Antoni Giró, Antoni Olivé i Ricard Gavaldà, premiats a la 18a Festibity | Facultat d'Informàtica de Barcelona\nAntoni Giró, Antoni Olivé i Ricard Gavaldà, premiats a la 18a Festibity\nInici » La FIB » La Facultat » Premis i Reconeixements » Antoni Giró, Antoni Olivé i Ricard Gavaldà, premiats a la 18a Festibity\nEls premis s’han lliurat a l’acte celebrat a l’Estació del Nord de Barcelona el 21 d’octubre de 2021.\nAntoni Giró ha participat en molts projectes, tant catalans i estatals com internacionals a nivell de docència, de recerca o de gestió. Del seu currículum més que extens cal destacar la seva capacitat per hibridar les ciències físiques i la informàtica. Josep Casanovas, ex-degà de la FIB i un dels pares de la Festibity, i Ricard Leal, Account Executive de Salesforce, han entregat aquesta menció.\nJubilat recentment com a catedràtic emèrit a la UPC, Antoni Olivé ha estat professor, investigador, escriptor de novel·les, doctor, degà, vicedegà, director, pèrit, ponent, etc. El degà de la FIB, Josep Fernandez, i la directora general de Catalunya d’Inetum, Susana Prado, han estat els encarregats d’entregar el premi.\nD’altra banda, el exvicedegà i professor de la FIB, Ricard Gavaldà, ha rebut la Menció Fiberemprenedors en nom de l’empresa Amalfi Analytics. El premi ha estat lliurat per Benito Cerrillo, president de FIB Alumni, i David Mañas, Director Cloud Infraestructure & Security de T-System.\nL’edició d’enguany de la Festibity ha estat dedicada a reflexionar sobre el paper i l’impacte de la tecnologia en el marc de la crisi pandèmica. Els premis són lliurats per la Facultat d’Informàtica de Barcelona i per FIB Alumni (Associació d’Antics Alumnes de la FIB).


Meritxell Borràs destaca que la DUI «no obliga a res ni estableix res» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nMundó diu que signar conjuntament el decret per fer l'1-O «emfatitzava el caràcter polític del moment»\nMeritxell Borràs declarant efe\nMeritxell Borràs declarant\nL'exconsellera de Governació Meritxell Borràs va destacar ahir al Tribunal Suprem que la Declaració Unilateral d'Independència (DUI) va ser «una declaració política sense conseqüències legals ni jurídiques» que «no obliga a res ni estableix res».\nPreguntada pel fiscal Jaime Moreno sobre si el 27 d'octubre del 2017 es va declarar la independència de Catalunya, Borràs va respondre que aquell dia va estar «parcialment» al Parlament, on es va llegir el preàmbul de la resolució que recollia la DUI, «però que un preàmbul no obliga a res ni estableix res».\nHo va comparar amb el preàmbul de l'Estatut en què la menció a Catalunya com a nació va passar de l'articulat al preàmbul, que és «una expressió política que no té conseqüències legals». I va afegir que en aquesta votació del 27-O hi va haver el mateix: «una votació política que no tenia conseqüències jurídiques».\nD'altra banda, Borràs va negar que les urnes per a l'1-O es compressin des del seu departament. A preguntes del fiscal va defensar que només hi havia un «contracte marc» a petició dels funcionaris de l'àrea de processos electorals i va manifestar que era «només» per a convocatòria d'eleccions al Parlament o per a consultes populars. L'exconsellera va negar que hi hagués malversació.\nEn la maratoniana jornada d'ahir (12 hores de declaracions), l'exconseller de Justícia Carles Mundó va defensar que signar conjuntament per part de tot el Govern el decret de convocatòria del referèndum «emfatitzava el caràcter polític» del moment però que «no treia ni posava valor jurídic» al decret.\nA preguntes del fiscal Javier Zaragoza, l'exconseller va dir que va «atendre» els requeriments del TC i va concretar que, a partir del 15 de setembre de 2017, «no va fer res més» un cop l'alt tribunal havia suspès la llei del referèndum. Ara bé, va dir que quan havien signat el decret de convocatòria estaven «absolutament convençuts» que convocar un referèndum «no és delicte».


Browse: Home » L’ESCOLA DELS SENTITS\nSEAT posa en marxa una nova formació per entrenar la vista, el tacte, l’oïda i l’olfacte dels empleats que certifiquen la qualitat dels cotxes. Precisió i capacitat de concentració són algunes de les habilitats que han de tenir aquests especialistes. En l’era de la indústria 4.0, el component humà continua sent insubstituïble.\nEl ésser humà és capaç de percebre més de 10.000 olors diferents, captar sons que van des dels 20 Hz fins als 20 KHz i diferenciar milions de colors. Tot i que els sentits siguin qualitats innates de les persones, cal entrenar-los per aprendre a treure’n el màxim partit. El departament de Qualitat de SEAT posa en marxa el Centre d’Entrenament dels Sentits, en què els inspectors reben una nova formació per exercitar la vista, l’oïda, el tacte i l’olfacte. Aquests especialistes seran els encarregats de l’última revisió dels cotxes abans que surtin de fàbrica i arribin al client.\nEl paper dels sentits: “És una cosa suau, rodó. Diria que és una pilota “, comenta una de les participants mentre realitza un tacte a cegues. A l’altra banda, avaluant el resultat de les proves, està Álvaro Niño, del Centre d’Entrenament de Qualitat i mestre del curs. L’objectiu és perfeccionar la capacitat de percepció “per aprendre a utilitzar-la quan revisin la qualitat dels vehicles” al llarg del procés de fabricació, afirma Niño.\nA què fa olor la pell ?: La formació consisteix en exercicis pràctics com els tests olfactius. Els alumnes han d’identificar si l’olor de la pell o el plàstic és l’adequat. També se’ls demana que identifiquin olors de la vida quotidiana, per exemple, el d’herbes aromàtiques com l’espígol. En el cas de les proves d’audició, els participants han de detectar possibles sons discordants en un simulador.\nL’ull que tot ho veu: “Detallistes, observadors, perfeccionistes i precisos” són els trets que caracteritzen aquests experts, segons el mestre. Després de la formació, són capaços de detectar “desviacions d’1 mil·límetre o petits canvis de color molt difícils de percebre a simple vista”, confirma Niño. Al voltant de 260 d’inspectors de Qualitat participaran en aquest curs: tant personal nou com els treballadors en actiu, que actualitzaran els seus coneixements cada dos anys.\n2.300 cotxes revisats al dia: Per a revisar correctament la qualitat dels cotxes, l’equip realitza una pauta de moviments determinada, de vuit minuts, al voltant del vehicle. Examinen el seu interior, l’exterior i que les portes i el maleter s’ajustin bé per poder donar-li al cotxe la ‘Q’ de qualitat abans que surti de la línia de producció.\nL’home i la màquina: 2.000 robots al taller de Planxisteria i 125 robots autònoms dels tallers 9 i 10 de Muntatge conviuen cada dia amb els 7.000 empleats de la planta de Martorell. “Tenim eines, tenim tecnologia, però el component humà mai podrem substituir-lo”, postil·la Nino.\n← QUALSEVOL POT TENIR LA MÀGIA ANDRÉS INIESTA\nEL NOU CAYENNE ARA ESTÀ DISPONIBLE COM híbrid endollable →


