó arriba fins a Sants.\nMor el doctor Jaume Ferran.\n11 de desembre Se suspèn la publicació dels diaris Las Noticias i El Matí per publicar notícies que no han passat censura. Fins al 15 no poden tornar a sortir.\n13 de desembre Joan Puig i Ferreter guanya el premi Crexells, convocat per primer cop, amb El cercle màgic.\n23 de desembre Comença a emetre Ràdio Associació de Catalunya.\n30 de desembre L'Exposició Internacional es prorroga mig any més.\nLes atraccions del Tibidabo estrenen l'avió.


L'Escola sona. Música i inclusió a les escoles d'Esplugues\nData d'inici: 01-02-2015\nData de finalització: Indefinida\nL’Escola Sona és un projecte de l'Escola Municipal de Música d'Esplugues, juntament amb la Regidoria d'Educació i la Regidoria de Cultura, dirigit a les escoles de primària de la població amb l'objectiu principal de democratitzar l'accés a la música. El projecte s'ha implementat progressivament a diferents centres educatius del municipi tenint en compte les característiques socials de les escoles, els seus alumnes i el barri en les quals es troben, per tal d'acostar la disciplina musical a aquells sectors on menys arriba.\nEl projecte consisteix en un conjunt de formacions i assajos en horari lectiu, dirigides per professors/es de l'Escola de Música i professors/es de música dels propis centres, amb un conjunt d'instruments (corda i vent) que compra l'Escola de Música i que queden al centre perquè els diferents cursos de tercer de primària que passin per l’escola puguin disposar dels instruments als centre per treballar-hi. Des que es va iniciar el projecte han participat uns 300 alumnes i actualment es disposa de seixanta instruments, entre: clarinets, saxofons, trombons, trompetes, violins i violoncels, aportats per l'Escola de Música.\nSegons les dades publicades a l’estudi de Rendibilitat social dels serveis públics municipals d’Esplugues de Llobregat, realitzat per Xavier Bonal (UAB) Marta Rovira-Martínez (UOC) i Enric Saurí (UAB) sobre l’impacte social dels serveis municipals, i en concret, de l’Escola Municipal de Música, la repercussió (impacte) de l’Escola és gran en els barris més cèntrics, però menor en d’altres. A partir d'aquí, es desenvolupa el conjunt d'accions específiques que donarà lloc al projecte l'Escola Sona. La seva posada en funcionament s'inspira en altres projectes similars a Europa, com el projecte Leerorkest a Holanda o Jedem Kind Ein Instrument (JEKI) a Alemanya, i en poblacions del nostre entorn: EMCA de l’Hospitalet, EMM d'Igualada o Quatre Cordes de Mataró.\nL'actuació s'orienta als barris perifèrics de la ciutat, i per això comença els curs 2014 – 2015 al barri de Can Vidalet, un dels barris més desfavorits de la ciutat, per oferir formació musicals als nens/es de l'escola Joan Maragall.\nEl projecte, vertebrat per l'Escola Municipal de Música, consisteix en una col·laboració entre aquesta i les escoles. L'Escola de Música és una entitat amb més de 40 anys i actualment conta amb 600 alumnes. Durant el curs 2016 – 2017, el projecte l'Escola Sona disposava de la participació de 80 infants, i l'objectiu pel curs 2017 – 2018 és arribar a disposar de 158 beneficiaris amb l'ampliació de centres escolars.\n- 1. Permetre l'accés a tots els nens i nenes, indiferentment del perfil, procedència o nivell socioeconòmic, a activitats que aportin valors a la seva educació.\n2. Promoure activitats que impulsin la cohesió social i el treball col·laboratiu i cooperatiu.\n3. Fomentar el gaudi de la pràctica musical a partir de la participació en conjunts musicals.\n4. Contribuir al desenvolupament de les competències personals i l'augment de l'autoestima de l'alumnat.\n5. Col·laborar amb centres de primària contribuint a donar més valor als seus projectes educatius.\n6. Augmentar la implicació de l'Escola Municipal de Música en el teixit educatiu de la ciutat.\n7. Ampliar la capacitat de resposta i d'acolliment del servei Escola Municipal de Música.\n8. Promoure el treball col·laboratiu entre els diferents agents educatius implicats.