Diputació de Castelló | La Diputació de Castelló obri una línia d’ajudes de 300.000 euros per a promocionar la realització d’activitats culturals a les comarques\nLa Diputació de Castelló obri una línia d’ajudes de 300.000 euros per a promocionar la realització d’activitats culturals a les comarques\nEl president José Martí destaca que “molt prompte” es convocaran les subvencions per a grans esdeveniment pel mateix import\nLa Diputació de Castelló ha obert una línia de subvencions per un valor de 300.000 euros per a la realització durant aquest 2021 d’activitats culturals a les huit comarques castellonenques. Són unes ajudes a les que podran accedir associacions i col·lectius culturals en règim de competència competitiva, fent així valer els principis d’objectivitat, igualtat i transparència que ve impulsant la ‘Nova Diputació’ des de la seua constitució en 2019.\nAmb aquesta inversió, la institució provincial busca reactivar el sector de la cultura després d’un any en pausa amb la promoció de propostes de nord a sud del territori. De les bases aprovades per comissió informativa s’extrauen les diferents modalitats d’esdeveniments que poden ser objecte de subvenció: des de festivals de cine o teatre fins a la celebració de jornades de divulgació cultural. També s’inclou l’elaboració de publicacions o documentals audiovisuals, a mode de suport als sectors de l’edició i la creació audiovisual. La subvenció màxima per beneficiari serà de 5.000 euros.\nEl president de la Diputació, José Martí, ha reconegut que la cultura tindrà un paper molt important a l’hora d’accelerar la recuperació econòmica i social de la província, “per aquesta raó hem agilitzat l’aprovació d’aquesta línia de subvencions, hem posat els pilars del nou circuit cultural provincial -amb un pressupost de 400.000 euros- i molt prompte convocarem les ajudes per a la celebració de grans esdeveniments per 300.000 euros”.\nLa diputada de Cultura, Ruth Sanz, ha animat els col·lectius locals a treballar en les seues idees d’activitats i espectacles perquè puguen portar-se a terme al llarg de l’any”. Davant la incertesa per la Covid-19, Sanz ha explicat que, en cas de no poder-se celebrar les propostes abans del 31 de desembre, “serà possible subvencionar aquelles despeses sempre que no siguen recuperables i s’acredite que eren necessàries per a portar a terme l’activitat”.\nL’any passat es van concedir 157 ajudes per un import de 291.000 euros per a la realització d’activitats culturals de xicotet format. Sanz confia en que es supere el nombre de propostes presentades “perquè això serà la mostra que tenim una província ben viva i que es volca per la cultura”.


Joves i comarca | Sònia Tomàs i Roiget - Setmanari l'Ebre\nJoves i comarca\nDiumenge, 24 de febrer de 2019 a les 10:00h\nSònia Tomàs i Roiget\npresidenta de la Comissió de Foment de la Cohesió Social\nConsellera Comarcal de Joventut al Montsià\nFinalitza una legislatura que m'ha marcat a nivell polític i personal per molts reptes. Al juliol del 2015 assumia la responsabilitat de presidir la comissió de Foment de la cohesió social com a consellera comarcal de Joventut al Consell Comarcal del Montsià. Fa respecte, si més no, assumir que seràs la màxima responsable d'aterrar les polítiques juvenils del país a la comarca, i proposar-ne de noves.\nI ja han passat gairebé quatre anys, quatre anys dels quals em sento satisfeta d'haver pogut treballar i participar de diferents equips de persones que ho han fet possible i que m'ho han posat fàcil: tècnics i tècniques del servei comarcal de Joventut, tècnics i tècniques de la xarxa Montsià jove, de l'Oficina Joves, impulsor referent juvenil...Però especialment a Judit, Sheyla, Maribel, Rosanna i Camilo.\nPerquè el capità és important, però la tripulació imprescindible: gràcies. Aquesta feina coordinada des dels serveis comarcals de joventut ha fet que hàgim passat d'atendre 1.014 persones el 2015 a 3.719 el 2018, amb un còmput de persones ateses en tota la legislatura de 13.324, que es diu aviat!\nEn l'àmbit de la formació hem estat capaços d'oferir a la població jove diferents cursos i píndoles formatives del seu interès, la qual cosa ens ha deixat una dada de 64 accions formatives executades entre 2015-2018 i 1.255 usuaris formats.\nLes dades són això, dades, però no deixen de ser el millor indicador del creixement experimentat pel servei comarcal de joventut i l'Oficina Joves del Montsià. I un termòmetre de la gran tasca que s'ha dut a terme en repensar la manera d'arribar i comunicar-se amb els nostres joves, de donar a conèixer i posicionar els nostres serveis com a referents a la comarca i més enllà, com a model de bona pràctica extrapolable a altres territoris.\nEn aquest sentit es va organitzar la trobada juvenil del Montsià, que es va realitzar a Masdenverge, planificada com a instrument de participació dels joves en un ambient de comoditat i proper per a ells. També els tres concursos d'instagram realitzats entre el 2018 i el 2019 que han incentivat la participació dels nostres joves.\nL'àmbit de la difusió i les xarxes socials, la interacció amb la població jove, ha estat molt gran i la nostra presència a les xarxes, fonamental com a eina de treball amb aquest col·lectiu. La pàgina web Montsià Jove ha tingut un total de 151.700 lectors i s'han editat entre el 2017 i el 2018 un total de 24 butlletins digitals. Interactuar de manera activa amb la població jove també ens ha portat a obrir un nou servei: el SAI (Servei d'Atenció Integral) per contribuir a la sensibilització social en matèria de lesbianes, gais, bisexuals, transgèneres i intersexuals (LGBTI). Polítiques de joventut que s'executen gràcies al desplegament del Contracte Programa del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies.\nAquest resum de legislatura m'ha fet reflexionar sobre la necessitat d'un canvi en la manera de fer. Hem de repensar la política de despatx a favor de la política de proximitat; la política de proposta tancada a favor de la política de la participació. I això, més enllà dels números és el que m'emporto de la meva legislatura com a consellera comarcal d'ERC a la comarca del Montsià.


Casa Cañas i Mañé | Mapes de Patrimoni Cultural\nCasa Cañas i Mañé Vilafranca del Penedès\nRambla de Nostra Senyora, 20\nAntoni Pons i Domínguez\nSi:IPA 5014 i 5020\nEdifici entre mitgeres de planta rectangular que té la façana principal a la Rambla de Nostra Senyora i la façana posterior al carrer de la Palma.\nPer la Rambla de Nostra Senyora, consta de planta baixa i dos pisos. La coberta plana, en part, i a diferents aigües a la resta. Façana de composició asimètrica amb la planta baixa totalment transformada per l'ús de dependències bancàries. Presideix la planta principal una gran tribuna amb tres obertures d'arc rebaixat i balcó lateral d'obertura adintellada. La planta superior té un finestral central d'arc rebaixat i finestres laterals adintellades. Coronament escalonat d'ornamentació floral amb refosos i esgrafiat.\nPer la banda del carrer de la Palma, consta de planta baixa i dos pisos. La façana està composada simètricament exceptuant la planta baixa, que té el portal d'accés desplaçat a la dreta. Al seu costat, hi ha una obertura, totes d'arc rebaixat. En la planta principal hi ha un balcó corregut que ocupa tota l'amplada de la façana, amb dues obertures adintellades amb l'emmarcament motllurat i coronades per sengles frontons circulars sustentats per carteles. El balcó està sustentat per carteles profusament decorades i la barana és de ferro forjat amb els escaires arrodonits.\nA la segona planta hi ha dues obertures adintellades amb un ampit que sobresurt de la línia de façana i està sustentat per dues carteles. Per damunt del dintell, destaca una ornamentació geomètrica amb un medalló central llis.\nEl parament és llis i està coronat per una cornisa sustentada per modillons, al damunt de la qual hi ha un ampit llis amb motiu ornamental central.\nLa façana posterior es correspon amb el número 33 del carrer de La Palma.\nL'any 1911 es sol·licita un permís d'obra per modificació la façana segons projecte de l'arquitecte Antoni Pons i Domínguez. L'any 1916 hi ha un nou projecte per reformar la façana del carrer de La Palma, del mateix arquitecte.


“No m’he plantejat escriure d’Andorra perquè no la conec prou” - Altaveu el diari digital d'Andorra\nRafel Nadal Escriptor i periodista\n“No m’he plantejat escriure d’Andorra perquè no la conec prou”\nRafel Nadal va néixer a Girona l’any 1954 i des dels any 70 va exercir com a periodista a mitjans com ‘Catalunya/Express’, ‘Punt Diari’, ‘El País’ o ‘Diari de Barcelona’. Als 90 torna a ‘El Periódico de Catalunya’, del qual va ser director entre el 2006 i el 2010. L’any 2011 publica el seu primer llibre, ‘Els Mandarins’ i des de llavors, s’ha centrat en la literatura. El 2019 guanya el Premi Ramon Llull amb ‘El fill de l’italià’.\nRafel Nadal, en una imatge promocional de 'Mar d'estiu'.\n28/06/2020 (14:07 CET)\nFa poques setmanes que ‘Mar d’Estiu’ i ‘El somni d’en Blai’ estan a la venda. Són el setè i el vuitè llibre de Rafel Nadal, que han vist la llum amb un cert retard provocat per la crisi del coronavirus. Un cop superada la pitjor fase de l’emergència sanitària, ha pogut recuperar el contacte amb els lectors i fer actes de presentació, com el que ha protagonitzat aquest dissabte a un cèntric carrer d’Andorra la Vella, impulsat per la Llibreria la Puça.\nDesprés de mesos d’espera, per fi pot presentar els dos llibres als seus lectors...\nHavien de sortir al març i, just la setmana que els anàvem a presentar als mitjans, va venir el confinament. Els hem publicat al maig. El llançament s’ha fet amb normalitat i està anant molt bé. De tots dos ja han de fer ara una segona edició.\nQuè li suposa venir a Andorra?\nA Andorra hi vaig treballar un hivern i hi tinc un molt bon record. Per a mi és important. Cada cop que trec un llibre, vinc a fer actes i presentacions.\n"Venir a Andorra per mi és molt important; hi vaig treballar un hiver i hi tinc molt bon record. Cada cop que trec un llibre, vinc"\nQuè recorda d’aquells tres mesos treballant al Principat?\nEra el moment en què es va crear ‘El Periòdic’. Llavors, vaig ser el responsable de muntar la redacció i vaig crear un equip de treball per donar suport. A la vegada, també va ser un camp de proves per llançar, posteriorment, l’edició catalana de ‘El Periódico de Catalunya’.\nÉs habitual que un escriptor publiqui de cop dos llibres?\nNo, però és possible, sobretot quan són tan diferents. ‘Mar d’estiu’ és per a adults; una barreja de memòria personal, quadern de viatges i recull de contes. És una mica de tot a la vegada. Hi ha molt de la memòria dels estius d’infantesa i adolescència, però també viatges de maduresa i cinc històries que es poden llegir com a petites novel·les que passen a cinc illes. I ‘El somni d’en Blai’ és un llibre infantil i·llustrat, la història d’un nen que està malalt de fibrosi quística.\nNadal ha presentat 'Mar d'estiu' i 'El somni d'en Blai'\nVa ser idea meva. Tinc un nebot amb un fill afectat per fibrosi. Em van demanar ajuda per un projecte i, arran d’això, vaig començar a fer un guió. També feia temps que volia entrar a la literatura infantil i va ser el moment. Els dibuixos són de Valenti Gubianes.\nCom estan funcionant?\nAquest matí, m’han trucat de l’editorial per dir que fan una segona edició tant en castellà com en català. Amb ‘Mar d’estiu’ som número 1 dels llibres en català.\nEl coronavirus demostra que la realitat torna a superar la ficció?\nCada any hi ha moltes coses que ho demostren. Amb la literatura, no és important si és ficció o realitat, sinó si és bona o mala. Els llibres han d’estar ben escrits, amb bona llengua, bon ritme i a la vegada amb arguments que el lector, quan el llegeix, se senti transformat.\n"Durant el confinament, he llegit i reescrit molt, però he creat menys perquè costa quan tens el cap posat en les notícies"\nBé. Amb normalitat, expectació i preocupació. Intentant seguir el dia a dia del que passava per veure quines perspectives tenia. També he llegit i reescrit molt però creant una mica menys perquè, quan el cap el tens posat en les notícies, costa més.\nEs faran novel·les sobre el coronavirus?\nSí, i sobretot hi haurà moltes que el tindran com a paisatge. Hi haurà que parlaran dels problemes generats i altres que, simplement, hauran de tenir com a referència les dificultats de relacionar-se o moure’s.\nMolta gent ha tingut més temps de llegir aquests dies...\nEstic content perquè em trobo molta gent que ha llegit molt. Els llibreters diuen que han venut més que l’any passat en aquesta època perquè la gent s’havia quedat sense llibres. Molta gent també ha tornat al llibre de paper perquè en tenien prou amb altres entreteniments digitals.\n"Quan vuig llegir d'Andorra, ho faig amb Albert Villaró, que m'agrada molt i coneix aquestes muntanyes com poca gent"\nQuins plans té de cara al futur immediat?\nTinc una novel·la gairebé acabada, i abans publicaré el final de ‘Quan eren feliços’ i ‘Quan en dèiem xampany’. Ja avanço que el coronavirus hi sortirà poc, potser amb alguna referència circumstancial. Jo escric sobre coses més eternes.\nD’Andorra, s’ha plantejat escriure?\nNo. No en conec prou. Quan vull llegir d’Andorra, ho faig amb Albert Villaró, que m’agrada molt i que coneix aquestes muntanyes com molt poca gent. No em veuria amb cor, tot i que m’interessa molt. Cadascú ha d’escriure del paisatge físic i humà que domina.