Les empreses d’inserció de les comarques de Lleida es reuneixen amb l’alcaldessa de Tàrrega | Ràdio Tàrrega\nEn la trobada ha participat la Junta Directiva de FEICAT i representants de 10 empreses d’inserció d’arreu del territori lleidatà. · L’alcaldessa de Tàrrega i vicepresidenta de la Federació de Municipis de Catalunya, Alba Pijuan Vallverdú, ha acudit a la jornada i s’ha reunit amb les empreses d’inserció.\nLa Junta Directiva de la Federació d’Empreses d’Inserció de Catalunya (FEICAT) ha celebrat a Tàrrega una reunió interna ordinària i una posterior trobada amb les empreses d’inserció de les comarques de Lleida.\nLa trobada s’ha celebrat a la seu de l’empresa d’inserció Cartaes. En ella han participat, a més de la Junta Directiva de FEICAT, representants de 10 empreses d’inserció de les comarques de Lleida. A més, s’ha comptat amb la presència de l’alcaldessa de Tàrrega i vicepresidenta de la Federació de Municipis de Catalunya, Alba Pijuan Vallverdú, qui ha tingut l’oportunitat de intercanviar opinions amb els representants de les empreses participants i acostar-se a la realitat del sector social lleidatà.\nA la reunió s’ha debatut principalment al voltant de la necessitat d’una contractació pública reservada d’empreses d’inserció efectiva per part de l’administració i s’ha fet incidència en el retorn social que implica la feina que fan les empreses d’inserció en benefici del territori i les administracions locals.\nEn aquest sentit, s’ha mostrat Tàrrega com un exemple de bona col·laboració i complicitat entre l’administració i les empreses d’inserció de la comarca. La Federació de Municipis de Catalunya contribuirà a promocionar la contractació pública reservada a través de formacions dirigides a l’administració pública.\nFEICAT ha escollit la localitat de Tàrrega per a l’ocasió donat que les comarques de Lleida han presentat un important creixement respecte a la creació d’empreses d’inserció en els últims anys. Enguany es celebraran altres trobades amb empreses d’inserció en diferents punts de Catalunya.\nLes empreses d’inserció treballen per a ser un pont que faciliti l’accés de persones amb dificultats d’inserció sociolaboral al mercat de treball. El seu objectiu és contractar persones que es troben es situació d’exclusió social derivades dels serveis socials, ensenyar-los un ofici i orientar-los per tal d’aconseguir la seva inserció sociolaboral.\nLes empreses d’inserció no tenen ànim de lucre, com tampoc el tenen les entitats que les promouen. Tot i així, segueixen la lògica de qualsevol empresa i, per tant, basen la seua activitat en la producció de béns i serveis, en qualsevol sector i per a qualsevol mercat.\nFEICAT és la federació que s’encarrega de representar i defendre els drets i interessos de més del 90% de les empreses d’inserció de Catalunya. Actualment compta amb 50 empreses d’inserció sòcies, repartides per més de 20 comarques. 9 d’aquestes situen la seua activitat a la província de Lleida.\nEl número de persones que treballen a empreses d’inserció no ha deixat de créixer des de la creació de FEICAT en 2008. Enguany, aproximadament 4.000 persones treballen en empreses d’inserció i un 58% d’aquestes són usuàries d’un itinerari d’inserció.


Tria la bicicleta de lloguer perfecta per a les teves vacances a Mallorca - Arrivo Cycling\nTria la bicicleta de lloguer perfecta per a les teves vacances a Mallorca\nDes d'Arrivo Cycling us proposem un catàleg de bicicletes de la marca Giant perquè escolliu la que més s'adapti a tu. Escull la teva favorita i gaudeix de les millors vacances ciclistes a Mallorca. Oblida't de les complicacions!\nHas arribat a Mallorca per a tu Training Camp . Ara és el moment de gaudir de la teva passió pel ciclisme a les interminables carreteres i acompanyat dels increïbles paisatges de l'illa.\nEstaries disposat a convertir la teva estada en un malson amb una bicicleta que no estigui a l'alçada?\nA Arrivo Cycling sabem que no. Per això només comptem amb bicicletes de la més alta qualitat d'un líder mundial com Giant Bikes. Així, la teva experiència serà com ha de ser: inoblidable. Perquè unes vacances premium necessiten una bicicleta premium!\nA continuació, et detallem els diferents models de bicicletas de lloguer de Giant disponibles a Arrivo Cycling per triar la millor opció per a tu:\nGiant Propel: la bicicleta més espectacular i avançada de Giant. La Giant Propel, utilitzada aquesta temporada per l'esquadra CCC Team del belga Greg Van Avermaet, aposta per un disseny agressiu i 100% aerodinàmic. Equipa rodes de perfil de carboni i canvis electrònics Shimano Di2. Idònia si al teu ADN portes escrit la paraula velocitat.\nGiant TCR Adv Pro 0 Disc: l'elegància feta bicicleta. Només així podem definir la Giant TCR Adv Pro 0 Disc. Ultra lleugera, amb un rendiment i control sublim per endur-te al següent nivell. No t'enganyis, és la teva elecció si busques equipar-te amb el més TOP del mercat. de Giant està dissenyada per devorar quilòmetres. La geometria del seu quadre de carboni destaca per l'optimització de les vibracions a la carretera, encara que sempre mantenint la seva rigidesa per aconseguir més eficiència en la pedalada. Compte també amb fre de disc i amb canvis Shimano Ultegra amb l'última tecnologia electrònica Di2.\nGiant Defy Adv 1: com la seva germana major, la Giant Defy Adv 1 va néixer per acompanyar-te en interminables rutes de sol a sol, sempre que les cames puguin seguir el ritme. Compte per descomptat amb frens de disc i canvis Shimano Ultegra.\nGiant TCR Adv. que s'adapti a qualsevol, sens dubte la Giant TCR Adv1 PRO Compact és la teva elecció. Es tracta d'una bicicleta versàtil que proporciona comoditat a la plana i pujades però que alhora respon a la perfecció en els descensos més vertiginosos amb un control total.\nI si us heu decidit, a la nostra pàgina de reserves podreu llogar la vostra bicicleta ara mateix.