\n- 1. Ampliar el projecte Escola sona a tres escoles de primària de la població: Gras i Soler, Matilde Orduña i Isidre Martí, per augmentar el nombre d'alumnes beneficiats.\n2. Ampliar el nombre d'alumnat que es beneficien del projecte i tenen accés a la pràctica musical amb instruments.\n3. Establir col·laboracions entre les adreces i equips docents de les diferents escoles de primària implicades i l'Escola Municipal de Música.\n4. Satisfer la demanda dels centres de primària a tenir accés al projecte L’Escola sona.\nUniversitat Autònoma de Barcelona Externa No Participativa Universitat\nActualment, alumnes de 3r curs de primària de les escoles Joan Maragall, Can Vidalet i Gras i Soler. L’Orquestra extraescolar de l’escola Joan Maragall inclou alumnes de 4t, 5è i 6è de primària, que en el seu dia van participar en el projecte Escola sona quan feien 3r.\nProjecte Educatiu de Ciutat / Pla Educatiu d'Entorn. Els plans educatius d’entorn són una proposta de cooperació educativa entre el Departament d’Ensenyament i l’Ajuntament d'Esplugues. Aquesta col·laboració té com a objectiu aconseguir l’èxit educatiu de tot l’alumnat i contribuir a la cohesió social mitjançant l'equitat, l’educació intercultural, el foment de la convivència i l’ús de la llengua catalana.\nDurant el curs escolar tenen lloc un conjunt de sessions/classes de música, en horari lectiu, als alumnes de tercer de primària dels centres que participen en el projecte.. El professorat de l'escola de música es desplaça als centres de primaria i les activitats tenen lloc en horari escolar. En aquestes sessions també hi participen els professors/es de música del centre i els/les tutores dels grups.\nEn la primera sessió es distribueixen els instruments entre els alumnes, segons afinitats i les particularitats de cadascun. Durant el curs cada alumne toca sempre el mateix instrument. Des d'un principi es posa molt èmfasi en la cura dels instruments i en l'adquisició d'hàbits de treball a partir de rutines. El respecte als companys i la paciència són continguts que també es treballen des del primer dia. L'aprenentatge és de memòria, no s'utilitzen partitures ni símbols musicals. Es toca per imitació i a partir de ritmes i frases curtes. S'utilitza la tessitura més bàsica de cada instrument. S'interpreten temes curts dissenyats especialment per a aquests tipus de conjunt, també amb acompanyament amb piano o àudio, o s'acompanya al/la professor/a amb ostinatos. A la classe sempre hi ha més d'un professor per poder atendre a tots els alumnes d'una manera individualitzada sense deixar de costat el grup. Si bé és el/la professor/a de l'escola de música el que dirigeix la classe, el/la professor/a de música de primària i la figura del/la tutor/a col·laboren activament i procuren que l'ambient sigui de treball i companyonia\nL'organització en grups depèn del tipus de conjunt, corda o vent. El grup que fa conjunt de corda es divideix en 3 grups de diferents instruments: 8 violins primers, 8 violins segons o violes i 8 violoncels. S'alternen les sessions separades d'instruments de 8 alumnes per separat, amb les de tot el conjunt o orquestra. Cada grup rep una sessió setmanal conjunta de 45 minuts. El grup que fa el projecte de conjunt de vent es divideix en dos grups de 13 alumnes, creant-se així dues bandes de música diferents. Cada banda conté 4 clarinets, 2 saxos alts, 4 trompetes i 3 trombons de vares. Els instruments romanen al centre i són utilitzats per l'alumnat de cada curs. En el cas del conjunt de vent, cada alumne disposa durant el curs d'una embocadura, i canyes si s'escau, que no comparteix amb els altres.\nCada escola ofereix a final de curs un concert obert a les famílies en una sala de concerts externa. En el concert els alumnes interpreten diferents temes, posant en valor el treball realitzat davant dels seus familiars i amics. A més, al llarg del curs cada centre realitza un o més concerts en el sí de l'escola i dedicats a la resta de l'alumnat.