La discussió entre Artur Mas i Carlos Alsina sobre la persecució política del judici al 9-N\nEn l'entrevista que ha fet l'ex-president a Onda Cero\nActualització: 31.01.2017 - 21:14\nL’ex-president de la Generalitat Artur Mas ha dit avui en una entrevista a Onda Cero que estava disposat a recórrer a les instàncies europees pel judici del 9-N contra ell, Joana Ortega i Irene Rigau que començarà dilluns. En una intensa discussió amb el periodista Carlos Alsina, Mas ha insistit que el judici no té base legal i que la fiscalia havia actuat per motivacions polítiques. Ha recordat que el fiscal general de l’estat va actuar contra el criteri dels fiscals de Catalunya i poc després va acabar dimitint. ‘Però el criteri del fiscal general és el que ha acabat fent seu el jutge’, ha replicat Alsina.\nMas ha insistit: ‘Jo li repeteixo que els nou fiscals han de tenir criteri, i no crec que tots nou siguin independentistes. No té base legal. Per això arribarem als tribunals europeus.’\nAlsina ha dit que el criteri del judici el fixava el jutge i no el fiscal. I ha acabat preguntant a Mas: ‘Acuseu el jutge instructor de perseguir-vos per les vostres idees?’ I l’ex-president ha remarcat que acusava la fiscalia d’haver actuat per motivació política.


2014 | INS Argentona\nBones Festes, tona aconseguida\nCom podeu acabar de comprovar clicant la felicitació que us enviem, la tona solidària, organitzada a batxillerat, però que ha mobilitzat TOTA l’ESO, (amb menció especial als alumnes de socials de 3r) ha estat tot un ÈXIT.\nAprofitem també per informar-vos de recents actualitzacions del… Llegeix més»\nGeneral, Portada 2014-15, Intraweb, noticies 0\nConcert de Nadal 2014 i actualització del vídeo i notícia del mes\nEl proper dilluns 22 de desembre a les 19h els alumnes de Conjunt instrumental i de les optatives de música actuaran a La Sala. Hi esteu tots convidats.\nEl mateix concert també tindrà lloc el dia 22 en horari lectiu i adreçat a l’alumnat.\nInformem també… Llegeix més»\nL’arbre va cereixent. Ajudeu-nos a completar la Tona\nSegueixen les col·laboracions amb el projecte 1 tona x Argentona: nombroses aportacions en aliments de l’alumnat de 3r d’ESO que ha fet els globus terraquis (16 kg per\ngrup) i també dels de 2n de\nVisual i Plàstica, que han fet les postals de l’arbre de nadal.\nUn cop realitzades les eleccions al consell escolar han estat escollits:\npares i mares: Xavier Castells; Alumnes: Maria Rafanell; Professorat:\nMarta Subirana, Ana Segura i Jesús González.\nGran Recapte a l’Institut\nAquest Nadal l’Institut d’Argentona torna a col·laborar amb el Banc dels Aliments en la recollida de productes alimentaris. La recollida es durà a terme entre el 3 i el 23 de desembre al vestíbul del centre. El projecte emmarcat sota el títol “1 tona per… Llegeix més»\nActivitats ja al bloc\nAnem posant ja activitats d’aquest curs al bloc de les activitats. La primera és un vídeo que, per la joventut de les seves autores, està més que bé.\nEl passat 27 d’octubre a l’institut\nAntoni Cumella es va fer entrega dels diplomes que acrediten el\nnivell DELF de francès als alumnes de l’institut d’Argentona. Van\nrecollir els diplomes Gemma Gimeno i Mònica Gómez


El Síndic recomana a l’Ajuntament de Riba-roja que adopte les mesures urbanístiques posades a la seua disposició per a desmantellar les restes d’un repetidor il·legal – Sindic de greuges\nEl Síndic recomana a l’Ajuntament de Riba-roja que adopte les mesures urbanístiques posades a la seua disposició per a desmantellar les restes d’un repetidor il·legal\nEl Síndic de Greuges de la Comunitat Valenciana, José Cholbi, ha instat l’Ajuntament de Riba-roja que adopte les mesures que la legislació urbanística posa a la seua disposició, a fi de restaurar la legalitat urbanística conculcada per la instal·lació d’una torre i la seua respectiva antena de TDT, que havia estat utilitzada com a repetidor, a la terrassa d’un cèntric edifici d’esta localitat valenciana.\nEl síndic, José Cholbi, ja va investigar esta situació fa uns anys i llavors l’Ajuntament va reconéixer que al carrer Sant Antoni sí que hi va haver en el passat una instal·lació que funcionava com a repetidora del senyal, la qual va ser desconnectada i ara mateix es troba fora de servici.\nL’any passat, l’autor de la queixa ens va presentar un nou escrit (acompanyat de fotografies) en què manifestava que el repetidor va començar a ser desmuntat parcialment arran de la intervenció del Síndic davant de l’Ajuntament. Tanmateix, denunciava que hi havia altres antenes dirigides cap al repetidor de TDT, la qual cosa, segons el seu parer, demostrava que el repetidor encara funcionava. Per això demanava que hi intervinguera el Síndic, a fi de desmantellar totalment la instal·lació, consistent en una torre gran amb l’antena, ja que s’havia demostrat que no tenia llicència.\nEl síndic, per la seua banda, després de constatar el complet desacord entre l’Ajuntament i l’autor de la queixa a l’hora de determinar si una de les antenes ubicades al carrer de Sant Antoni és un repetidor (i en este cas caldria una llicència d’activitat) o una antena de recepció (no hi caldria esta llicència), conclou que no és competència del Síndic resoldre este tipus de discrepància. Ara bé, José Cholbi recorda a les autoritats municipals de Riba-roja l’obligació de restablir la legalitat urbanística vulnerada en un termini de 4 anys des de la total terminació de les obres.


Els relleus de l'Ara Pacis exalcen la figura d' august, el primer emperador de Roma. | Arte y Humanidades | Xuletas, chuletas para exámenes, apuntes y trabajos\nEscrito el 31 de Julio de 2016 en catalán con un tamaño de 7,29 KB\nCronologia: des de L’any 13 al 9 a.C. És l’exemple més Important d’escultura aplicada a l’arquitectura més important. Va ser Encarregada pel senat de Roma i és d’estil ROMà imperial. El material utilitzat és el marbre blanc i la tècnica utilitzada va ser la talla. Trobem com Commemora la Pau augusta, també figures al·legòriques, llegendes i una processó Solemne. El podem localitzar a Roma\nContext històric: - Època Imperial\n·Emperador Octaví August – Primer emperador ROMà entre el 31 a.C i el 14d.C.\n·El seu període culmínà amb un Període de Pau conegut com la Pax Augusta\n·L’Imperi tenia una sòlida Estructura social, jurídica, política i comercial\n·Romanització de les terres de L’Imperi\n·Nimes (Narbonensis) província De la Gàl·lia\n·Els artistes sotmesos a la Glorificació del poder. L’art propagandístic era bàsic. Emperador divinitzat.\n·per cohesionar un Imperi tan Extens i divers\n·El temple el va encarregar el Senat ROMà per glorificar l’emperador.\nCaracterístiques Generals de l’art Roma imperial: Arquitectura:\ntrobem una consolidació de L’arquitectura commemorativa amb columnes i arcs triomfals. Pel que fa a l’escultura, Una consolidació mitjançant imatges d’emperadors i l’exaltació de la figura de L’emperador. I a la pintura hi trobem un moment àlgid de la pintura mural, estils Ornamental i il·lusionistes i un Realisme plàstic.\nCaracterístiques Generals de l’escultura de l’alt Imperi: Trobem una exaltació De la figura de l’emperador amb monedes i retrats en sèrie. En el retrat Imperial, l’emperador apareixia:\n·Com a general – indumentària Militar // Com a civil – amb toga Patrícia // Com a emperador divinitzat, Seminu i descalç\nA l’època d’August (27 a.C – 14 D.C) retrat més idealitzat, típic de l’hel·lenisme, impulsat pel propi Emperador. El retrat de l’emperador s’idealitza amb la seva família i Dignataris com per exemple l’obra August de Prima Porta, etc. Pacis Augustae (altar monumental, edificat entre els anys 13 i 9 aC per a commemorar el triomf D’August i la instauració de la Pau). Al s. II, i inicis s. III (de Trajà a Dioclecià) - dicotomia entre un corrent popular propi de finals de la República (plebeu) realista i un corrent culte idealitzant (patrici) que es mantindrà Fins a l’època del Baix Imperi. Els tallers d’escultura romana idealitzaven o Mantenien el Realisme en funció de l’emperador. Uns exemples serien el retrat Eqüestre de Març Aureli, la Columna trajana (113 dC), etc.\nAnàlisi formal: planta Rectangular i composta per 4 murs rectangulars i sense sostre. A dintre trobem Un altar en forma de U al que tenia dues entrades i s’accedia per unes escales (porta oest). L’altar s’aixeca sobre un sòcol. Per tota l’extensió dels murs Trobem relleus de marbre blanc. En les parts més baixes i més altes s’emmarquen Amb unes motllures. A les cantonades i als marcs de les portes trobem pilastres D’ordre corinti. Trobem com hi ha una sanefa que separa la part superior (trobem escenes mitològiques i històriques relacionades amb l’emperador August) De la inferior (decorada amb motius vegetals). El mur interior es divideix en Dues franges on trobem decoracions amb brucanis (banyes de bou de les quals Penjaven garlandes i fruites). En la decoració es combina l’alt, el mig i el Baix relleu per aconseguir profunditat: els personatges importants estaven Representats en primer terme i en alt relleu i els personatges secundaris en Segon terme i en mig i baix relleu. En les representacions podem veure un gran Realisme dels personatges i podem veure com els plecs de la roba aporten un Gran dinamisme i mobilitat.\nFunció: és un Altar on es sacrificaven víctimes per donar gràcies als déus per la Pau que Havia aconseguit August a Roma. És un element de propaganda de l’emperador. Trobem Com es celebraven ritus un cop a l’any.\nSignificació: en la Façana oest era per on entrava el sacerdot. En aquesta façana i en la part de Dalt, trobem (tot i que molt malt conservats) a la part esquerra al déu Mart (déu de la guerra) i a la lloba capitolina amb Romul i Rem. A la dreta a Enees Fent un sacrifici representat amb les fraccions de l’emperador August. En la Façana est (per on entraven els animals per al sacrifici) trobem a Tellus (deessa de la Terra) al centre flanquejada per dues ninfes aquàtiques i també Trobem l’aire i l’oceà i a l’altre banda trobem un personatge que representa el Senat o el poble de Roma. Als laterals trobem representats una processó Celebrada a Roma el 4 de juliol de 13 a.C. Organitzada pel senat per commemorar La Pau Augusta i es representa tota la gent que va anar-hi i si reconeix Membres de la família imperial i del senat, sacerdots, a l’emperador, Agripa, Trobem dues figures femenines que representen a Roma i la Pau, etc. Els Brucanis de l’interior simbolitzen l’abundància, riquesa, prosperitat, etc. De L’Imperi ROMà.\nModels Precedents i consegüents: es influenciat per l’Altar de Zeus a Pèrgam (té molta influencia grega) tot i que té diferències (l’obra grega és Academicista, etc.) També influeix en el caràcter narratiu pel fris de les Panatenees del Partenó, tot i que en aquest no es reconeix cap personatge i en El Ara Pacis si reconeixen molts personatges (es pot veure el desig de Glorificar a l’emperador per deixar-ho per a la prosperitat). Es creu que els Autors eren grecs. Es pot relacionar amb altres obres romanes que mostrin un Caràcter narratiu de la seva història: els arcs de triomf, la columna trajana, Etc. Aquest altar influirà en obres medievals cristines i en una obra Renaixentista posterior de Mantegna (la cambra dels esposos) i en el neoclàssic (S. XIX i XX)\nPerque l'emperador august anava descalç Retrat de august de prima porta August de prima porta Armadura august de prima porta August de prima porta contexto Art