Crònica de la #LlefiaCamina 2016 - Club Excursionista i Escalada de Llefià C.E.E.LL\nPublicado el 10 octubre, 2016 29 diciembre, 2016 por binabik\nA partir d’allà, tot eren somriures còmplices sabent que la meta estava a prop, la gent comentava la caminada, s’interessava per l’estat físic de la resta de participants i sobretot mostrava la seva alegria de lo bé que s’ho havien passat.\nL’arribada a meta va ser el punt final a una caminada popular que segur que serà la primera de moltes altres edicions. Especialment emotiva va ser l’arribada dels darrers participants, que donava per acabada la caminada, quan tothom va començar a aplaudir per animar-los.\nDes de l’entitat volem agrair tota la gran acollida que va tenir la primera caminada popular #LlefiaCamina que va assolir el repte de més de 100 participants. També menció especial a tota la organització que va fer possible un esdeveniment tan especial com el que vam viure ahir.\nEntrada anterior:Anterior #LlefiaCamina 2016\nSiguiente entradaSiguiente Crónica de la Ferrata Centelles


Queixes veïnals pels aldarulls al voltant del club Canela, antic KGB | betevé\nTemen que es reprodueixin els problemes de convivència que van tenir quan el local era la discoteca KGB\nAitana Molina | Neus Valls | Dimarts, 11 de Des del 2018, a les 18.50\nDes que va tancar la discoteca KGB del carrer de Ca l’Alegre de Dalt, 55 semblava que els problemes de convivència amb els veïns de la zona havien millorat. La nova sala Canela, que es va instal·lar en el mateix local, no generava les mateixes molèsties. Però, des de fa uns mesos, els residents dels voltants de la sala tornen a denunciar sorolls, incivisme i sobretot baralles a la matinada. Ara, s’estan reorganitzant perquè no es repeteixi la situació que ja van viure amb el KGB.\nBaralles a la matinada\nDurant les matinades dels caps de setmana, els veïns expliquen que hi ha “baralles agressives, amb crits i insults” als voltants dels accessos del club. Diuen que quan va tancar la discoteca anterior, la sala KGB, i va obrir el nou espai, al principi la situació no va millorar, però amb el temps si que ho havia fet. Tot i això, en els últims mesos asseguren que s’ha agreujat.\nAra, temen que es repeteixin els problemes de convivència que ja van viure. Araceli Caballero viu molt a prop de la discoteca Canela i creu que “potser el fons de la qüestió és que això no és el lloc on tenir un local així”, on la festa no acaba quan es tanca. “La setmana passada a les 7 hi havia molt de merder“, explica Caballero, “la festa de vegades no és tan festiva i la gent es baralla, la gent tocant el clàxon a les 7 del matí”.\nEls veïns es reorganitzen\nTeresa Rodríguez afegeix que “a altes hores de la nit hi ha sarau, crits, un soroll excessiu i festa i una desconsideració per al descans veïnal”. I Santiago Ablanedo assegura que ha vist “baralles amb navalles, vidres, ampolles i sorolls de tota mena”. Per evitar que la situació empitjori, han decidit tornar-se a organitzar i ja han demanat una reunió amb el districte de Gràcia.\nInspecció dels Mossos d’Esquadra\nEls veïns expliquen que l’’inici amb la sala de ritmes llatins, Canela, va ser positiu i fins i tot mantenen contacte amb el propietari. Però, tot i això, des del mes de març la situació s’ha tornat conflictiva. L’últim incident ha estat una intervenció dels Mossos d’Esquadra el novembre passat, que va acabar amb l’aixecament d’acta per incompliment de les normatives de salut i controls d’accessos i la denúncia d’un dels vigilants de seguretat per dur una navalla.\n— discoteca — incivisme — queixes veïnals — soroll


Cinc curses de muntanya a Vilajuïga i trobades comarcals a l'Albert Gurt i al Pelai i Buixó - Empordà\nCinc curses de muntanya a Vilajuïga i trobades comarcals a l'Albert Gurt i al Pelai i Buixó\nUs presentem les activitats esportives més destacades d'aquest dissabte dia 12 i diumenge dia 13 que tindran lloc a l'Alt Empordà\nLLUÍS RIBERA 11.03.2016 | 10:06\nA Vilajuïga es passarà pels castells medievals\nSi no teniu plans aquest cap de setmana i voleu participar o veure alguna activitat esportiva, us presentem algunes propostes que tindran lloc a l'Alt Empordà entre aquest dissabte dia 12 i diumenge dia 13 de març.\nVilajuïga acollirà, al llarg d'aquest cap de setmana, cinc curses de muntanya per a tots els públics i nivells sota el paraigua de l´Entre Castells. L´activitat, organitzada pel Grup Excursionista Capgirell, va néixer com una mitja marató ara fa dos anys i ha evolucionat amb cinc proves: trail (24 km), exprés (16 km), esprint (8 km), vertical (2,5) i kids (de 300 m a 4 km).\nD'altra banda, el Consell Esportiu de l´Alt Empordà organitza, aquest dissabte dia 12, la trobada comarcal d´atletisme a l´estadi Albert Gurt de Figueres, on els nens i nenes podran conèixer les diferents disciplines d´aquest esport. Un altra activitat de base és que la tindrà lloc el mateix dissabte (10 h) al camp de Pelai i Buixó de Vilamalla, seu dels partits de la Penya Unionista Figueres, on el Consell Esportiu coordina la tercera trobada comarcal de futbol-5 amb la presència de 150 nens i nenes de quatre i cinc anys de la comarca.\nL'endemà diumenge (d'11 a 13.30 h) l'Hoquei Figueres organitzarà una trobada provincial d'escoles d'hoquei en el pavelló.\nA Tercera Divisió, el Peralada vol fer un pas més per salvar-se amb la visita, aquest diumenge (17 h), del Cerdanyola del Vallès en un duel on els d'Arnau Sala i Xavi Punsí tindran tres baixes per sanció. Per sota, el Vilamalla de Dani Romero rep el Tordera (dissabte, 16.30 h) en un partit de Segona Catalana, i a Tercera i Quarta destaquen el duel de David contra Goliat amb el Fortià-Marca de l'Ham (diumenge, 16 h) i la pugna per l'ascens entre Sant Miquel de Fluvià i Portbou (diumenge, 16 h), que volen fer-li pessigolles al líder Empuriabrava-Castelló.