\nPel que fa a l'organització i la coordinació, en el projecte es realitzen reunions entre les direccions dels centres per a la coordinació i la gestió general del projecte; reunions de coordinació d'horaris per part dels dos centres amb els respectius caps d'estudis i claustres de professors; reunions entre el professorat de les dues escoles implicades en cada part del projecte - el centre de primària i l'escola de música- per establir pautes pedagògiques i de funcionament. Per a cada centre que s'incorpora al projecte es realitza una compra d'instruments i material. Per altra banda, es realitza una convocatòria per realitzar la reunió de presentació a les famílies de l'alumnat de tercer. Per altra banda, s’ofereix a l’alumnat interessat la possibilitat de continuar amb la serva formació musical amb un peu reduït.\nEl Projecte s’inicia el setembre de 2014 a l’escola de primària Joan Maragall, ubicada en el Barri de Can Vidalet. Participen les dues línies de 3r, 49 alumnes. El projecte escollit és el Conjunt de corda.\nEn el curs següent, 2015-2016, es continua amb la intervenció a les dues línies de 3r de primària i participen 50 alumnes. A més s’inicia l’Orquestra extraescolar amb 16 alumnes de 4t que estaven interessats en continuar tocant. Són alumnes que el curs anterior havien participat en el projecte Escola sona en horari lectiu. L’activitat es fa a la mateixa escola de primària en horari no lectiu i és voluntària.\nEl curs 2016-2017 s’amplia el projecte a l’escola de primària Can Vidalet, ubicada en el barri del mateix nom. En aquest centre s’implementa un projecte de Banda amb instruments de vent. Participen tots els alumnes de 3r, que van ser 30, ja que el centre només té una línia.\nEl curs 2017 - 2018 curs sinicia un projecte Escola Sona de banda a l’escola Gras i Soler i també està adreçat als alumnes de 3r.\nAl mateix temps, s’ha iniciat una Banda extraescolar a l’escola Can Vidalet per als alumnes de 4t que l’any passat van fer Projecte escola sona a 3r. Les característiques són les mateixes que l’Orquestra extraescolar de l’escola Joan Maragall: horari extraescolar, espai de la mateixa escola de primària i de caràcter voluntari.\nVal a dir que l’Orquestra extraescolar de l’escola Joan Maragall inclou alumnes de 4t, 5è i 6è de primària, que en el seu dia van participar en el projecte Escola sona quan feien 3r.\nDes que es va iniciar el projecte hi han participat sobre 300 alumnes i actualment es disposa de seixanta instruments, entre clarinets, saxofons, trombons, trompetes, violins i violoncels, aportats per l'Escola de Música. El projecte pretén créixer a les escoles Matilde Orduña (2018 - 2019) i Isidre Martí (2019 – 2020).\nEscola Can Vidalet Altres Més d'una fase Participant\nDescripció de l'actuació en la pràctica: Escola participant del projecte. Participa en el disseny de l'adaptació del projecte a l'escola (horaris, coordinació, línia pedagògica, etc), la seva implementació i seguiment, així com el tancament del projecte i la seva valoració.\nEscola Gras i Soler Altres Més d'una fase Participant\nEscola Joan Maragall Altres Més d'una fase Participant\nEspai Municipal de les Arts d'Esplugues (Escola Municipal de Música) Administració local Totes Totes\nDescripció de l'actuació en la pràctica: Codissenya el projecte amb la Regidoria de cultura i en gestiona la implementació, aportant els i les professores, així com els instruments.\nRegidoria d'Educació d'Esplugues de Llobregat Administració local Implementació Organitzador\nDescripció de l'actuació en la pràctica: Realitza la tasca de coordinació entre serveis i finança part del projecte.\nRegidoria de Cultura d'Esplugues de Llobregat Administració local Més d'una fase Impulsor\nDescripció de l'actuació en la pràctica: És la impulsora del projecte a través de l’Escola Municipal de Música.\nEs cost total del projecte és de 25.331,35€ en aquests moments (març 2018). A continuació es mostra el registre de les partides del 2016 - 2017, i 2017 - 2018.