PENEDÈS MEDIEVAL: de febrer 2016\nLes quadres dels Gual del Mas de la Riba (segle XV)\nEl Mas de la Riba (els Monjos)\nSegons el diccionari d’història una quadra és la demarcació especial, amb grau de llibertat jurisdiccional respecte al terme on es troba, sigui castell termenat o jurisdicció reial. Generalment se centra en una torre o casa forta. Es diferencia d’un alou, o terra lliure de prestacions feudals, perquè el senyor de la quadra ha de prestar jurament de no atacar el terme on es troba. Les quadres es formen en zones de població antiga, amb privilegis especials atorgats pel senyor del castell o el rei; es desenvolupen sobretot a la Marca.\nEls Gual del Mas de la Riba ( Santa Margarita i el Monjos)\nEls Gual de la Riba van ser senyors com a mínim de tres quadres durant el segle XV: la quadra de l’Ortigós,el Gatell i la quadra de Vallformosa. Les dues primeres situades a la comarca del Baix Penedès al voltant d’una torre forta. La segona a prop del terme de Sant Martí Sarroca i suposem situada a prop d’una fortalesa.\nEls homes i dones d’aquestes quadres són considerats homes propis, solius i afocats. El concepte “d’afocat” no sempre indica servitud. Els homines proprii et solidi dels documents catalans medievals voldria dir que es trobaven lligats a una senyoria personal que es basava en l’encomanació o patrocini d’homes lliures, generalment petits cultivadors, a grans propietaris, els quals els oferien protecció i seguretat a canvi d’un cens. El fet que els homes siguin propis, solius i afocats fa pensar que eren de remença. Estaríem per tant, parlant de remences que hi havia a la Catalunya Nova. Tenen l’obligació de prestar jurament als seus senyors segons els documents que hem trobat de les primeres dues quadres. No tant la quadra de Vallformosa, de la que el senyor només es reté diferents fruits o drets d’aquella.\nEls drets que en Guillem Gual de la Riba va comprar en les dues primeres quadres, no era la totalitat de la jurisdicció de les dites quadres, sinó tan sols l’anomenat mixt imperi, la jurisdicció civil, mentre que la criminal mer imperi la tenia un altre senyor. La suma d’aquestes dues jurisdiccions al segle XIV pertanyien exclusivament al rei en tots els territoris on estan situades les quadres.\nLa Torre de l'Ortigós\nLa Quadra de l’Ortigós i els Gual\nL’Ortigós és actualment un caseriu agregat a la Bisbal del Penedès i situat a uns 2 km del casc del poble. La seva naixença, documentalment parlant, fou al segle XI, que és quan es redactà el text del testament sacramental que Adalbert, fill del vescomte Guitart de Barcelona va fer abans d’anar a la conquesta de Córdova amb l’host del comte Ramon Borrell. Això passava l’any 1010. En un document que consta al cartolari de Sant Cugat diu : ...deixo vi a Moja, blat a Sant Esteve de Castellet...i disposo a favor del monestir de Sant Cugat del Vallès, la torre de Moja i les pertinences que posseeixo a Albinyana i que són a tocar de Santa Oliva, Villa Artigos, Albornar, Mont Marcell, castell de Calders...\nL’any 1378 el caseriu de l’Ortigós pertany a Berenguer dez Guarnesch.\nAbans de l’any 1411 un Bartomeu Gual vivia i tenia en propietat un mas a la quadra de l’Ortigós. Ho sabem per un document de l’any 1417 on Joan de Far, senyor de la dita quadra, ens diu que l’any 1411 va fer una crida als hereus de Bartomeu – ell era difunt – perquè es fessin càrrec del mas i de les seves possessions : ...que com lo mas qui fou d’en Barthomeu Gual, ab tots drets e pertinències d’aquell, situat a la quadra de l’Ortigós, stiga en stat d’abandó, en tant, que lo dit senyor no ha lo fruyt que·n hauria, çò és lo cens que sol fer, ni tascha, en la quantitat que·m hauria...segons se pertany... Com que ningú va respondre, en Joan de Far va vendre el mas amb les seves possessions i la jurisdicció civil de la quadra a Raimon Marquet, senyor de la quadra de Canyelles. Podem deduir de tot això que els Gual, l’any 1417, encara no eren senyors de la dita quadra i també que en Bartomeu.\nL’any 1420 en Guillem Gual de la Riba, compra els drets de la dita quadra es va assabentar-se de la crida que va fer en Joan de Far? És doncs, l’any 1420 quan Raimon Marquet ven els drets de la jurisdicció civil, mixt imperi, a Guillem Gual de la Riba pel preu de 13.000 sous. En Joan del Far encara havia de cobrar de Raimon. Guillem havia de portar 11.500 sous a casa seva, a Vilafranca. Els altres 1.500 els cobrà Raimon amb censals. Es signaren uns pactes entre Raimon i Guillem que no permetien que a ..los homens de la dita quadra, no puxen ésser maltractats per lo dit comprador, ne per los seus, çò que no puxen ésser forçats per ells, ne per sos hereus...emperò sí graciosament, los dits homens, volien fer algun do o servey al dit comprador o als seus, que en aquest cas...ho puxen pendre... però sí que els hi podia demanar ...als dits homens lealtat, per rahó del sagrament e del homenatge per los dits homens prestador...çò és que sien tenguts defendre e a cuidar e seguir al dit comprador he als seus... En aquests pactes també es concreta que qui té el dret de jurisdicció criminal és en Raimon : ... Ramon Marquet ho los seus haguen rahó de defendre los homens de la dita quadra...exercint la jurisdicció que lo dit senyor ha en la dita quadra...També Raimon demanava als homes que li prestessin jurament per aquesta raó.\nL’any 1426, la vídua Caterina, muller de Guillem Gual de la Riba, ratifica a Bartomeu Calaf, de l’Ortigós a ser el seu procurador/batlle per cobrar els censos. L’any 1476, Joan Gual, pagès de la Bisbal del Penedès signa un rebut a Bartomeu Busquet, pagès de l’Ortigós com a procurador de Joan Gual del mas de la Riba.\nL’any 1570 els Gual ja no eren senyors de la quadra de l’Ortigós, però quedà un topònim : torrent anomenat riu d’en Gual.\nLa Quadra del Gatell i els Gual de la Riba\nLa Quadra del Gatell Gatell és un caseriu i antiga quadra del municipi Sant Jaume dels Domenys, al nord del poble. Amb data del 11 de juny de l’any 1425 i en un acte a Barcelona, Esperandeu Cardona, advocat, ven la jurisdicció de dita quadra amb tots els homes i dones, jurisdicció civil, censos i rendes, pel preu de 7.200 sous, a Guillem Gual de la Riba. Aquest, el dia 30 d’agost envia a la quadra de Gatell a un notari i al procurador Pere Ferran, sabater, perquè prengui possessió en nom seu i rebi sagrament i homenatge dels homes de la quadra. Anomena batlle del lloc a Joan Ventosa. L’any 1430 la vídua Caterina ordena procurador i batlle perquè li cobri les rendes de la quadra a Asbert Ventosa, fill de l’anterior. L’any 1487 Joan Gual, com a senyor de la quadra d’en Gatell, canvia els censos d’espècies.\nL’any 1490 constituïts a la quadra de Gatell, Francesca vídua de Joan Gual i el seu fill Joan, amb dos notaris, notifiquen a Joan Palau com a batlle de la quadra, que han de fer el sagrament i homenatge al seu fill, com hereu de Joan Gual de la Riba. Al mateix temps demanen al batlle de la quadra de l’Ortigós, en Bartomeu Busquets, i a Antoni Ferrer i Bartomeu Esteve, que facin el mateix jurament. Sembla que aquestes persones no havien jurat fidelitat a en Joan i se’ls obligà a fer-ho.\nLa parròquia de Santa Maria de Vallformosa (Vilobí del Penedès)\nLa Quadra de Vallformosa i els Gual de la Riba\nLa quadra de Vallformosa, al segle XIII corresponia a la parròquia de Santa Maria de Vallformosa, la qual depenia de la de Santa Maria de Sant Martí Sarroca. Els Castellbisbal van ser els senyor del lloc fins ben entrat el segle XIV. Formava part de la quadra de Vilobí del Penedès. L’any 1322, el cavaller Berenguer de Castellbisbal, vengué la quadra de Vilalbi amb la fortalesa de la parròquia de Santa Maria de Vallformosa, als administradors de la Pia Almoina del capítol de la catedral de Barcelona.167 No sabem com va anar a parar a mans dels Gual. No és fins l’any 1462 que trobem en Jaume Gual, mercader de Vilafranca del Penedès, que estableix a Joan i Guillem Rovira, de Sant Jaume dels Domenys, la quadra de Vallformosa amb totes les terres i possessions. Fa un llistat dels censos que li han de pagar i els drets que es reté i han de complir els nous emfiteutes.\nEl patrimoni dels Gual, els beneficis que els hi devia donar la possessió jurisdiccional d’aquestes quadres des de mitjans segle XV fins – com a mínim- a finals de segle. En Guillem de la Riba va ser el precursor i els seus hereus van conservar el patrimoni que els hi deixà.\nEl Mas de la Riba i el seu moli, estan situat al terme dels Monjos i dins la parròquia de Santa Margarita. És un mas i un molí d’origen medieval. Des del segle XIV fins a la primera meitat del segle XVI van pertànyer al patrimoni dels Gual, un llinatge terratinent originari de Sant Vicens de Calders. (Mirar el llibre: Evolució patrimonials d’un llinatge terratinent al Penedès al segle XV: Els Gual. Josep Bosch Planas. 2009. Institut d’Estudis Penedesencs).\na 2:04 Cap comentari:


Els quatre primers no fallen i s'imposen amb solvència - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEls quatre primers no fallen i s'imposen amb solvència\nMadrid, Iberostar, Barça i Obradoiro afronten una dura setmana al capdavant\nagències | barcelona 25.10.2020 | 23:53\nFacundo Campazzo, màxim anotador del Reial Madrid v. carretero/acb photo\nFacundo Campazzo, màxim anotador del Reial Madrid\nCalathes (dreta) va repartir dotze assistències\nLa jornada dominical d'ahir a la Lliga Endesa va servir per mostrar que els quatre primers de la classificació són conjunts que han començat bé la temporada, com a mínim en aquesta competició. Triomf dels primers classificats, per ordre cronològic de l'Iberostar a Màlaga, de l'Obradoiro, que està empatat amb el Joventut, a Las Palmas, del Madrid en el derbi contra l'Estudiantes i del Barça, en la revenja de la final de la Lliga Catalana, davant del MoraBanc Andorra.\nEl líder, per diferència de punts, és un Madrid que mostra una cara ben diferent a la lliga de la mostrada a la màxima competició europea, en què només ha aconseguit una victòria en els cinc partits jugats. Els homes de Pablo Laso van trencar el partit en el segon i en el tercer quarts (69-44) per acabar relaxant-se conta un Estudiantes que sabia que aquesta no és la seva guerra. Campazzo, amb 15 punts i 22 de valoració, va ser el millor dels blancs, que van trobar una certa resistència a l'inici (18-23) amb les anotacions de Roberson (14) i Gentile (13).\nEmpatat amb els blancs es troba l'Iberostar Tenerife, que a dia d'avui és un equip més sòlid que un Unicaja que torna a les xifres negatives després d'uns quants bons resultats. L'efecte Nzosa es va diluir i els 19 punts d'Alberto Díaz i els 18 de Thompson no van remuntar un gran tercer quart dels insulars, vencedors per 79-86, amb 22 punts de Shermadini i Doornekamp.\nControl al Palau\nPer la seva banda, segona victòria en 48 hores del Barça, ara contra el MoraBanc Andorra (83-71) en un partit ben controlat pels blaugrana, tot i que els forans es van acostar a cinc punts (63-58), després d'anar perdent per 18 (56-38). Bona actuació del letó Rolands Smits, autor de 15 punts, i retorn de Mirotic, més lent, però amb 14. Per als d'Ibon Navarro, deu punts per a Palsson, Senglin i Tyson Pérez i partit meritori entre el tercer i l'últim quarts de Llovet.\nTampoc no s'atura l'Obradoiro, que ahir va jugar amb els nervis d'un Gran Canària que és el sorprenent cuer i que acumula sis derrotes seguides abans d'afrontar el derbi a La Laguna entre setmana. Els gallecs es van escapar en el tram final abastint de pilotes un Birutis que va acabar amb 19 punts i que va ser un turment per als illencs, tot i que no va superar els 21 de Robertson, encertat a l'inici. Per la banda canària, Okoye, amb 14 punts, i Shurna, també amb 14, però de valoració, van ser les insuficients armes.\nPedro Martínez destaca «la bona feina en defensa de la primera part».\nEl Fuenlabrada fitxa el jamaicà Thompson abans de rebre el Baxi.\nLa victòria al Congost es torna a resistir per al Baxi (64-69).\nEl PIB d´Espanya patirà el 2020 la caiguda més gran de l´OCDE, fins a l´11,6%