\nEn noies, el Cabanes, de Primera Catalana, seguirà a la recerca del segon lloc rebent el Sant Esteve d'en Bas (diumenge, 16.45 h) i en futbol sala l'Esplais, de Lliga Nacional, rep el cuer Botigues de Sitges (diumenge, 17.30 h) i el Sala Roses, de Segona Territorial, s'enfrontarà al Palafrugell (diumenge, 10 h) en el pavelló rosinc.\nA Segona Catalana, l'Escala masculí rep el Sant Gregori (dissabte, 18.15 h) i seguidament el seu filial tindrà la visita del Farners B (20 h). A una categoria per sota, aquest dissabte el Vilafant disputarà un duel d'alt voltatge davant el CESET Santa Eugènia (17.45 h) mentre que l'Adepaf confia en escapar-se de la zona baixa superant el Salt C (18 h). El Castelló, equip de Tercera Territorial A, vol oblidar la derrota en el derbi contra l'Escolàpies amb la visita del Fontcoberta (dissabte, 19.30 h).\nPel que fa a les sèniors, a ressaltar el derbi altempordanès de la jornada de Tercera Catalana entre l'Adepaf i l'Escala (dissabte, 17.30 h).\nL'equip sènior masculí d'hoquei patins del Red Tortuga Jonquerenc es juga part de l'ascens a Primera Catalana aquest dissabte (19.30 h) davant l'Andorra, i en tennis taula el Tramuntana, crescut després d'haver superat el líder Olesa, confia en mantenir-se en places d'ascens a Divisió d'Honor davant l'Oberena (dissabte, 17 h). Pel que fa a l'handbol, l'Empordà-Esplais juga a casa (dissabte, 16 h) contra el Sant Andreu.


Biblioteca informàtica - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Llibreria de programació)\nBiblioteca informàtica (de l'anglès software library) o programoteca és un conjunt de subprogrames utilitzats per desenvolupar programari. Les biblioteques contenen codi i dades que proporcionen serveis a programes independents, és a dir, passen a formar part d'aquests. Això permet que el codi i les dades es comparteixin i es puguin modificar de forma modular. Alguns programes executables poden ser alhora programes independents i programoteques, però la majoria d'aquestes no són executables. Executables i programoteques fan referències (trucades enllaços) entre si a través d'un procés conegut com a enllaç, que generalment és realitzat per un programari anomenat enllaçador.\nIl·lustració d'una aplicació que utilitza la programoteca libvorbisfile.so per reproduir un fitxer Ogg Vorbis.\nLa majoria dels sistemes operatius moderns proporcionen programoteques que implementen la majoria dels serveis del sistema. D'aquesta manera, aquests serveis es converteixen en una " matèria primera " que qualsevol aplicació moderna espera que el sistema operatiu ofereixi. Com a tal, la major part del codi utilitzat per les aplicacions modernes s'ofereix en aquestes biblioteques.\n1 Nota terminològica\n3.1 Programoteques estàtiques\n3.2 Programoteques dinàmiques\n3.2.2 Localització de programoteques en temps d'execució\n3.2.2.1 Sistemes Unix\n3.3 Llibreries remotes\nTot sovint es fa servir erròniament el barbarisme llibreria per referir-se a una programoteca o biblioteca informàtica, per la similitud amb l'original anglès library, però aquest ús de la paraula llibreria en català és un absurd. En la seva entrada per a llibreria, l'Enciclopèdia Catalana refereix l'usuari al terme biblioteca per l'accepció informàtica (vegeu llibreria, i biblioteca). El terme "llibreria" no apareix en aquella accepció ni al TermCat (una cerca del terme anglès "software library" dóna com a únic resultat en català el terme «programoteca»), ni al Diccionari de l'Institut d'Estudis Catalans (DIEC). Per tant, el terme correcte és «programoteca» o «biblioteca informàtica», la primera perquè és una paraula ideal i nostrada per descriure el concepte, i l'última perquè és la traducció lògica i correcta de software library.\nTambé és habitual referir-s'hi amb el terme d'origen anglosaxó «toolkit» (conjunt, equip, maletí, caixa, estoig, joc (kit) d'eines).\nLa proposta del TermCat del terme neològic «programoteca» és altament recomanable, ja que ens dóna una sola paraula per a definir un concepte inconfusible, mentre que en el terme "biblioteca informàtica" se'n necessiten dues, de paraules, per distingir-la definitivament de la biblioteca convencional, la de llibres. En cap cas no s'hauria d'usar ni el barbarisme "llibreria" ni "llibreter", ja que aquesta última paraula significa, clar i català, la persona que porta una llibreria, és a dir, una botiga on es venen llibres.\nEls primers conceptes de programació similars a les programoteques intentaven separar les definicions de dades de la implementació del programa. El concepte «compool» (Communication Pool) va ser popularitzat per Jovial el 1959, encara que va manllevar la idea del programari dels grans sistemes SAGE. Seguint els principis de les ciències de la computació de "separació de problemes" (aïllar problemes petits fàcils d'abordar) i " ocultació d'informació ", "el propòsit del COMPOOL és permetre l'intercanvi de dades del sistema entre diversos programes, proporcionant una descripció centralitzada dels mateixos".\nCOBOL va incloure un "sistema primitiu de programoteques" l'any 1959 (Wexelblat 1981:274), però Jean Sammet les va descriure retrospectivament com a "recursos insuficients de programoteques".