\nCost laboral: 6.647,82 €\nAdquisició d’instruments: 3.109,70 €\nCost total: 9.577,52 €\nCurs 2017-2018 (previsió del curs)\nCost laboral: 10.408,65 €\nAdquisició d’instruments: 5.164,91 €\nCost total: 15.573,56 €\nLa partida d’adquisició d’instruments, accessoris i reparacions, que va a càrrec de la Regidoria d’Educació. La partida dels costos laborals del professorat, que va a càrrec de la Regidoria de Cultura.\nRegidoria d'Educació Fons propis Indefinida Indefinida 8.274,61€\nRegidoria de Cultura Fons propis Indefinida Indefinida 17.056,47€\nL'equip directiu de l'Escola Municipal de Música i tècnics de les àrees de Cultura i Educació de l'Ajuntament.\nLes direccions dels centres escolars implicats.\nEl professorat de l'escola de música responsables dels conjunts de corda i dels projectes de vent.\nEl/la tutor/a de cada grup i el/l'especialista de música de cada un dels centres de primària.\nEls espais dels centres escolars en els quals tenen lloc els projectes i concerts (escoles Joan Maragall i Can Vidalet) i els espais municipals en els quals han tingut lloc els concerts de final de curs: el Centre la Bòbila, l'Espai Remolí.\nA través de la Regidoria d'Educació i de Cultura les escoles i l'Escola de Música s'han post en contacte i s'han coordinat per tal d'adaptar el projecte a l'horari escolar i lectiu.\nPer una banda, la creació d’una xarxa estable i a llarg termini de col·laboració entre les escoles municipals d’Art i els centres educatius. En segon lloc, l'aplicació del projecte formatiu en dos centres més a mesura que el projecte ha avançat. Des que es va iniciar el projecte hi han participat 293 alumnes i s'han adquirit més de seixanta instruments, entre clarinets, saxofons, trombons, trompetes, violins i violoncels (sense contar les incorporacions del curs 2017 – 2018).\nAl llarg del curs, els diferents conjunts funcionen de forma diferent:\n- Cada línia de 3r de primària es divideix en 3 grups d’un 8-9 alumnes: Violí primer, Violí segon i Violoncel.\n- Cada grup fa una sessió setmanal de 45 minuts. Regularment els grups s’ajunten i fan una sessió d’orquestra.\n- Participen dues professores de l’Escola Municipal de Música.\n- Al haver 2 línies de 3r resulten 6 sessions setmanals. Al llarg d’un curs amb 36 setmanes lectives i resulten 216 sessions.\n- Cada línia de 3r de primària es divideix en 2 grups iguals, cadascun d’ells conforma una petita banda amb 3-4 clarinets 2-3 saxos alts, 3-4 trompetes i 2-3 trombons.\n- Cada grup fa una sessió setmanal de 45 minuts.\n- 1 professor de l’Escola Municipal de Música porta l’activitat.\n- Al haver una línia en cada una de les escoles que fan el projecte Conjunt de vent, resulten un total de 4 sessions setmanals. Al llarg d’un curs amb 36 setmanes lectives i resulten 144 sessions.\nUn 25% de l'alumnat ha continuat practicant música i formant-se en les orquestres i bandes d'horari extraescolar o en la mateixa Escola Municipal de Música.\nActualment (inici de curs 2017 - 2018) es disposa d'un banc de 57 instruments: clarinets, saxos, trombons, trompetes, violins i violoncels.\nL'equip docent i gestor del projecte està integrat per 4 professors/es de la Escola Municipal de Música\nEls centres educatius s'han implicat amb ganes en el projecte, ja que està demostrant ser un important element de reforç pedagògic en l'adquisició de pautes de grup.\nFinalment, l’Escola Municipal de Música inclou totes les dades en la memòria de cada curs, un document públic que es pot consultar al web de l’Ajuntament i de l’Escola. També, des de l’Escola Municipal de Música, s’elabora cada curs una memòria tècnica per presentar a l’Ajuntament, que inclou les hores lectives, els costos laborals, les activitats i els participants.\nL'Ajuntament aposta per aquest projecte que forma part del Pla Educatiu d’Entorn de la ciutat. Aquest pla es dóna a conèixer públicament, tant en sessions obertes com al web municipal i en la seva revista mensual, El Pont:\nEls centres de primària i l'Escola Municipal de Música també disposen de pàgines web que informen del projecte i recullen articles, fotos i vídeos de les activitats.