Ramsès II i Nefertari renaixen acompanyats de 60 gegants | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nRamsès II i Nefertari renaixen acompanyats de 60 gegants\nLa IV Trobada de Gegants i Nanos de Sant Magí acollirà la presentació de la nova parella de gegants egipcis del Passeig de Torroja\nPer Oriol Montesó. Actualitzat el 19/07/2017\nMembres de la Colla Gegantera del Passeig Torroja miren els nous gegants acompanyats de l’actor Víctor Benjumea. / Foto: J.M. Cohi.\nEls gegants són l’element festiu més nombrós de la nostra ciutat. Tot i que he assistit a moltes trobades geganteres, m’és difícil calcular quantes parelles d’aquests éssers mitològics hi ha a Tarragona. Més enllà dels nostres estimats Negritos, Moros i Vells, la majoria de barris gaudeixen, com a mínim, d’un parell de gegants que tant poden ser representacions humanes, com el Pere i la Carme del Serrallo, com de caràcter diví, com el Neptú i l’Afrodita del barri del Port. També en tenim de divertits i «malèfics» com els dimonis de Sant Pere i Sant Pau, el Pau i la Petra; altres que pertanyen a centres escolars, com el Teo i la Quima del Sagrat Cor; i, fins tot, n’hi ha que venen de lluny, com la Tecla i el Magí, els gegants hebreus de la Colla Gegantera del Passeig de Torroja. Aquesta colla, liderada per l’Aaron Sentís és, precisament, la que dotarà la ciutat d’una nova parella de gegants: el Ramsès II i la Nefertari, que, com els seus noms indiquen, venen directes de l’antic Egipte.\nD’unes dimensions molt superiors a les dels seus companys de colla de l’altre costat de la península d’Aràbiga, el Ramsès II serà un guerrer de 3,90 metres i la Nefertari, una faraona de 3,65 metres. Per fer-nos una idea del seu aspecte, l’Aaron ens diu que s’han basat en els personatges de la pel·lícula de Ridley Scott, Exodus. Però si realment els volem conèixer haurem d’esperar a la IV Trobada de Gegants i Nanos del dia 12 d’agost organitzada pel Club Maginet i pels Gegants del Passeig de Torroja.\nEnguany tot apunta que serà èpica perquè Tarragona acollirà una trentena de colles, algunes de la ciutat, però altres d’arreu de Catalunya i, fins i tot, de fora del Principat. Per anomenar-ne alguns: els gegants i nanos de Montblanc, els d’Amer, els de Vinaròs, els de l’Espluga de Francolí, els de Benicarló o els d’Osca. Per molts d’aquests gegants i nanos serà la primera vegada que ballen pels carrers de Tarragona i ho faran a partir de les sis de la tarda des del Balcó del Mediterrani. El seguici geganter continuarà pel centre i la Part Alta fins al pla de la Seu on es presentaran al públic els nous gegants egipcis amb l’actor Víctor Benjumea com a mestre de cerimònies i el cantant Kiki Maya, que cantarà una rumba dedicada als Gegants Nous del Passeig Torroja. Arribats a aquest punt, només quedarà la ballada conjunta a la plaça del Rei i desitjar als nouvinguts moltes cercaviles i molta música.


Mercat de Sant Antoni / XFDC\nLa finalització de la reforma ha fet augmentar un 22% el nombre de visitants al barri i creix la proporció de veïns\nEl nou mercat de Sant Antoni respira tranquil. Amb la finalització de la reforma, que va durar gairebé nou anys, es va començar a escampar el temor –justificat, segurament– que el mercat es convertiria en la nova Boqueria. Però no ha estat així. Després d’un any funcionant a ple rendiment, el mercat ha espantat el fantasma de la turistització i dels gairebé 57 milions de persones que han visitat el barri, el 44% són veïns o clients recurrents. La xifra de visitants és un 22% superior a l’any anterior a la reforma, però la dada important és que creix la proporció de veïns.\n“S’ha trencat la por que hi havia al principi”, ha explicat el president de Sant Antoni Comerç, Vicenç Gasca. “Molta gent es pensava que es convertiria en una atracció turística, però abans de la reforma la proporció de veïns era del 40% i aquest any ha crescut”, ha celebrat. L’estudi presentat per l’associació, que s’ha fet a partir de les connexions a la xarxa wifi del barri, només inclou l’afluència als entorns del mercat perquè l’Ajuntament no ha volgut publicar xifres concretes del recinte per temor a una esbroncada de la Junta Electoral.\nMés afluència tota la setmana\nVicens Gasca ha assegurat que els comerciants del barri estan “molt satisfets” amb el primer any de vida del nou mercat. “Era una incògnita per molts i una esperança per tots”, ha afegit. “Ha estat un revulsiu per la vida social del barri“. En aquest any, Sant Antoni ha guanyat 10 milions de visitants i té una afluència diària de gairebé 160.000 persones. “El millor dia segueix sent el divendres, però des de l’obertura del mercat els dissabtes han guanyat un 24% de visitants, un increment important tenint en compte que l’afluència és menor que entre setmana”.\nEls paradistes també estan molt satisfets amb la reforma, tot i que les goteres encara no estan arreglades –la previsió és que abans de l’estiu se solucioni el problema per encarar una tardor més tranquil·la–. “Les sensacions són positives i la gent ha respost”, ha explicat la presidenta de les parades de producte fresc, Maria Mesclans. “L’any passat vam tenir dos nadals, un al maig i un altre al desembre”, deia amb to de broma un altre comerciant en referència a la inauguració. Ara toca consolidar les bones sensacions.\nLa superilla també ajuda\nLa primera fase de la superilla de Sant Antoni va coincidir amb la inauguració del nou mercat. La urbanització dels entorns del mercat –en especial els trams dels carrers Comte Borrell i Tamarit– van permetre guanyar uns 5.000 metres quadrats d’espai públic per als vianants, fet que també ajuda a explicar el creixement del nombre de visitants al barri en l’últim any. “Hem passat d’un barri en blanc i negre a un barri en color”, ha reconegut Gasca, de Sant Antoni Comerç. “És una experiència diferent perquè hi ha pocs cotxes i molts espais verds”, ara el que cal és “dinamitzar la zona” per impulsar encara més la vida al barri.\nUn ascensor exterior situat a la façana que dona a la Teixonera ha sigut un dels entrebancs


Universitat de Barcelona - La UB millora posicions al rànquing mundial QS i es manté entre les 200 millors universitats del món\nInici > Notícies > La UB millora posicions al rànquing mundial QS i es manté entre les 200 millors...\nLa UB millora posicions al rànquing mundial QS i es manté entre les 200 millors universitats del món\nQS World University Rankings 2013-2014.\nLa Universitat de Barcelona ha pujat nou posicions en la nova edició dels QS World University Rankings 2013-2014 i ocupa el lloc 178 (en relació amb la posició 187 de l’any anterior). En aquesta edició el rànquing mundial està encapçalat per l’Institut Tecnològic de Massachusetts (MIT, Estats Units), la Universitat de Harvard (Estats Units), la Universitat de Cambridge (Regne Unit), l’University College de Londres (UCL, Regne Unit) i l’Imperial College de Londres (Regne Unit). Només tres universitats espanyoles estan entre les 200 millors en aquest rànquing: la Universitat Autònoma de Barcelona (posició 177), la Universitat de Barcelona (posició 178) i la Universitat Autònoma de Madrid (posició 195). D’altra banda, la UB ocupa la posició 80 entre les universitats europees.\nEnguany la UB també ha tingut una millora significativa en les cinc grans àrees de coneixement que estableix el rànquing. En el cas d’Enginyeria i Tecnologia ha millorat 75 posicions; en Arts i Humanitats, així com en Ciències Socials i Gestió, prop de 40; en Ciències Naturals ha pujat 10 posicions i es manté en Ciències de la Vida i Medicina.\nCal subratllar també que la UB és l’única universitat espanyola que es troba en el top 100 mundial en quatre de les cinc grans àrees del coneixement analitzades pels QS World University Rankings 2013-2014. Concretament, en cada àrea ocupa la posició següent: Arts i Humanitats (58), Enginyeria i Tecnologia (87), Ciències de la Vida i Medicina (87), Ciències Naturals (74) i Ciències Socials i Gestió (111).\nPel que fa als indicadors emprats en l’elaboració del rànquing, la UB millora especialment la seva posició en els indicadors de reputació acadèmica (on escala 11 posicions) i reputació empresarial (millora 65 posicions). En els QS World University Rankings s’avaluen la qualitat de la recerca i la docència, la contractació dels graduats i el grau d’internacionalització de cada centre universitari mitjançant un conjunt d’indicadors.


Isabel II: «Doneu-me 3 bones raons, per què el Regne Unit hauria de ser part d'Europa?» - Diari de Girona\nIsabel II: «Doneu-me 3 bones raons, per què el Regne Unit hauria de ser part d'Europa?»\nEl president de la Comissió Europea adverteix als britànics que «no hi haurà negociació, una sortida és una sortida»\nlondres/brussel·les | efe/ddg 23.06.2016 | 08:18\nIsabel II va visitar Liverpool el dia en el qual la seva postura respecte el referèndum va tornar als mitjans. NIGEL RODDIS/efe\n«Doneu-me tres bones raons: per què el Regne Unit hauria de ser part d'Europa?», asseguren que va dir la reina Isabel durant un sopar amb amics i familiars, segons ha revelat el biògraf real Robert Lacey a The Daily Beast. La pregunta a l'aire de la monarca va revifar el fantasma del seu suposat euroescepticisme, a falta d'un sol dia per al referèndum. «La reina està per sobre de la política i actua seguint el consell del Govern en els assumptes polítics», va ser l'asèptica resposta del Palau de Buckingham, tot afegint que «el referèndum és una qüestió que hauran de decidir els britànics».\n«A la reina li agrada sempre tenir un debat saludable al voltant de la taula», va expllicar en defensa pròpia Robert Lacey. «Es va tractar simplement d'una pregunta», va afegir. «La reina és molt conscient de les complexitats d'aquest assumpte per a les diverses parts del Regne Unit», va assenyalar el biògraf, tot explicant que «com tots sabem, ella posa molta cura a no revelar quines són les seves opinions personals, i el mateix podem dir del seu marit».\nLacey defensa personalment la permanència del Regne Unit a la UE, però pensa en el fons que la reina se sent inclinada cap a la sortida: «És només una conjectura sobre els seus pensaments, però el que li agrada realment és un robust debat».\nLa nova polèmica va arribar tres mesos després de la dura portada de The Sun a l'inici de la campanya: «La Reina dóna suport al Brexit». Segons el tabloide, la monarca va sorprendre al·legant, durant una recepció oficial al castell de Windsor, que la Unió Europea avançava «per la direcció equivocada». «No entenc Europa», va assegurar The Sun que va arribar a dir també la reina en una altra conversa i en presència, entre d'altres, de l'exviceprimer ministre Nick Clegg, que va negar rotundament la informació. En aquesta ocasió, es tractaria d'una recepció amb diversos diputats al Palau de Buckingham en una data no determinada.\nPer part seva, el president de la Comissió Europea (CE), Jean-Claude Juncker, va advertir que no hi haurà cap nova negociació amb el Regne Unit, i que aquest país ja ha obtingut «el màxim» que podia aconseguir de la Unió Europea. Juncker va fer aquestes declaracions al final d'una reunió amb el canceller austríac, Christian Kern.\n«Els electors han de saber que no hi haurà renegociació. Hem conclòs un acord amb el primer ministre David Cameron, ha obtingut el màxim possible. Hem donat el màxim que podíem donar», va dir el president de la CE, en referència a l'acord aconseguit el passat febrer entre el Regne Unit i la resta d'estats membres. «No hi haurà renegociació ni sobre l'acord del mes de febrer ni en el context de renegociacions dels tractats. La sortida és la sortida», va advertir Juncker.\nUn acord «just»\n«Defenso del punt de vista segons el qual necessitem un acord just i equitatiu amb el Regne Unit. El vam negociar fa uns mesos i hem constatat que l'acord entre el Regne Unit i la UE no sembla jugar un paper en la campanya britànica, però seria bo per als britànics i nosaltres mateixos que es quedés a la UE», va assenyalar.\nFarage: «El sud d´Espanya tindria problemes sense els diners dels britànics» . Espanya Internacional