\nUna altra de les grans contribucions al concepte modern de programoteca va ser la innovació de subprograma de FORTRAN. Aquests poden ser compilats amb independència els uns dels altres, el compilador no té un enllaçador, de manera que la revisió de tipus entre els subprogrames resulta impossible (Wilson et. El 1988:126).\nFinalment, s'ha de parlar de la influència que Simula 67 va tenir en el concepte de 'programoteca'. Simula és el primer llenguatge de programació orientada a objectes, i les seves classes són gairebé idèntiques que el concepte actual que s'utilitza en Java, C++ i C #. El concepte de classe de Simula va ser també l'origen del "paquet" a Ada i el "mòdul" de Modula-2. Tot i haver estat desenvolupat el 1965, les classes de Simula podien ser incloses en fitxers de programoteca i afegides en temps de compilació .\nArticle principal: Enllaç estàtic\nHistòricament, les biblioteques informàtiques només podien ser estàtiques. Una programoteca estàtica, també coneguda com a fitxer, consisteix en un conjunt de rutines que es copien en una aplicació pel compilador o l'enllaçador, produint fitxers amb codi objecte i un fitxer executable independent. Aquest procés, i el fitxer executable, es coneix com una construcció estàtica de l'aplicació objectiu. La direcció real, les referències per a salts i altres crides a rutines s'emmagatzemen en una direcció relativa o simbòlica, que no pot resoldre fins que tot el codi i les programoteques són assignades a adreces estàtiques finals.\nL'enllaçador resol totes les adreces no resoltes convertint-les en direccions fixes o relocalitzar (des d'una base comuna) carregant tot el codi i les programoteques en posicions de memòria en temps d'execució. Aquest procés d'enllaçat pot durar fins i tot més temps que el procés de compilació, i ha de ser realitzat cada vegada que algun dels mòduls és recompilar. La majoria dels llenguatges compilats tenen programoteca estàndard (per exemple, la biblioteca estàndard de C), però els programadors també poden crear les seves pròpies programoteques personalitzades. Els compiladors comercials proporcionen tant les programoteques estàndard com les personalitzades.\nUn enllaçador pot treballar sobre tipus específics de fitxers objecte, i per tant requereix tipus específics (compatibles) de biblioteques. Els fitxers objecte recopilats en una programoteca es poden distribuir i utilitzar fàcilment. Un client, ja sigui un programa o una programoteca de subrutines, accedeix a una programoteca objecte referenciant-la només pel seu nom. El procés d'enllaçat resol les referències buscant a les biblioteques de l'ordre donat. En general, no es considera un error si un nom pot trobar-se diverses vegades en un determinat conjunt de progrmoteques.\nArticle principal: Enllaç dinàmic\nEnllaç dinàmic significa que les subrutines d'una programoteca són carregades en un programa en temps d'execució, en lloc de ser enllaçades en temps de compilació, i es mantenen com fitxers independents separats del fitxer executable del programa principal. L'enllaçador realitza una mínima quantitat de treball en temps de compilació, enregistra quines rutines de la biblioteca necessita el programa i l'índex de noms o números de les rutines a la biblioteca. La major part de la tasca d'enllaçat es realitza en el moment en què l'aplicació es carrega (temps de càrrega, o loadtime) o durant l'execució (temps d'execució, o runtime). El necessari codi enllaçat, cridat pel carregador, és de fet part del sistema operatiu subjacent. En el moment adequat el carregador localitza les programoteques en el disc i afegeix les dades rellevants d'aquestes en l'espai de memòria del procés.\nAlguns sistemes operatius només poden enllaçar una programoteca en temps de càrrega, abans que el procés comenci la seva execució, altres són capaços d'esperar fins després que el procés hagi començat a executar i enllaçar la biblioteca només quan efectivament es fa referència a ella (és a dir, en temps d'execució). Això últim s'anomena "retard de càrrega". En qualsevol cas, aquesta biblioteca és una biblioteca enllaçada dinàmicament.\nL'enllaç dinàmic, per la seva naturalesa, té tan sols les limitacions establertes per les llicències de programari.\nEls connectors són d'ús comú en les programoteques enllaçades dinàmicament, i són especialment útils quan unes programoteques poden ser substituïdes per altres amb una interfície similar, però diferent funcionalitat. Es pot dir que un programari té una "arquitectura de plugin" si s'utilitzen programoteques amb una funcionalitat bàsica amb la intenció que puguin ser substituïdes. No obstant això, l'ús de les programoteques enllaçades dinàmicament en l'arquitectura d'una aplicació no vol dir necessàriament que puguin ser substituïdes.\nL'enllaç dinàmic es va desenvolupar originalment en els sistemes operatius Multics a partir de 1964. Es tractava d'una característica del MTS (Michigan Terminal System), construït a finals dels 60. En Microsoft Windows, les biblioteques enllaçades dinàmicament s'anomenen DLL (dynamic-link library o biblioteca d'enllaç dinàmic).\nUn dels problemes que el carregador ha de gestionar és que la localització real de les dades de la biblioteca no es pot conèixer fins que l'executable i totes les biblioteques dinàmiques que s'han enllaçat han estat carregades en memòria. Això és degut al fet que les localitzacions en memòria depenen de quines programoteques dinàmiques s'han carregat. No és possible dependre de la direcció absoluta de les dades en el programa, ni fins i tot a la programoteca, ja que podria sorgir un conflicte entre les diferents programoteques: si dues d'elles utilitzessin les mateixes adreces o les seves adreces es solaparen, seria impossible utilitzar totes dues al mateix programa.