\nL'escola de música està associada a la ACEM, Associació Catalana d’Escoles de Música, on també es recullen les activitats i es difonen aquest tipus de projectes a través de la comissió anomenada Moviment UIUI, un infant. Un instrument. El Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya està recolzant aquest tipus de projectes mitjançant el projecte Ara Art. És una manera de reconèixer aquestes intervencions, al mateix temps que donar un valor afegit a les escoles de música i centres d'ensenyament general que els desenvolupen. Encara que la inclusió dels projectes en Ara Art no tingui contrapartida econòmica, sí que aporta un valor i un reconeixement institucional.\nCrònica segona edició + fotos:\nXarxa de Ciutats Educadores:\nPla educatiu d'entorn - escola sona:\nHa rebut reconeixement del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, en tant que ho ha recollit en el programa Moviment Ara Art i en la Xarxa de Ciutats Educadores, on l'Ajuntament d'Esplugues ho ha presentat.\nLa creació d’una xarxa de col·laboració entre les escoles municipals d’Art i els centres educatius facilita la formació i el coneixement, en aquest cas musical. Per molts centres educatius aquest procés suposa un element clau per afavorir la cohesió social i un incentiu a l’hora de desenvolupar la intel·ligència creativa, emocional i cognitiva de l’alumnat.\nEls resultats de fer música a l'escola de primària són immediats, augmentant la disciplina i la concentració de l'alumnat, al mateix temps que la cohesió social del centre. Una transformació educativa que promou noves formes de fer, de ser i de saber estar, tant en el col·legi com a casa, ampliant competències educatives.\nActualment, en el curs 2017-2018, hi ha 22 alumnes en les dues formacions extraescolars: 7 a la Banda de l’escola Can Vidalet i 15 a l’Orquestra de l’escola Joan Maragall. L’escola Gras i Soler encara no té Banda extraescolar, ja que és el primer any d’activitat. Val a dir, però, que l’objectiu principal del Projecte Escola sona no és aportar més alumnes a l’escola Municipal de Música, sinó fer arribar la formació musical a una franja més gran de la població, democratitzant l’accés a la pràctica musical i la cultura.\nEns Escoles participants en el projecte (els diferents agents de cada escola implicada), l'escola de mús\nAquesta iniciativa es fonamenta en la descentralització de l’activitat docent de l’Escola Municipal de Música i l’aproximació directa al potencial públic infantil i juvenil a través de les escoles. Amb aquesta acció, es trenquen diferents barreres que probablement dificulten l’accés d’aquests infants a l’Escola: elements socials, aspectes econòmics, proximitat geogràfica, falta d’informació, etc. Un dels elements a destacar és la voluntat d'incorporar la música en l'horari lectiu, atorgant-li centralitat i importància, enlloc de fer-ho de forma escolar com en altres projectes.\nL’efecte que té en la formació dels alumnes. La música aporta molts valors a l’educació dels infants: desenvolupament d’una intel·ligència creativa i emocional, la potenciació de la disciplina, la concentració, el treball en equip, l’augment de l’autoestima personal, ...\nLa valoració del professorat del centre de primària és molt positiva, observant-ne canvis en la cohesió de la classe, la cura del material, la escolta, la disciplina, etc.\nTambé és una activitat positiva per a l’Escola Municipal de Música al permetre-li donar una millor resposta a un dels seus objectius principals, la democratització de l’accés a la cultura. El professorat que participa està molt satisfet, ja que encara que siguin unes sessions que impliquen molt d’esforç, el resultat és molt satisfactori a nivell humà.\nEl projecte fa poc que funciona i no arriba a totes les escoles de la població.\nEls instruments sempre estan al centres i els alumnes només el toquen una vegada a la setmana i només durant el període lectiu. D’aquesta manera es pot fer una iniciació bàsica i el resultat així ho demostra, però els alumnes que continuen no poden practicar a casa amb un instrument propi.\nUn dels objectius plantejats és estendre el projecte a la resta d’escoles públiques de la població.