Bonificació del 95% de l'IBI que reclamen les societats musicals\nPaiporta ja aplica la bonificació del 95% de l'IBI que reclamen les societats musicals valencianes\nL’Ajuntament de Paiporta ja aplica la bonificació del 95% en l’Impost de Béns Immobles (IBI) que han de pagar les societats musicals de la localitat, la Unió Musical i la Banda Primitiva. Aquesta mesura, que ara reclamen al Consell la totalitat de les societats del País, fou introduïda a Paiporta en la modificació de les ordenances del passat 28 d’octubre, i en el ple d’aquest dijous es va aprovar la rebaixa per a enguany després de la petició de les mateixes bandes. La moció va comptar amb el suport de tots els grups polítics amb representació en el ple i es va aprovar per unanimitat.\n“A l’octubre vàrem atendre una petició històrica de les societats musicals”, va afirmar durant el ple la regidora d’Hisenda i Administració General, Beatriz Jiménez, que va informar que “per a donar cobertura a les escoles de música es necessita un edifici gran, que implica una despesa alta en IBI”, i que “la llei contempla l’aplicació d’aquesta bonificació per raons culturals o d’interés social”, com és el cas. Les bandes de música i les seues escoles, segons va concloure Jiménez, “fan molt de bé al poble, compten amb la participació de moltes xiquetes i xiquets, i mereixien tindre aquesta bonificació”.


Imposades 666 infraccions per comportaments imprudents al volant | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl Cos de Policia ha imposat un total de 666 infraccions durant la campanya de control de comportaments imprudents al volant, que ha tingut lloc entre el 15 de febrer i el 28 de febrer. El motiu principal de les multes que s’han constatat ha estat circular a una velocitat que excedeix la permesa. Això ha suposat 588 sancions. En segon lloc, s’han imposat 41 sancions per no respectar la senyalització horitzontal de la calçada.\nAltres aspectes controlats han estat no respectar algun dels senyals prohibitius (11 sancions), no respectar algun dels senyals d'obligació (10 sancions), no respectar la indicació d'un semàfor (12 sancions), avançaments indeguts (3 sancions), i no cedir el pas als vianants que estan en situació de creuar per un pas de vianants (1 sanció). També s’han constatat casos de conducció temerària que posa en perill persones o objectes, no cedir el pas en una intersecció als vehicles que tenen preferència i no adaptar la velocitat quan es troba un encreuament, en zones escolars o en aglomeracions. Aquests darrers aspectes no han motivat cap sanció.\nLa campanya tenia com a objectiu detectar i sancionar el comportament imprudent de certs conductors que pot derivar en situacions de risc arran de la seva imprudència. Això s’ha fet intensificant els controls en indrets susceptibles de poder constatar infraccions relacionades amb un comportament imprudent en zones interurbanes i intensificant els controls per excessos de velocitat mitjançant els radars. Amb tot plegat es pretén reduir la sinistralitat a les carreteres.


Home \_ Notícies \_ La Festa de la Vela Catalana, més social que mai!\nAquest bloc estarà dividit en 5 apartats, que responen als programes de Vela Social que desenvolupa la Federació: la Vela Escolar, la Vela Inclusiva, la Vela d’Igualtat, Vela d’Inserció i Vela Sostenible. Si encara no els coneixes, te’ls presentem a continuació:\nEls projectes Esport Blau Escolar i Esports de Mar de Barcelona treballen per potenciar la pràctica de l’esport de la vela als Centres Educatius del litoral català, en horari lectiu. Dos projectes de Vela Escolar que la Federació desenvolupa conjuntament amb els Clubs, el Departament d’Ensenyament i els Consells Esportius de Catalunya.\nTreballa per garantir que la igualtat d’oportunitats, a més d’un dret universal, sigui una realitat per col·lectius amb diversitat funcional. Una tasca amb la que ja fa molt de temps que els Clubs catalans es van comprometre i que, a dia d’avui, podem dir que, a Catalunya, la vela és un esport empàtic i inclusiu amb tots els col·lectius, que obre les seves portes a totes i tots.\nPretén lluitar contra la desigualtat de gènere, arribant a una situació d’igualtat real i demostrar que la vela està a l’abast de tots dos gèneres, una premisa que s’ha fet realitat gràcies al projecte “Suma’t a la Vela d’Igualtat” que, a bord del SailOne Mundus i gràcies a la col·laboració de la Fundació Catalana de l’Esport, ha posat en valor que l’esport de la Vela no entén de desigualtats. També cal destacar la gran tasca que es desenvolupa amb el projecte “Infants i Veles” que busca crear vincle entre mares i fills i filles que han patit violència de gènere.\nTé com a objectiu la inserció laboral a través de l’esport de la vela de joves en risc d’exclusió social de entre 16 a 25 anys. Un programa que s’inicia al 2013 amb l’InserVela i que ha aconseguit que al voltant d’un 60% dels participants hagin trobat feina relacionada amb el sector nàutic. Ara, amb el projecte InserMar, s’estima que vora el 80% dels participants aconseguiran feina. Cal destacar la figura dels ajuntaments dels municipis dels Clubs que realitzen aquestes activitats, la Fundació Alisio que col·labora en l’InserVela del Reial Club Marítim de Barcelona i CODEC - Empresa d’Inserció Laboral de la Fundació CARES- en el projecte InserMar que duu a terme en el Centre Municipal de Vela de Barcelona.\nAquest 2018, la Federació ha desenvolupat tres projectes de Vela Sostenible: El Manual de Bones Pràctiques del Navegant vers el medi ambient i marí, el Green Sailing i Aprenem a ser sostenibles. Tres projectes desenvolupat gràcies al compromís dels Clubs, al suport de Direcció General de Pesca i Afers Marítims, i també a Ports de la Generalitat, que desprenen entusiasme, respecte cap al medi ambient i marí i, sobretot, molt d’optimisme. Perquè, si totes i tots ens hi sumem, aconseguirem torna-li tot allò que el mar ens dóna.\nSi voleu conèixer els Clubs i Ajuntaments participants en aquests programes entreu a: http://festa.vela.cat/wp-content/uploads/2019/01/230119_llista-premiats.pdf\nMés en aquesta categoria: « Molt bon clima al Dimecres de Vela especial meteorologia\tTot a punt, per a celebrar una 52a Festa de la Vela Catalana inoblidable! »


L’Assemblea del Priorat demana als alcaldes que s’impliquin en la sobirania fiscal | Priorat X Independència\nL’Assemblea del Priorat demana als alcaldes que s’impliquin en la sobirania fiscal\nDins la campanya per la sobirania fiscal, l’Assemblea ha demanat als alcaldes del Priorat que els ajuntaments paguin els impostos a l’Agència Tributària Catalana.\nLa campanya de sobirania fiscal promou que persones físiques, empreses, autònoms, administració pública, sindicats, patronals i partits polítics paguin els impostos, com l’IVA, l’IRPF o l’Impost de Societats, a l’Agència Tributària de Catalunya (ATC), en comptes de fer-ho a l’Agència Tributària espanyola. La proposta es planteja com una forma d’apoderament ciutadà que vol atorgar poder al Govern de la Generalitat en detriment del de l’Estat espanyol.\nAquesta iniciativa no seria possible sense la feina feta anteriorment per la societat civil organitzada. L’any 2012, la plataforma Catalunya diu prou ja va impulsar la sobirania fiscal. Alguns ajuntaments també s’hi van sumar. Ara es vol aprofundir-hi i convertir la sobirania fiscal en una eina bàsica per avançar cap a la independència efectiva de Catalunya.\nEl tràmit per canviar el destinatari dels pagaments és molt senzill i es pot fer telemàticament. Al web de la campanya (https://sobiraniafiscal.assemblea.cat/) hi ha vídeos i textos que n’expliquen el detall. També hi ha els documents necessaris i un telèfon de consulta (93 595 46 46).\nEls ajuntaments han rebut models per a l’aprovació d’un decret d’Alcaldia o moció per acordar el canvi. D’altra banda, les gestories de la comarca estan assabentades de la iniciativa a fi que els seus clients puguin decidir amb total llibertat i sense cap inconvenient.\nAl gener, coincidint amb el primer període de pagament d’impostos de l’any 2021, es donaran a conèixer els primer resultats de la campanya.\nPosted in General on 25 Desembre 2020 by prioratxindependencia. Deixa un comentari\nSumem silencis per denunciar la injustícia →\nSumem silencis per denunciar la injustícia