\nNo obstant això, en la pràctica, en molts dels sistemes les programoteques no canvien freqüentment. Per tant, és possible calcular una adreça de càrrega probable per a cada programoteca compartida en el sistema abans que sigui utilitzada, i emmagatzemar aquesta informació a programoteques i executables. Si cada programoteca que és carregada és tractada així, llavors cadascuna d'elles serà carregada en direccions predeterminades, el que accelera el procés d'enllaç dinàmic. Aquesta optimització es coneix com a Prebinding en Mac OS X i Prelinking a Linux. Els desavantatges d'aquesta tècnica són el temps requerit de càlcul preliminar de les adreces cada vegada que les programoteques compartides canvien, la incapacitat d'utilitzar tècniques com l'aleatorització dels espais d'adreces, i el consum d'espai virtual d'adreces (un problema que queda mitigat per l'ús d'arquitectures de 64 bits, si més no en l'actualitat).\nUn antic mètode era examinar el programa en temps de càrrega. Una vegada que totes les programoteques fossin carregades, es reemplaçaven totes les referències a dades a les programoteques, amb punters a localitats de memòria apropiats. Al Windows 3.1 (i en alguns sistemes encastats com les calculadores Texas Instruments), les referències eren manejades com a llistes lligades, permetent la fàcil enumeració i reemplaçament. Ara, la majoria de les programoteques dinàmiques lliguen una taula de símbols amb adreces en blanc dins del programa en temps de compilació. Totes les referències a codis o dades a la programoteca passen a través d'aquesta taula. En temps de càrrega, la taula és modificada amb la direcció de les dades/codi pel linker. Aquest procés és lent i afecta significativament la velocitat dels programes que diuen contínuament a altres programes, tal com alguns scripts de shell.\nLa programoteca conté una taula de salts de tots els mètodes que conté, anomenats punts d'entrada. Les trucades dins de la programoteca "salten al llarg" de la taula, buscant la ubicació del codi en memòria, i a continuació sol·licitant. Aquestes sol·licituds suposen un sobre-esforç, però el retard és habitualment tan petit que és menyspreable.\nLocalització de programoteques en temps d'execucióModifica\nEls enllaçadors/carregadors dinàmics tenen una funcionalitat molt àmplia. Alguns depenen de rutes explícites a les programoteques emmagatzemades en els executables. Qualsevol canvi en la nomenclatura o el disseny del sistema de fitxers farà que aquests sistemes fallin. Normalment només s'emmagatzema en l'executable el nom de la programoteca (no la ruta), i el sistema operatiu el que proporciona el mecanisme per trobar la programoteca en el disc mitjançant certs algorismes.\nUn dels desavantatges de l'enllaç dinàmic és que el funcionament correcte dels executables depèn d'una sèrie de programoteques emmagatzemades de forma aïllada. Si la programoteca és esborrada, moguda o reanomenada, o si una versió incompatible de DLL és copiada en una ubicació que apareix abans en la ruta de cerca, el programa no es podrà carregar. Al Windows això es coneix en anglès com a DLL hell ("Infern de DLL").\nLa major part dels sistemes tipus Unix disposen d'una "ruta de cerca" que especifica els directoris del sistema de fitxers en què buscar les programoteques dinàmiques. En alguns sistemes, la ruta per defecte és especificada en un fitxer de configuració, en altres, està codificada a foc (hard coded) al carregador dinàmic. Alguns formats de fitxer executable trobareu directoris addicionals en els de buscar les programoteques d'un determinat programa. Això pot ser normalment alterat per una variable d'entorn, encara que és deshabilitat per a programes que tinguin setuid o setgid, de manera que l'usuari no pot forçar a aquest programa a executar un codi arbitrari. És aconsellable que els desenvolupadors de programoteques posin les seves programoteques dinàmiques en directoris que es troben en la ruta de cerca per defecte. Per contra, això pot fer problemàtica la instal·lació de noves programoteques, ja que fa que aquests directoris creixin molt fent complicada la seva gestió.\nUna altra solució al problema de les programoteques és utilitzar executables completament separats (often in some lightweight form) i anomenar-les usant una trucada de procedència remota (RPC) sobre la xarxa a una altra ordinador\n↑ Enciclopèdia catalana. «Definició de llibreria».\n↑ «Biblioteca informàtica». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ Una cerca del terme anglès "software library" dona com a únic resultat en català el terme "programoteca".\n↑ Accepcions pel terme "llibreria" al DIEC\n↑ Wexelblat, 1981, p. 369.\n↑ Wexelblat, 1981, p. 258.\n↑ Wilson i Clark, 1988, p. 52.\n↑ Wexelblat, 1981, p. 716.\n↑ «Static Libraries». TLDP. [Consulta: 3 octubre 2013].\n↑ «A History of MTS». Information Technology Digest, 5, núm. 5.\nBiblioteca d'algoritmes de geometria computacional\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Biblioteca informàtica\nWexelblat, Richard. History of Programming Languages. Nova York, NY: Academic Press (A subsidiary of Harcourt Brace), 1981, p. 369. ISBN 0-12-745040-8.\nWilson, Leslie B.; Clark, Robert G. Comparative Programming Languages. Wokingham, England: Addison-Wesley, 1988, p. 126. ISBN 0-201-18483-4.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Biblioteca_informàtica&oldid=25770258»\nDarrera modificació: 23 des 2020 a les 10:51\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 23 des 2020 a les 10:51.