\nUna segona fase seria l’ampliació a la resta de cursos: 4t, 5è i 6è, continuant intervenint en horari lectiu per tal que tots els alumnes continuessin beneficiant-se dels avantatges de la formació musical.\nEs planteja per al curs que ve l’ampliació del banc d’instruments de l’Escola Municipal de Música per deixar-ne a aquells alumnes que continuen fent música a les formacions extraescolars per tal que en disposin un per practicar a casa.\nCom a elements transferibles es poden assenyalar tant els objectius i l’enfocament com les estructures metodològiques aplicades. Les característiques del projecte, els recursos que necessita així com la metodologia emprada, fan que aquesta pràctica sigui aplicable a tots aquells municipis que comptin amb Escoles Municipals d’Art, tot i que cal admetre que el cost del projecte és elevat, i pot suposar una dificultat en la seva aplicació per segons quines administracions.\nPersona de contacte Marc Mellado Càrrec Coordinador de l'àmbit d'acció social i de ciutadania\nEns Ajuntament d'Esplugues de Llobregat Adreça electrònica mmellado@esplugues.cat\nTelèfon 93 371 33 50


Lleida, punt de partida de la Diada: Lleida viu la Diada més multitudinària | Ràdio Lleida | Cadena SER\n09 de agosto de 2020 Actualizado a las 05:11 CEST\nLleida viu la Diada més multitudinària\nEl repic de les campanes de la Seu Vella dóna el tret de sortida a la mobilització independentista convocada per ANC i Omnium Cultural en cinc ciutats catalanes. A la capital del Segrià, l'organització xifra la participació en 120.000 persones; i entre 25.000 i 30.000, la Guàrdia Urbana.\nImatge aèria des de l'helicòpter, de la multitudinària diada a Lleida / Foto cedida per Bombers\n11/09/2016 - 19:35 h. CEST\nEl toc de festa de les campanes de la Seu Vella de Lleida han anunciat a la simbòlica hora de les 17.14 l'inici de l'acció multitudinària d'aquesta Diada en que, segons l'organitzaicó (Òmnium Cultural i Assemblea Nacional Catalana) ha aplegat 120.000 persones mentre que la Guàrdia urbana rebaixa la xifra a 30.000.\nEscucha CAMPANES SEU VELLA: en Play SER\nCAMPANES SEU VELLA: / A les 17.14 donaven el tret de sortida als actes de l'11S a Catalunya\nA toc de campana s'ha iniciat l'acció reivindicativa amb la lectura d'un manifest a càrrec de l'escriptora Maria Barbal, i, a continuació, ha sonat una melodia que marca el ritme de la 'performance', primer a la capital de Ponent, i de forma encadenada a Berga, Salt, Tarragona i Barcelona.\nBarbal ha concretat per què ha de servir aquest nou estat i assegurat que "ara mes que mai, és a les nostres mans, construir amb els nostres recursos i amb el nostre esforç una república on desenvoluparem les infraestructures necessàries en sectors tan diversos com energia, gestió de l aigua i transports". Una república, ha dit, que ha de tenir "veu pròpia a Europa per defensar tots els interessos dels catalans" i que ha de servir per "aconseguir la igualtat i la llibertat de les persones, la cohesió social i l'equilibri territorial".\nEscucha MARIA BARBAL (Escriptora): en Play SER\nMARIA BARBAL (Escriptora): / 'El Manifest parla de la terra i de les característiques que voldriem que tingués quan fos una República'. / RÀDIO LLEIDA\nDurant el matí, han anat arribant fins al Camps Elisis, la seixantena d'autocars preparats des de diferents punts d'aquestes comarques lleidatanes. Centenars de persones han arribat a Lleida a través de les 5 marxes convocades: dues a peu des de Juneda i Almenar, una caminada també des d'Almenar, una concentració motera a primera hora del matí per escalfar la ciutat i l'última en arribar, la tractorada.\nEscucha JOAN RIGOL (Dret a Decidir): en Play SER\nJOAN RIGOL (Dret a Decidir): / 'La unilateralitat serà fruit del mur que han posat a Madrid' / RÀDIO LLEIDA\nUna vintena de tractors han sortit d’Aitona fins arribar a la ciutat de Lleida i situar-se al Pont Vell, just darrera de l’escenari central.