Cada indústria, grup, camarilla i conclave té la seva pròpia quota d’estranys: la criptomoneda i el blockchain no són una excepció.\nTenint en compte que la criptomoneda és l’anomenada moneda “nativa” d’Internet: el dipòsit de la suma del coneixement humà i les excentricitats que hi ha, el sector de la criptografia alberga moments i personalitats potser fins i tot més estranys que les indústries més consolidades i tradicionals..\nFora del caràcter estrany i intrínsec de la criptografia, el 2020 s’ha convertit en un any estrany, per no dir absolutament terrible. Els problemes socioeconòmics existents en països de tot el món es van agreujar amb l’aparició del nou coronavirus i les reaccions posteriors dels governs.\nBolívia i Kirguizistan va patir un trastorn polític, mentre que les eleccions presidencials dels Estats Units van sembrar més dubte sobre el futur del país que la certesa en la transició pacífica del poder.\nLa marca de moda de Kanye West rebut 5 milions de dòlars en alleujament del coronavirus per a petites empreses. Pirates informàtics gatecrashed Zoom reunions. Tiger King es va convertir en una breu obsessió. Un munt de famosos amb sord ton van cantar “Imagine” i va ser absolutament horrible. La llista d’estranys i dolents continua.\nCrypto’s 2020 no va ser una excepció, amb una proporció pròpia de multimilionaris excèntrics, faltes, captures de poder i postures polítiques. Per tant, mentre diem “sayonara” fins al 2020, donem un cop d’ull a alguns dels moments més estranys de la criptografia d’aquest any.\n1 Els presidents de criptografia\n2 El drama a Bitmain\n3 El gran hack de Twitter del 2020…\n4 La recompensa d’un milió de dòlars que mai no va ser\n5 El Dickening\n6 L’any que vindrà\nEls presidents de criptografia\nAquest any ha estat molt important per a l’adopció de criptomonedes. Les principals empreses financeres han participat en Bitcoin (BTC), amb importants assignacions i inversions per part de bancs i fons d’inversió.\nA mesura que la criptografia es converteix en un instrument financer cada vegada més corrent, ha atret l’admiració i la ira dels que estan a les sales del poder. Els defensors van arribar a l’aprovació de la normativa mentre que polítics sospitosos de tot el món van intentar frenar la criptografia.\nNo hauria d’estranyar, doncs, que alguns de la comunitat criptogràfica intentessin influir en el discurs regulatori sobre les criptomonedes. Alguns pocs, però, van intentar fer-ho com a president dels Estats Units d’Amèrica.\nL’informàtic i conegut excèntric nord-americà John McAfee va anunciar la seva candidatura presidencial com a “candidat criptogràfic” el 2018. No obstant això, les coses es van tornar encara més interessants a mesura que es va dedicar a fer la seva campanya des de l’estranger mentre suposadament va fugir de la captura per part de les autoritats nord-americanes que el perseguien sobre impostos. Segons els informes, un gestor de campanyes no va ajudar les operacions.\nFinalment he escollit un gestor de campanyes per a la meva presidència llibertària del 2020: @Loggiaonfire – el coordinador d’intel·ligència de la meva carrera POTUS del 2016 va ser fonamental per situar-me a l’Escenari Nacional del 2016. Rob és un amic lleial, un cercador de la veritat i un guerrer constant. pic.twitter.com/LmV9l3uMQu\n– John McAfee (@officialmcafee) 3 d’octubre de 2018\nMcAfee afirmava amb freqüència que només optava al president per conscienciar sobre la criptomoneda i que mai esperava guanyar.\nAl maig de 2020, McAfee va tirar la tovallola en la seva candidatura presidencial, en lloc de presentar-se a la vicepresidència, ja que el Partit Llibertari en què va sol·licitar la seva candidatura permet a un candidat a vicepresident presentar-se per separat.\nBrock Pierce, antic actor infantil i capitalista en criptografia, va saltar a la carrera presidencial relativament tard, l’estiu del 2020.\nCofundador de Block.one, l’organització que va crear EOS, Pierce va aparèixer al comediant britànic John Oliver’s Last Week Tonight, on Oliver va cridar l’atenció sobre l’excèntrica visió espiritual del primer sobre EOS i la seva casament de tema unicorn al mític festival d’art nord-americà, Burning Man.\nL’estratègia i la imatge general de la campanya de Pierce eren molt més temperades que les de McAfee. A més d’executar en una plataforma que prioritzava el desenvolupament de monedes digitals, també tenia clares polítiques sobre una varietat d’altres rellevants problemes, inclosa la reforma de la justícia penal, els ingressos universals obtinguts i la salut.\nCom bé sabem, cap dels dos va guanyar. Pierce ha silenciat en gran mesura la ràdio després de la conclusió de la campanya i, segons sembla, McAfee resideix a una presó espanyola, de manera que no hi haurà festes de temàtica unicorn al jardí de les roses, i ningú no ho serà. sals de bany per fumar a la sala Roosevelt.\nEl drama a Bitmain\nEls detalls del lideratge corporatiu són sovint desconeguts per als profans, ja que les principals decisions i converses tenen lloc a porta tancada. Un s’imagina les adquisicions maquiavèl·li i els sicofants que competeixen per aconseguir un esglaó a l’escala, com a Billions o El llop de Wall Street.\nEl cas de Bitmain, un dels majors productors de maquinari de mineria de Bitcoin, semblaria seguir aquest estereotip.\nEn una història tan dramàtica que podria haver estat escrita per a la televisió, els antics amics i cofundadors del gegant miner Bitcoin estaven tancats en una dura lluita de poder sobre la companyia, que afectava les seves operacions bàsiques..\nL’octubre de l’any passat, el cofundador de Bitmain, Micree Zhan, va ser expulsat de la companyia en un intent de “salvar el vaixell” per l’altre cofundador de la firma, Jihan Wu.\nSegons els informes, el conflicte va començar a causa del suposat control desproporcionat de Zhan sobre l’empresa. Suposadament posseïa el doble d’accions a la firma que Wu, però les accions es van rebaixar a mesura que es va començar a desenvolupar el drama.\nEl maig de 2020, Bitmain va emetre declaracions confirmant els rumors que Zhan havia estat destituït de la companyia. Posteriorment, Zhan va demandar Bitmain i Wu va ordenar a tots els empleats que interrompessin el contacte amb ell o que poguessin ser castigats.\nSegons els informes, guàrdies armats van aparèixer a les oficines de la firma a Pequín a instàncies de Zhan per establir-se com a representant legal de la companyia. Mentre Wu va condemnar la presa de control, Zhan sembla haver aconseguit cert èxit, ja que va prohibir als empleats completar els enviaments de plataformes mineres.\nBitmain va afirmar que Zhan no tenia dret a representar la companyia legalment, però al juny es va oferir a comprar la companyia per 4.000 milions de dòlars en accions. Sembla que va tenir èxit en canviar els detalls dels pagaments de l’empresa per entitats que controla, però els enviaments de maquinari encara van patir i van desaparèixer 10.000 plataformes mineres controlades per l’empresa a Mongòlia.\nLa lluita pel lideratge de Bitmain encara no ha finalitzat, de manera que és possible que esperem girs i canvis més estranys el 2021.\nEl gran hack de Twitter del 2020…\nEl 15 de juliol de 2020 és un dia que viurà amb infàmia per al gegant de les xarxes socials Twitter, ja que els comptes de polítics famosos, empresaris i personatges dels mitjans de comunicació van ser piratejats i utilitzats per a una estafa de regals de Bitcoin.\nLes pàgines d’Elon Musk, Kanye West, el president electe Joe Biden, l’expresident Barack Obama, Warren Buffett i Bill Gates van quedar compromeses i van enviar missatges amb una de les estafes de criptografia més antigues del llibre..\nEn l’estafa de cripto regalat, un individu suposadament magnànim afirma compartir la seva riquesa a través de Bitcoin. Només cal enviar una petita quantitat a la seva adreça indicada perquè puguin determinar quina és la vostra adreça i enviar-vos una suma que valgui molt més que la vostra transferència inicial..\nLa majoria de les persones que estan familiaritzades amb les criptografies són conscients d’aquest tipus d’estafes, però algunes que són noves a l’espai o que no en saben res, aparentment no creuen que sigui estrany que Barack Obama els vulgui donar. Bitcoin i, per tant, ser víctima del pla.\nEl compte de criptografia piratejat d’Elon Musk. Font: Cointelegraph\nA més de les cares famoses esmentades, els pirates informàtics també van comprometre els comptes de jugadors destacats a l’espai criptogràfic, inclosos els principals intercanvis Binance, Coinbase i Gemini, així com protocols com Tron.\nTot i que Twitter va respondre immediatament bloquejant els comptes de xec afectats, el dany ja s’havia fet. El director general de Twitter, Jack Dorsey, va expressar les seves pròpies lamentacions a la plataforma.\nUn dia difícil per a nosaltres a Twitter. Tots ens sentim terribles.\nDiagnosticarem i compartirem tot el que puguem quan tinguem una comprensió més completa del que va passar exactament.\n&# 128153; als nostres companys d’equip que treballen molt per fer-ho bé.\n– Jack (@jack) 16 de juliol de 2020\nEls rumors i les especulacions sobre el fet que l’hack era un treball intern es van sufocar quan Twitter va publicar un informe sobre l’incident, que va revelar que els empleats amb amplis privilegis administratius havien estat víctimes d’un atac de pesca de suplement.\nTot i que sovint es creen comptes doppelganger d’individus famosos per executar estafes, el hack de Twitter aquest any va establir un nou precedent pel que fa als estafadors que estan disposats a fer a les plataformes de xarxes socials.\nLa recompensa d’un milió de dòlars que mai no va ser\nMai ningú per defugir d’una bona publicitat, el fundador de Tron i CEO de BitTorrent, Justin Sun, va oferir una recompensa d’1 milió de dòlars a qui pogués rastrejar els responsables del hack de Twitter.\nTanmateix, quan els periodistes van intentar treballar amb Tron per rastrejar els estafadors, l’empresa no va complir miraculosament la seva promesa de gran perfil..\nDesprés que un individu es va apropar a un periodista de Cointelegraph amb informació altament creïble sobre els possibles pirates informàtics, Cointelegraph va intentar posar-lo en contacte amb Tron per transmetre aquesta informació..\nTron, però, semblava totalment desinteressat de parlar amb la font, en lloc d’insistir que la font obtingués el segell d’aprovació de Cointelegraph abans de fer el seu propi examen. En la seva correspondència amb Cointelegraph i la font, semblava que l’empresa intentava sortir del pagament de la recompensa. Un xat de grup va ser el següent:\n“Font: sempre que [sigueu] lliures, podríem fer una trucada Zoom o Discord i explicar-vos-ho tot.\nRepresentant de Tron: No, podem xatejar aquí, endavant.\nFont: és molt, molt més fàcil sobre una trucada de veu.\nRepresentant de Tron: no passa. “\nEn lloc d’això, Tron va crear un compte de correu electrònic per obtenir consells, mentre que els principals treballs van informar d’immersions profundes en el hack quatre dies després que Cointelegraph i la font s’havien dirigit inicialment a Tron. Posteriorment, Tron va afirmar que una investigació de l’FBI sobre l’incident era una causa suficient per posar fi a la recompensa.\nEl comportament de Tron semblava força estrany, atesos els seus objectius proposats, a més de ser bastant convenient, ja que no necessitava pagar la generosa suma.\nLes prediccions de preus abunden a l’espai criptogràfic. Experts i analistes van predir una cursa de bitlles de Bitcoin que portaria la moneda a 100.000 dòlars durant aquest cicle i potser fins a 1 milió de dòlars el 2035. Un analista de Citibank va predir recentment un preu de Bitcoin de més de 300.000 dòlars el 2021.\nTot i això, hi ha una predicció de preus en particular que guanya un lloc a la llista estranya aquest any. John McAfee, a qui ja coneixem com afirmat excèntric dins de l’espai criptogràfic, va fer una aposta fa tres anys que podria ser bastant dolorosa si realment realitza.\nEl 2017, McAfee va apostar que Bitcoin assoliria els 500.000 dòlars el 2020 i, si no, es menjaria els seus propis genitals a la televisió. No obstant això, a mesura que la cursa de braus del 2017 guanyava força, va augmentar la seva aposta.\nQuan vaig predir Bitcoin a 500.000 dòlars a finals de 2020, feia servir un model que preveia 5.000 dòlars a finals de 2017. BTC ha accelerat molt més ràpidament que els supòsits del meu model. Ara prediu Bircoin a un milió de dòlars a finals de 2020. Encara menjaré la meva polla si està malament. pic.twitter.com/WVx3E71nyD\n– John McAfee (@officialmcafee) 29 de novembre de 2017\nL’esdeveniment, que s’ha conegut com a El Dickening i va guanyar el seu propi rellotge de compte enrere, ara està a menys de dues setmanes.\nPer tant, tot el que ha de fer el preu de Bitcoin perquè McAfee eviti un rude dinar és augmentar gairebé un 5.000% en els propers dies. Potser és bo que la seva aposta no estigui tancada en un contracte intel·ligent.\nL’any que vindrà\nQuan el 2020 s’acaba, una cosa és clara: l’espai de les criptomonedes creix i l’adopció continuarà augmentant al llarg del 2021 i els propers anys. A mesura que la indústria prosperi, és probable que els estranys que conté continuïn impactant i entretenint tant els privilegiats com els observadors.


Grup Pidasa - Pidasa Serveis | 30 anys al servei d'Andorra\nPisos a peu de pistes .\nTreballem dur cada dia per fer realitat les teves idees.\nImatges maig 2020...\nPisos de luxe equipats amb l'última tecnologia\nREMODELACIÓ I EMBELLIMENT AVINGUDA MERITXELL\nTram Avinguda Meritxell (Cloud - Pl. Rotonda)\nNOVES PROMOCIONSPromotora immobiliària\nFeixes i EstallsPromotora Immobiliària\nPIDASA SERVEISEmpresa constructora\nDedicada a invertir en edificació\nNoves Promocions és una empresa dedicada a invertir en diverses promocions de l’edificació, en tot tipus de sectors dins del món de l’habitatge.\nNoves Promocions controla la construcció de tot el projecte i alhora consta d’un equip que realitza la promoció i les vendes, sempre amb un tracte molt personalitzat i utilitzant les últimes tecnologies dels sistemes informàtics, que permeten la venda virtual, de manera que el client pot veure l’habitatge acabat de la compra. (Conegui alguns projectes)\nPromoció d'habitatges plurifamiliars\nLideratge basat en la millora continua\nPidasa Serveis és una empresa familiar que ha anat creixent al llarg de més de trenta anys. Avui forma part del Grup Pidasa i és una de les empreses de construcció líder al país. La millora continua i la satisfacció dels nostres clients han estat les premisses que ens han impulsat sempre a avançar i a fer-ho sumant a l’experiència adquirida la recerca de solucions integrals i la formació contínua del nostre equip humà. Poder participar en obres singulars i emblemàtiques per al nostre país ha significat un atractiu repte que ens ha permès mostrar la nostra capacitat i voluntat pel treball ben fet, aportar innovació, flexibilitat i adaptació a les necessitats de cada clients.\nAvui, Pidasa Serveis està posicionada per treballar tant per obra pública com privada. (Visiti les nostres obres)