Carmina Pallàs acaba 25a al supergegant del Nacional d'Itàlia\nL’esquiadora andorrana Carmina Pallàs va finalitzar en una 25a posició el supergegant del Campionat Nacional d’Itàlia, que es va disputar ahir a l’estació Passo San Pellegrino. Pallàs, amb un registre d’1’26’’08, es va quedar a 3’’85 de la guanyadora, que va ser la italiana Federica Brignone, amb un crono d’1’22’’24. L’equip femení de la Federació també el va formar Cande Moreno, que no va poder completar.\nDilluns es va celebrar un supergegant FIS i la combinada alpina també corresponents als Nacionals. A la primera cursa, que Cande Moreno tampoc va poder culminar, Carmina Pallàs va fer un 31è lloc (1’28’’09), mentre


Vaig tenir una bona infància, així que, què passa amb mi? | CAT.Superenlightme.com\nSi vostè va ser criat per pares permissius, més probable és excel·lent que no ho sàpiga.\nPer què? A causa que els pares permissius són sovint molt afectuós. I estan sovint percebuts com ideals pels seus fills després que creixen.\nCriança permissiva és un tipus de camuflatge. És un cas de la matriu inadequada disfressat adequada; el pare conflicte evitació disfressat de classe.\nNo és que els pares permissius propòsit disfressen. Molt per contra. De fet, els pares més permissius realment estimen als seus fills i volen fer el correcte per a ells. No obstant això, ells fallen inadvertidament als seus fills d'una manera més important.\nAixò és el que un pare permissiu és:\nAquest és el "No es preocupi, sigui feliç" pare. Això evita el conflicte dels pares amb el nen. Ell (o ella) veu a si mateix, i es comporta més com un amic que un pare. Ell consulta amb el nen en les decisions que ell mateix hauria d'estar fent. Ell no proporciona suficient estructura per al nen, o imposar conseqüències quan sigui apropiat.\nPsicòleg Diana Baumrind va ser el primer a descriure la forma pare permissiu en 1966. Aquí hi ha els pensaments de Diana Baumrind sobre aquest tipus de matriu:\n"Ella es presenta al nen com un recurs perquè l'utilitzi com vulgui, no com un ideal per a ell per emular, ni com un agent actiu responsable de donar forma o alterar el seu comportament en curs o futur. Ella permet al nen per regular les seves pròpies activitats tant com sigui possible, evita l'exercici del control, i no l'animen a obeir a normes definides externament ".\nSi no van ser criats per pares permissius, com vostè està llegint això que pot estar sentint enveja del nen que era. Després de tot, ¿quin nen no li agradaria tenir aquest tipus de llibertat de la responsabilitat i conseqüències?\nPerò aquest tipus de llibertat té un costat fosc. De fet, els criats per pares permissius s'enfronten a un conjunt particular de desafiaments en l'edat adulta.\nEls 5 reptes especials de l'adult de l'infant de pares permissius:\nLes dificultats amb l'autodisciplina: no es neix amb l'autodisciplina. En el seu lloc, la qual aprenem mitjançant la internalització de l'estructura que els nostres pares ens proporcionen creixement. Si els seus pares no fan complir suficients regles i límits i estructura quan vostè estava creixent, llavors vostè serà molt més probable que lluitar amb això com un adult. Fer vostè mateix exercici, menjar sa , anar al llit, aixecar-se, i altres aspectes d'autocontrol pot ser difícil quan vostè no va aprendre prou bé com un nen.\nControl de les emocions: En no qüestionar la suficient fill, els pares permissius inadvertidament es perdi en un munt d'oportunitats per ensenyar als seus fills com manejar les seves emocions. Quan un pare diu, "No" i el nen plora, aquest és un moment d'ensenyament valuosa. Igual que l'autodisciplina, si s'oblida d'aquestes classes d'emoció que creixen, pot tenir dificultats més endavant per saber com manejar els seus sentiments.\nLa tolerància per al conflicte: Moltes famílies permissives són curts en alguna cosa que és una part fonamental de la vida: el conflicte. El conflicte és una part necessària de les relacions, negocis, amistats i matrimoni. El millor vostè està en el maneig de la ira i el desacord, millor que va fer a la vida. Quan un creix en una llar de conflictes per evitació, vostè no té l'oportunitat d'aprendre aquestes habilitats.\nLa perseverança i la motivació per a les tasques que són difícils o avorrides: Quan el nen del pare permissiu s'avorreix, el pare diu: "Això està bé mel" Quan el nen lluita amb alguna cosa que és difícil, el pare diu: "Està bé la mel." el nen com un adult, a l'enfrontar-se amb alguna cosa difícil o avorrit diu a si mateix: "Això està bé", i es mou a una altra cosa.\nEl sentiment de culpa (cal notar el títol d'aquest article): Jo sé el que el nen del pare permissiu diu a si mateix, perquè he sentit una i altra vegada en la meva oficina. "Sóc feble", "No tinc força de voluntat", "jo no vull moure el pot", "No vull fer enutjar a ningú", "Sóc un gandul." I aquí ve el bo que tots ells subjau, "La meva infància va ser molt bé. Tenia grans pares. Així que per què estic lluitant tant? "\nEn el fons, el fill adult de pares permissius se sent defectuós. Amb cap explicació per les seves lluites, s'assumeix que hi ha alguna cosa malament amb ell.\nAfortunadament, hi ha una manera de sortir d'això. Reconèixer la font de les seves lluites. Reconèixer que probablement no és culpa dels teus pares, ja que molt probablement van pensar que estaven mostrant amor i cura per no fer enutjar o l'establiment de límits. Només volien un nen feliç. No tenien ni idea que s'estaven descuidant emocionalment.\nSaben que totes aquestes habilitats es poden aprendre.\nSi estàs llegint aquest blog i pensant que podria ser un pare permissiu a si mateix, no es desesperi. No és culpa teva! A tots ens vam criar als nostres fills la forma en què es van plantejar, llevat que conscientment sobrescribimos. I es pot!\nPer obtenir més informació sobre la criança permissiva, com adquirir les habilitats que s'hagi perdut, i com assegurar-se que no criar els seus fills d'aquesta manera, veure EmotionalNeglect.com i el llibre, Un lloc en cap.