\nEscucha FRANCESC HOMS (PDC) (sobre el RUI): en Play SER\n'L'important és que s'acabi votant de la manera més eficient'\nA falta de dades definitives tot apunta a que ha estat la mobilització més gran de la ciutat, superant en número de participants la manifestació de condemna de l’assassinat de Miguel Ángel Blanco, al 1997; la de NO a la Guerra d'Iraq de 2003 o les 35.000 persones que va congregar la protesta pels atemptats d'Atocha a Madrid, al 2004.\nEscucha JOAN TARDA (ERC): en Play SER\nJOAN TARDA (ERC): / 'Des d'Espanya ens aboquen a la unilateralitat'.\nEls manifestants han estat citats a la llera del riu Segre, en l’espai que va des del Pont Vell fins poc després de la passarel·la del Liceu Escolar, pràcticament a tocar del Pont de la Universitat. Són 10 trams, que corresponen a les 10 comarques lleidatanes citades en aquest acte: Segrià, Noguera, Pla d'Urgell, Urgell, Segarra, Garrigues, Pallars Jussà, Val d'Aran, Pallars Sobirà, Alta Ribagorça. Els veïns del Solsonès i l’Alt Urgell estan convocats a Berga, un altre dels cinc punts de la manifestació independentista descentralitzada d’enguany.\nEscucha CARLES PUIGDEMONT: en Play SER\nLes cinc ciutats de la mobilització de la Diada simbolitzen un dels valors de la República Catalana. En el cas de Lleida, és l'equilibri territorial, amb un punt groc que representa un camp segat i un sol. És el país amb una immersa diversitat de territoris, paisatges i necessitats que fa present l'equilibri territorial, la pagesia.\nDes de primera hora de la tarda i fins les 19 hores aproximadament s'han anat aplegant a la canalització els participants a la manifestació de Lleida. Els voltants del riu Segre s'han omplert de gom a gom.\nDiferents grups de persones, com un col.lectiu de Linyola, que participen a la Diada 2016 a Lleida porten estelades identificatives per participar a la manifestació.\nEls lleidatans que participen a la manifestació de Lleida mostraven els seus punts del batec i alguns els utilitzaven per cobrir-se el cap, ja que el sol que queia era de justícia.\nS'han utilitzat diferents mitjans per arribar a Lleida per la manifestació. Des d'Aitona ho han fet en tractor. Han omplert el Pont Vell de la capital del Segrià.\nL'escriptora de Tremp, Maria Barba, a SER Catalunya, ha anunciat què diria al manifest i ho ha resumit amb aquesta frase: "Com volem que sigui el territori quan sigui una República", ha dit.\nEl president del Pacte pel Dret a Decidir, Joan Rigol, a SER Catalunya, ha afirmat que si s'arriba a una declaració unilateral d'independència serà pels "murs" que ha posat Madrid al diàleg, mentre que el diputat del Partit Demòcrata Català, Francesc Homs es mostrava escèptic a que Madrid digui sí a fer un referèndum, com ha ofert de nou Carles Puigdemont.\nDes de Barcelona, on s'ha fet el batec conjunt a tot el país, el cineasta Pere Portabella assegurava: "Mai haviem arribat tant lluny ni tant a prop".\nDes de Salt, el president Carles Puigdemont ha assegurat que "Catalunya ha tornat a fer història" i la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, des de Tarragona, ha indicat que "hem tornat a ser exemple" pel món.\nEl Jussà es reivindica com a destinació turística i no com a comarca de pas\n'LA CARPETA' Divendres musical, amb Sau a la Seu Vella i Mishima al Talarn Music Experience\n"Movies", d'Albert Bayona, a la Fundació Marguerida de Montferrato


Ja es pot comprar al Mercat Central i progressivament s’hi aniran afegint la resta d’equipaments\nL’Ajuntament, amb el suport de la Diputació de Barcelona, posa en marxa, a partir del 8 de juny, una plataforma de compra per internet als mercats municipals de la ciutat. Aquesta plataforma engegarà inicialment amb el mercat Central i, més endavant, s’hi incorporaran la resta de mercats.\nUn total de 16 establiments del mercat s’han sumat en un primer moment a aquesta iniciativa, que permetrà, de manera senzilla i intuïtiva, la compra a totes les parades del mercat que s’hi hagin adherit, efectuant un sol pagament i rebent la compra a domicili.\nPer mitjà del web https://mercatsabadell.cat/ca es podrà accedir digitalment a l’adquisició de productes saludables i de proximitat. Alhora, l’ús d’aquesta eina incrementarà la competitivitat dels mercats tot accelerant el procés de transformació digital.