Notícies - Sant Cugat es bolca un any més en 'La Marató de TV3'\nSant Cugat es bolca un any més en 'La Marató de TV3'\nel 14/des/14 Núria Juanico Societat PDF\nSant Cugat s'ha bolcat un any més en 'La Marató de TV3' amb una vintena d'activitats que, durant tot el cap de setmana, han recaptat diners i han conscienciat a la ciutadania sobre les malalties del cor. Concerts, activitats esportives, espectacles i una encesa de fanalets han unit diversió i solidaritat amb propostes d'una quinzena d'entitats, escoles, clubs esportius i empreses de la ciutat.\nLa solidaritat santcugatenca s'ha posat de manifest durant tot aquest cap de setmana. Entitats com l'Ateneu i la Fundació Itineràrium, associacions esportives com el Club Tennis Sant Cugat i el Club Rugby Sant Cugat, empreses com Accenture i entitats de salut com l'Idcsalud Hospital General de Catalunya s'han sumat a 'La Marató de TV3' amb iniciatives diverses. La programació d'enguany ha engrescat públic de totes les edats i ha permès recaptar diners, però també fomentar la vida saludable per prevenir incidents del cor, com han explicat els organitzadors d'algunes activitats.\nHi ha moltes activitats per fer i gent que ha col·laborat. / Com a mínim serveix per conscienciar, això és un primer pas. / En aquesta cursa participen per contribuir a 'La Marató de TV3'.\nLa ciutat ha posat el seu gra de sorra a la iniciativa, com també Valldoreix, que ha acollit la cursa Sumant Capacitats. D'aquesta manera, Sant Cugat ha tornat a demostrar que no es queda enrere en termes de solidaritat i que la seva implicació s'evidencia cada dia, tal com ha dit l'alcaldessa, Mercè Conesa.\nContínuament tenim moltes activitats que ens fan assegurar que Sant Cugat és una ciutat solidària cada dia de l'any.\nDurant els propers dies, 'La Marató de TV3' seguirà recaptant fons per a l'edició d'enguany.\nLa Marató ha inclòs una cursa d'orientació


L'Ajuntament de Castellvell del Camp redueix el deute en més de 2 MEUR\ndijous, 16 de maig 2019 - 11:44h\nL'Ajuntament de Castellvell del Camp ha reduït el deute en més de 2 milions d'euros | google maps\nL'Ajuntament de Castellvell del Camp ha anunciat la reducció del deute del municipi en aquests darrers vuit anys. Aquest fet ha estat possible gràcies als diversos ajustos que s'han fet des de l'actual govern municipal, d'ençà que l'any 2012 es van veure obligats a acollir-se al pla d'ajuts per a pagaments a proveïdors.\nTambé et pot interessar: Llistes electorals de Castellvell del Camp per les eleccions municipals 2019\nRedueixen més de 2 MEUR en vuit anys\nCastellvell del Camp, governat per CiU en les dues últimes legislatures i ara es presenten per Junts per Castellvell, ha vist com el seu deute s'ha reduït en vuit anys. L'any 2011 la xifra estava situada en gairebé 3,5 milions d'euros i, en finalitzar aquest any 2018, aquesta està per sobre del milió d'euros, essent reduït en 2,13 milions d'euros.\nEn aquesta darrera legislatura de l'actual govern, s'ha aconseguit que la ràtio d'endeutament es trobi molt per sota dels màxims permesos i, a més, en la reducció del deute municipal hi ha hagut amortitzacions anticipades.\nReducció del tipus impositiu municipal\nEl Ministeri d'Economia i Hisenda va imposar una revisió dels valors cadastrals. En conseqüència d'això, la majoria de propietaris es van veure afectats i se'ls hi va augmentar, considerablement, la quota a pagar de l'impost de béns immobles (IBI).\nPer aquest motiu, des del consistori, es va reduir el tipus impositiu municipal i, així, els veïns i veïnes del municipi no veurien un augment excessiu en l'impost. Tanmateix, la resta d'impostos i taxes municipals fa uns anys que estan congelades i no varien.\nRedacció i aprovació d'un pla d'ajust\nL'any 2012 el govern municipal de Castellvell del Camp es va veure obligat a acollir-se al pla d'ajuts per a pagament a proveïdors. Aquest fet va ser conseqüència del gran nombre de factures pendents de pagament i sense consignació pressupostària que hi havia.\nPer aquest motiu, es va redactar i aprovar un pla d'ajust que s'ha anat complint aquests darrers anys fins a l'actualitat. Això ha suposat una rigorosa fiscalització externa, la qual es passa pel ple municipal i està a disposició d'aquell que ho vulgui consultar al Portal de Transparència municipal.


L’Escola Rel dóna vida al cultiu intel·ligent – Escola Rel\nActualment, el terme “intel·ligent” ha deixat de ser una característica exclusiva dels éssers vius per esdevenir una característica pròpia d’objectes, ciutats i fins i tot horts. Els horts smart o intel·ligents són aquells que incorporen les noves tecnologies en la dinàmica de cura, sembra i conreu d’hortalisses. Aquest dispositiu és capaç de recollir dades sobre la sequedat de la terra, la quantitat de llum, la temperatura i el grau d’humitat de l’aire i a la vegada actuar en referència als valors obtinguts. És a dir, es pot automatitzar el reg en funció de les dades recollides per l’aparell. A continuació, podeu llegir en detall la descripció del projecte ‘Smart-hort’ el Centre d’Educació Especial Escola Rel d’Horta-Guinardó.\nL’Smart Hort de l’Escola Rel\nL’experiència neix a partir d’una idea de l’alumnat derivada de la seva participació en la XVIII Audiència pública als nois i noies de Barcelona: La ciutat digital. Les tecnologies al servei de les persones. Es tractava de convertir les taules de cultiu de l’hort urbà de l’Escola en taules “intel·ligents” utilitzant les noves tecnologies mòbils i plaques de computació que poguessin ser “programades” pels propis alumnes a partir d’un llenguatge de programació, com ara l’Scracht, accessible per les seves característiques al perfil de competències que defineix al nostre alumnat.\nEl projecte de l’Smart-Hort deriva d’un projecte d’hort urbà iniciat a l’Escola el curs 2006. El curs 2012-2013 un grup d’alumnat comença a treballar per connectar l’hort amb les noves tecnologies amb la idea d’utilitzar els dispositius mòbils per gestionar la informació que es generava al seu voltant (base de dades amb les característiques de les plantes i de les eines, el seu ús i aplicacions… ). S’utilitza el Dropbox i es creen codis QR, per emmagatzemar i accedir a tota la informació que el mateix alumnat crea. Neix així l’E-Hort.\nEl curs 2013-2014 es planteja transformar les taules de cultiu de l’hort de l’Escola en taules de cultiu intel·ligents fent ús de sensors múltiples per detectar, quantificar, controlar i gestionar diferents variables necessàries per al manteniment i evolució de les collites. Es planteja, doncs, dissenyar programes de control dels sensors amb el llenguatge Scratch i sobre la base de plaques computadores Raspberry i Arduino. És el que denominem Smart-Hort, que inicia el seu recorregut en el 2014 amb el primer prototip de taula de cultiu intel·ligent. Actualment està en funcionament la primera taula intel·ligent. La intenció és anar progressivament ampliant a altres taules de cultiu.\nEls principals objectius que ens plantegem amb aquest projecte són:\nQue l’alumnat amb grans dificultats per compartir els seus interessos, coneixements i idees comencés a treballar i que el resultat del seu treball hagi estat útil, passant a ser altres companys i no només ells mateixos els beneficiaris del seu treball.\nFamiliaritzar l’alumnat amb els dispositius electrònics mòbils i utilitzar-los com a mediadores d’informació i suport d’aprenentatge.\nIntroduir el coneixement i ús del llenguatge de programació Scratch com a metodologia que amplia i millora el raonament per obtenir solucions a problemes de la vida quotidiana.\nAprofitar les característiques i avantatges de les TIC i les característiques del perfil de personalitat d’alumnes amb TEA per millorar la qualitat de la seva evolució tant a nivell d’aprenentatge com d’interacció social.\nSensibilitzar i conscienciar l’alumnat d’aspectes relacionats amb l’ecosostenibilitat com l’estalvi energètic, l’aprofitament dels recursos naturals, el reciclatge i la reutilització.\nA més ens agradaria que l’experiència transcendeixi la seva aplicació pràctica i directa en el nostre propi centre, fent-la extensible a altres col·lectius amb els quals poder compartir-la i enriquir-nos mútuament. Per aquest motiu, hem iniciat alguns contactes amb Escoles i Instituts del territori català, per presentar-los l’experiència i proposar-los la possibilitat de fer un taller compartit per explicar com ells poden implementar el projecte atenent a les seves característiques específiques. De la mateixa manera, col·laborem amb la Fàbrica del Sol, dins el seu cicle d’activitats, per tal de donar difusió al projecte i fer de “formadors” de totes aquelles persones que tinguin la inquietud i el desig de tenir el seu propi Smart Hort a casa.\nHan estat dues les col·laboracions dutes a terme amb aquest equipament. A la primera, el curs 2015-2016 i només al nostre centre, alumnat i professorat vam fer una sessió teòrico-pràctica. La segona d’aquestes col·laboracions, el curs 2017-2018, ha inclòs la participació de l’Ateneu de Fabricació i el seu equip. D’aquesta manera, la sessió teòrico-demostrativa es va dur a terme a l’Escola Rel i la part més pràctica al mateix Ateneu on els usuaris van poder construir una “rèplica” del seu Smart-Hort.\nPer nosaltres col·laborar amb l’Ateneu i la Fàbrica del Sol acompleix un dels objectius principals del projecte: donar visibilitat a la feina que fan els nois i les noies i poder traspassar les fronteres de l’escola per convertir-los en un “valor social”. Que alumnat com els que atenem, pugui aportar el seu coneixement i compartir allò que han ideat i construït amb la població del seu entorn més proper, és en si mateix, un indicador d’èxit del projecte. Comptar amb la Fàbrica del Sol en aquest sentit, és un guany important.\nLa nostra avaluació del projecte és molt positiva partint de la base de l’interès i motivació que ha suscitat en l’alumnat. Hem de dir, no obstant això, que és un projecte que s’ajusta més a les característiques d’uns alumnes i menys, o amb majors dificultats, a les característiques d’uns altres. Creiem que l’aplicació de les noves tecnologies faciliten i milloren l’accés als continguts curriculars i ajuden als alumnes a desenvolupar procediments que repercuteixen de manera favorable en la millora del seu raonament. Són, a més, un excel·lent recurs per fer “simulacions” que permeten trobar “solucions” aplicables a situacions de la vida quotidiana.


Txell Verdaguer | txellverdaguer.cat | Estels, Mare de dia Emporda\nEstels en família\nEstels, mare de dia\nEl dia a dia Estels\nEspais i materials\nLes mares de dia i llars de criança\nQuota i Horari\nDiari de bord\nTxell i Eloi\nMenu Show Sidebar\nSóc la Txell Verdaguer. He trobat en la figura de les mares de dia una comunió de gran part dels meus interessos. La cura, la criança, la calma de la llar, el respecte i l’observació s’uneixen en aquesta feina que se m’ha revelat ideal.\nAl llarg del camí que m’ha portat fins a engegar el projecte Estels, se m’han anat fent més presents records de quan era petita: una olor, una cançó o una paraula m’han connectat amb les vivències de la meva nena interior. De fet, m’he adonat que he estat sempre en contacte amb el món dels infants, jugant-hi, cuidant-los i creixent (sempre creixent i en tots els sentits). He vist que la seva presència ha estat per mi una constant font d’energia vital. Em miro (admiro) amb entusiasme els infants, disposada a deixar-me sorprendre pels seus descobriments, que són alhora troballes per mi.\nVaig néixer i créixer en un racó d’Osona a tocar del Ter i seguint aquest riu vaig deixar la boira per passar una bona temporada a Girona i finalment arribar a l’Empordà. Aquí m’hi sento bé, rodejada de la calma dels petits poblets i notant el mar ben a prop.\nLes ganes de veure coses noves m’han empès a viatjar tant com he pogut per conèixer i descobrir noves perspectives d’entendre la vida i allà on he anat he intentat aprofitar per fer una ullada a l’atenció que reben els infants, els seus jocs i les seves relacions.\nTot i els anys que he passat a la universitat, segueixo formant-me en les àrees de coneixement que m’interessa aprofundir. En aquest camí formatiu i professional he trobat diferents persones que m’han ajudat a escoltar-me i a empoderar-me per poder engegar aquest projecte petit, fet a mida, que em permet continuar aquesta revolució interior de transformació i consciència.\nGaudeixo de les coses fetes a mà i més encara si ho puc fer jo mateixa: teixir un mandala, fer-me una bossa o construir un joc de fusta. També m’agrada la cuina, m’interessa mirar-me aquest món des de perspectives que em permeten alimentar-me a nivell fins i tot emocional.\nEn aquest trajecte he après a valorar tot el que m’ha portat a ser qui sóc i on sóc ara, i sé que el punt de partida és haver estat al ventre de me mare i haver rebut tota l’atenció que em va dedicar (i que em segueix dedicant).\nLa meva maternitat, la nova etapa que es va engendrar el 2016, però imaginada i desitjada des de molt abans, em permet viure el projecte amb una mirada renovada.\nFill d’en Joan i la Montse. Nascut a Osona, vivint a l’Empordà. Com qui es deixa portar per la vida, amb els seus camins, trencants i dreceres, i amb la sort de tenir una gran companya de viatge, de pas segur i decidit, m’he convertit en pare de dia.\nLes ganes de veure néixer Estels, un projecte en el que confiava i que ja m’estimava quan tot just era un esbós, em van portar a col·laborar-hi de manera natural. Al principi, donant-li forma; més endavant, amb un cop de mà quan calia; després, i de manera gradual, essent cada cop més present i participant en l’acompanyament dels infants.\nAdmiro l’entusiasme i perseverança dels nens. M’encanta veure com es concentren en un petit gest, repetit una i mil vegades, fins a donar-li una nova dimensió: un aprenentatge. Confio en aquesta energia interna que els mou i aprenc a ser pacient i a observar amb una mirada més afinada.\nCombino la feina de pare de dia amb la música, el canal pel qual flueix el desig intern d’expressió que batega dins meu. Toco la guitarra buscant transmetre emocions, composo bandes sonores per acompanyar tot tipus de moments i escolto tot allò que em desperta interès.\nLa literatura és el meu camp d’evasió. Quan llegeixo, me’n vaig, visc altres vides, m’hi endinso i pateixo i anhelo a parts iguals. I quan escric, transformo la realitat, li dono un aire nou i la matiso perquè m’encaixin les peces.\nM’agrada viatjar, i intento que els viatges siguin en dues direccions: allunyant-me de casa, per conèixer, veure i sentir coses noves, i endinsant-me en mi mateix, per retrobar-me i connectar de nou amb tot allò que em mou.\nEstels m’ofereix la possibilitat de repensar constantment la meva paternitat i des d’un inici he buscat noves maneres d’acompanyar la nostra filla i la resta d’infants que em ressonin i em permetin transmetre respecte i cura.\n696 385 906\n- Diplomatura en educació social i en nutrició humana i dietètica\n- Postgrau en direcció de projectes, serveis de benestar i polítiques socials\n- Cursos universitaris d’especialització en: alimentació i nutrició en la infància i atenció educativa i cura dels nens i nenes de 0 a 3 anys\n- Educadora en massatge infantil\n- Aproximació a l’alimentació\nauto-regulada i babyledweaning\n- Curs de cuina, ciència, filosofia i medicina macrobiòtica\n- Curs d’introducció i aprofundiment a l’educació viva del CRAEV\n- Formació sobre el treball de Jesper Juul, Emmi Pikler i Waldorf\n- Curs d’educació respectuosa a l’espai Gira-sol\n- Llicenciat en sociologia itinerari d'educació i cultura\n- Curs d'acompanyament emocional els primers anys de vida (0-7 anys) a Senda\n- Curs de gestió cultural i cooperació internacional pel desenvolupament de la Fundació UdG\n- Tallers i xerrades de Sònia Kliass, Marta Graugés, Jordi Mateu i Catherine L'Ecuyer\nEls espais i materials evolucionen juntament amb el creixement, interessos i necessitats dels infants, per permetre un ple desenvolupament en els següents moments:\n* Quan reben atencions de l’adult per assegurar el seu benestar integral: alimentació, higiene, canvi de bolquer o roba, descans, entre d’altres.\n* En l’activitat lliure i/o joc en els que es despleguen les seves iniciatives.\nAquestes pedagogies comparteixen alguns trets característics de com veuen l’infant i dels principis metodològics:\n· Es centren en l’infant, en les seves necessitats i interessos i respecten el seu propi desenvolupament.\n· Consideren imprescindible l’activitat infantil que sorgeix de l’espontaneïtat dels infants i de la seva curiositat natural.\n· Creuen en la llibertat i l’autonomia de l’infant.\n· Entenen l’aprenentatge com una capacitat d’establir relacions entre els coneixements previs i el nou material que es descobreix, no com una simple suma de coneixements.\n· Donen importància a l’experimentació i la manipulació a través d’un acompanyament respectuós.\n· Posen atenció a la vivència de les emocions per part de l’infant.\nEstels forma part de l’Associació Llars de Criança i de l’Associació de Massatge Infantil AEMI i col·labora amb la plataforma Ludus.\nT696 385 906\ndisseny Gemma Fontàs i Arnau Arboix programació Programem.com


Caminada d'estiu pel Gironès i el Baix Empordà: Etapa 2 de Celrà a Flaçà | El Camí\nCaminada d'estiu pel Gironès i el Baix Empordà: Etapa 2 de Celrà a Flaçà\nDll, 18/09/2017 - 13:24 | rmarti\nCaminada del Grup de Caminants pel Gironès i el Baix Empordà: etapa 2 de Celrà a Flaçà.\nEl segon dia ens vàrem llevar i vàrem anar a esmorzar a les set del matí a l'alberg, hui si que teníem bona combinació de trens per anar i tornar, vàrem parar a Celrà, en arribar a Celrà vaig fer cap a l'església on havíem quedat amb algunes caminants, poc després vam fer cap a les escoles on hi havia la resta del grup i vàrem iniciar l'etapa, hui , a part del grupet de gent que ens quedàvem a l'alberg ens acompanyava gent de Celrà.\nL'etapa va tenir molts moments d'encant, en un primer moment i agafant una mica d'alçada teníem una panoràmica de Celrà molt bonica, embolicada amb la primera alba i els núvols de fons, el camí també ens reservava bona ombra entre alzinars i camps de cereal segats, un antic casalici ens va fer aturar-nos , era la torre d'es Bern. Vàrem seguir per trossos de bosc i una construcció de pedra ens va deixar pensatius, després ens van explicar que era un antic forn de calç, el paisatge ens regalava la combinació de boscos i camps de cereals, on encara podíem veure les grosses bales de palla rodones.També algun raconet de vinya, i en passar un barranquet un antic pont s'amagava entre els arbres. Més endavant algun mas acompanyat del seu hortet on ressaltaven les tomates de pera. Ara el paisatge era més agrícola i els boscos els havíem deixat més endarrere, camps de gira sols i una església imponent amb el campanar tallat ens sorprenia a l'horitzó. Vàrem arriba a l'estació de Bordils, vàrem fer una parada en un bar per esmorzar, Carme de Flaçà ens ve venir a buscar per acompanyar-nos en el nostre viatge. Vàrem passar per Bordils,l'església era molt imponent, en eixir del poble un altre paisatge va ser el dels camps de pomeres tradicionals de Girona, vàrem seguir fins arribar a Flaçà.\nAbans d'anar a dinar el guia en Quim Planas ens va fer un recorregut per Flaçà i ens va explicar moltes coses del poble. Faré un breu resum de les seues explicacions.\nPrimer ens va introduir sobre l'etimologia dels topònims dels pobles per on passàvem, Flaçà ve d'un cognom llatí que vol dir prim, Juià ve d'un cognom llatí que vol dir Juli i Corçà ve de Cuartius. Flaçà són tres nuclis de població,el poble antic va nàixer al costat de l'església.\nUn element important que ens parla és la sellera o sagrera, també l'hem recordat a Celrà, que era un espai sagrat de 30 passes al voltant de l'església. Amb el temps la gent es fan cases dintre de la Sagrera . A Flaçà hi havia el barri dels oficis on hi havia els menestrals, pel camí ral es van fer grans cases, el 1877 s'inagura el tren Barna - França i entre el 1887i el 1957 s'inicia el tren del Baix Empordà , era el tren que comunicava Flaçà amb la costa.\nPel que fa a les troballes arqueològiques, prop del poble de Mollet hi ha un poblat ibèric, de romà trobem restes incorporades en alguna paret.\nProp de la Sellera trobem la casa del Batlle, podem observar l'escut a la casa, l'escut té a l'esquerra un cor i a la dreta una petxina. Berenguer de Flaçà hi va viure, va destituir l'ordre del Temple i es va passar a l'ordre de l'Hospital.\nA l'entrada del poble trobem restes d'un arc, però no hi ha documentació.\nArribem a l'església, veiem la zona de l'absis de l'església romànica, després s'afegeix la part gòtica, del reciclat del romànic es va fer el campanar. Aquesta portada és de les poques que ha sobreviscut, a la palceta de davant hi havia un cementeri. En un racó de la placeta, en una de les parets laterals veiem l'escultura d'un griu.\nProp de la plaça de l'església ens apropem a una casa on hi havia la casa del Delme.\nDesprés de la visita anem a dinar a les piscines, segellem l'etapa i dinem, en acabar agafem el tren i tornem cap a Girona, per la vesprada fem la visita al museu de Girona.\nRestes de l’època medieval.\nEsglésia de Celrà\nCan Cors. Antic cine i fins fa poc sala d’exposicions.\nEl Grup de Caminants a Celrà\nA Celrà som una colla fent el Camí\nVista de Celrà amb els núvols de fons\nEl Grup de Caminants entre camps i boscos\nLa Torre d'es Bern\nEl Grup de Caminants a la torre d'es Bern\nAntic forn de calç\nBales rodones de palla.\nFem el camí cap a Flaçà\nEsglésia de Juià.\nAntic mas i el seu hortet\nEscola de Bordils.\nCampanar de Bordils.\nEsglésia de Bordils.\nEsglésia de Bordils\nConreus de pomeres\nConreus de pomeres al camí de Flaçà\nEl Grup de Caminants arribem a Flaçà, l'església de Flaçà\nEsglésia de Flaçà\nPortalada romànica de l'església de Flaçà\nEn Quim , el guia descobrint-nos els encants de Flaçà\nEl Grup de caminants, pels carrerons de la Sagrera\nCampanar de Flaçà\nRestes d'un possible arc a l'entrada del poble\nTros de teula romana incrustada a una paret\nGrup de caminants a la visita de Flaçà\nNivell de l'aigua de la riada del 87\nEsglésia de Flaçà, es diferència la part romànica\nEscultura d'un grui a la plaça de l'església de Flaçà\nEscultura a ca Bonet, Flaçà.


Accessoris injectores: Needleclean\nNeedleclean: Equip per a la neteja, higiene i desinfecció automàtica i simultània de totes les agulles de la injectora.\nEl NEEDLECLEAN disposa d'un dipòsit per a una solució alimentària de detergent/desinfectant, una bomba centrífuga, grups diversos per allotjar les agulles d'injecció, un PLC i electrovàlvules per realitzar el cicle de neteja. Tot això muntat en un xassís compacte i tancat, amb rodes per a desplaçar-lo i situar-lo a lloc si cal. L'equip disposa de vàlvula manual per buidar els dipòsits. Està dissenyat per allotjar un màxim de 8 contenidors d'agulles. És totalment configurable, degut a que el seu disseny permet d'incloure la quantitat desitjada de contenidors d'agulles segons les necessitts de cada client.\nEls temps orientatius mínims de neteja totalment automàtica oscil·len de 3,5 a 6 hores, en funció del número d'agulles. A cada una de les etapes el temps es pot programar.\nEn una primera fase, la circulació del detergent / desinfectant en el sentit contrari al del treball de les agulles inicia el procés de neteja / desinfecció. En aquesta fase, el PLC es dedica a realitzar un cicle combinat amb temps de circulació a pressió i temps de repòs deixant en immersió les agulles per a cada grup. Amb posterioritat, es buida el detergent del circuit mitjançant la recirculació de l'aire a pressió i s'esbandeix amb aigua.\nA l'última part del cicle de neteja / desinfecció, es recircula aire a pressió per eliminar les restes d'aigua sobrant amb la finalitat d'obtenir unes agulles netes, preparades per treballar ia amb garantia total d'higiene, eficacia i eficiencia al procés d'injecció de carns.\nLa capacitat mitjana orientativa de cada contenidor es de 52 agulles, en funció del model d'agulla.\nApte per a totes les agulles de les injectores METALQUIMIA estàndard, incloses a les injectores retràctils.\nAdaptable a altres tipus d'injectores previ estudi de l'agulla específica.