\nCom indica la tinenta d’alcaldessa de l’Àmbit de Desenvolupament Econòmic i Impuls Administratiu, Montse González,\n“aquesta plataforma ha de permetre de manera senzilla i intuïtiva la compra a les parades del Mercat que s’hi vulguin adherir i rebre-la al domicili. És una eina que ha d’incrementar la competitivitat dels mercats i sense cap dubte ha d’ajudar a accelerar el procés de transformació digital per, com diem sempre, no deixar ningú enrere”.\nLes comandes, de moment, arribaran només a Sabadell, i es preveu que, més endavant, es pugui fer el repartiment a les poblacions del voltant. El repartiment a domicili es farà de dimarts a dijous, de les 10 a les 14 hores, i de 17 a 20 h; els divendres, de les 10 a les 20 hores, i els dissabtes, de les 10 a les 14 hores. El cost de l’enviament serà de 5,95 € per comanda i es farà un 10% de descompte en l’import de la compra durant el primer mes de funcionament de la plataforma.\nEl projecte ha treballat també la implantació d’un sistema de distribució a domicili dels productes que sigui sostenible, motiu pel qual el repartiment es durà a terme amb bicicletes elèctriques.\nAmb aquesta nova plataforma, l’Ajuntament de Sabadell vol potenciar les vendes als mercats municipals així com facilitar les compres a la ciutadania.\nTags: Mercat Central, mercats municipals


Mor un home després de ser colpejat per un elefant en un parc zoològic de Cantàbria - Diari de Girona\nMor un home després de ser colpejat per un elefant en un parc zoològic de Cantàbria\nEn caure, l'home s'ha donat contra els barrots de ferro del tancament de seguretat\nredacció 23.02.2021 | 19:15\nUna cria d'elefant, al parc zoològic de Cabárceno · EFE\nUna cria d'elefant, al parc zoològic de Cabárceno\nUn treballador del recinte dels elefants del Parque de la Naturaleza de Cabárceno, a Cantàbria, ha mort aquest matí després de ser colpejat per la trompa d'una elefanta, quan es trobava al pati exterior d'aquesta instal·lació amb l'animal.\nSegons han informat fonts del Govern càntabre, l'empleat, ha pogut sortir pel seu propi peu després de ser colpejat. Companys de feina la víctima, han vist l'incident i han trucat ràpidament a una ambulància. L'animal ha colpejat el cuidador quan treballava en el recinte, a primera hora del matí, i en caure l'home s'ha colpejat contra els barrots de ferro del tancament de seguretat, segons informa 'Diario Montañés'. Segons aquest mitjà, la víctima és un cuidador de 44 anys d'edat amb gran experiència en el maneig de paquiderms.\nEl fet s'ha produït cap a les 08.30 hores d'aquest dimarts i, segons les mateixes fonts, tot el personal del Parque de la Naturaleza de Cabárceno es troba en xoc.\nLa instal·lació cantàbrica compta en l'actualitat amb 20 elefants a les seves instal·lacions dels quals tres són mascles adults, dos mascles joves, 10 femelles adultes i cinc exemplars subadults (tres femelles i dos mascles).\nLa família d'elefants viu en una de les instal·lacions més grans que hi ha en captivitat al món, té 25 hectàrees i està integrat per un gran espai natural, en el qual també hi ha una estable de més de 1.000 metres quadrats i una piscina amb capacitat per més de cinc milions de litres d'aigua.


El 7 de juliol, trobada comarcal de dones en Portell | DiaDia\nHome Els Ports El 7 de juliol, trobada comarcal de dones en Portell\nEl 7 de juliol, trobada comarcal de dones en Portell\nEl pròxim 7 de juliol Portell acollirà una trobada comarcal de dones en el qual participaran els grups de Portell i Vilafranca. Així les coses, les participants de Vilafranca eixiran del seu municipi, des de l’estàtua de la dona treballadora, a les 9.30h. A les 10h està prevista l’arribada al poliesportiu de Portell on hi haurà un esmorzar.\nA les 11h, en la plaça de l’Ajuntament, serà l’acte de benvinguda al qual seguirà una visita a les exposicions i al patrimoni del municipi. El dinar serà en el poliesportiu. Durant la vesprada hi haurà diverses actuacions a càrrec del Grup de Dones de Portell.