Prepara les teves defenses per l'hivern | Santiveri Tarragona\nComplements Santiveri Tarragona 20/11/2020 01/02/2021\nPREPARA LES TEVES DEFENSES PER L'HIVERN\nL’hivern és sinònim de fred i la seva millor defensa és protegir-se a temps. Tenim un sistema immunitari que està format per cèl·lules i teixits que treballen per defensar-nos de virus, bacteries i altres agents externs. Un sistema immune fort ens ajuda a protegir-nos dels problemes habituals de l’època hivernal i dels canvis de temps, alhora d’estar preparats davant infeccions de tota mena.\nA l’any podem tenir entre 1 o 2 refredats, i en els joves i nens pot ser una mica més gran.\nPrepara el teu sistema immune\nPerquè les nostres defenses es mantinguin actives i funcionin bé, us donem uns consells que et poden ajudar:\nInclou cada dia en la teva dieta aliments frescos (fruites i verdures) que aportin bones vitamines, així com fruits secs i peix blau que aporten àcids grassos essencials.\nBeu aigua regularment i evita l’alcohol i el tabac.\nFes exercici de forma regular i moderat.\nMantingues un pes ideal saludable. Tant el sobre pes com en baix pes, poden influir negativament en les nostres defenses.\nProcura dormir les hores suficients i que el descans sigui el correcte.\nCuida la teva flora intestinal i els teus problemes digestius.\nVitamina D aprofitant el sol, en cas contrari, recorre a suplements d’oli de peix o de vitamina D.\nMantingues un estat d’humor satisfactori amb actitud positiva i evita l’estrès i l’ansietat. T’ajudarà a pujar les defenses.\nControla la hipertensió arterial.\nPlantas ideals per les teves defenses\nContribueix al funcionament normal del sistema immunitari i al manteniment de les vies respiratòries: gola, faringe i cordes vocals, en condicions normals.\nContribueix al funcionament normal de el sistema immunitari.\nAcerola i rosa canina\nAporten una quantitat considerable de vitamina C, que contribueix al normal funcionament del sistema immune.\nLiquen d' Islàndia\nAjuda a l’adequat funcionament del sistema immune i de les vies respiratòries: gola, faringe i cordes vocals.\nÉs un fong que ajuda al funcionament normal del sistema immunitari.\nÉs un xarop compost per equinàcia, saüc, liquen d’Islàndia, reishi, vitamina C i zinc que contribueix al funcionament normal del sistema immunitari. A més l’equinàcia i el liquen ajuden al manteniment de les vies respiratòries: gola, faringe i cordes vocals en condicions normals.\nÉs un xarop pensat per a nens de 3 a 12 anys elaborat amb suc d’equinàcia purpurea obtinguda per pressió en fred, 45 vegades concentrada. El seu principal principi actiu són els fructofuranòsids.\nQualsevol consulta vine a veure’ns a c/ Governador Gonzàlez, 24 baixos a Tarragona o posa’t en contacte amb nosaltres a través de: info@santiveritarragona.com o trucant al (+34) 977 218 285.\nA Santiveri Tarragona, cuidem de tu\nPròpolis, el mejor producto natural


Josep Sánchez Llibre aposta per la contractació laboral per sortir de la crisi\nArticle a la seva web personal\nEl diputat de CiU considera fonamental completar la reforma laboral amb noves polítiques que contribueixin a l'ocupació\n3 min. Barcelona 16/01/2011 11:03\n260x366 Josep Sánchez Llibre Josep Sánchez Llibre\nEl diputat per Convergència i Unió al Congrés Josep Sánchez Llibre, defensa aquest diumenge a la seva web la contractació laboral com a fórmula per sortir de la crisi. El diputat d'Unió considera "molt important" aconseguir el pacte de les pensions, però afegeix que "potser encara és tant o més important" acabar la reforma laboral, "complementar-la amb la reforma de la negociació col·lectiva i de les politiques actives d'ocupació per millorar la productivitat i generar ocupació estable".\nSobre aquesta última qüestió, el membre democratacristià recorda el panorama de l'Estat "amb un 20% de la població aturada, amb un 40% d'atur juvenil i amb més de quatre milions de ciutadans sense feina". En aquest sentit, celebra les negociacions entre els agents socials i econòmics, que li fan pensar que "podem estar a les portes d'un gran pacte d'Estat econòmic i social".\nSánchez Llibre també recorda que, "malgrat les dificultats econòmiques", diferents sectors com el turisme, els transports, les comunicacions, els serveis informàtics, l'energia i els serveis en general tenen "afortunadament" una demanda exterior "considerable". Tot i això, creu que "la manca de profunditat de la recent reforma laboral" fa que les empreses tinguin "por de fer noves contractacions" i optin per incrementar les hores extres. "Es perd, doncs, una oportunitat d'or" per fer créixer la productivitat, generar ocupació i reduir l'atur.\nPer tot plegat, Sánchez Llibre planteja "solucions i mecanismes eficients" per aprofitar la revifada de l'exportació a través del que anomena "contractes intel·ligents i de sentit comú" ja utilitzats a França i Alemanya. Planteja, per exemple, que l'empresa pugui contractar una persona a l'atur amb l'ajut de l'Estat, que "contribuiria amb un part del salari i aportaria a aquest nou contracte la part corresponent al subsidi d'atur que la persona sense feina percebia fins aleshores". La resta del sou la pagaria l'empresari.\nA parer del diputat, això comportaria un increment "notable" dels recursos del nou contractat, generaria ingressos en quotes a la seguretat social i "milloraria el finançament d'aquest organisme". Altres efectes beneficiosos són que "augmentaria el consum i els ingressos fiscals", a banda de reduir l'atur. Compaginar feina i atur, permetria, segons Sánchez Llibre, establir "incentius a la formació" que contribuirien a la millora professional del treballador.\nA més assegura que "els experts" diuen que "solucions intel·ligents" com aquesta "podrien generar confiança sense precedents en els agents econòmics i podrien donar com a resultat que en els propers trimestres hi hagués una contractació que podria oscil·lar entre 300.000 i 400.000 mil persones", una reducció de l'atur per sota del 20%.


Fons social europeu | Mataró Ràdio\nL'Ajuntament contracta 83 persones gràcies a un nou pla d'ocupació\naturats, Fons social europeu, plans ocupació, SOC, treballadors, Societat\nProp d’un centenar de persones s’ha beneficiat dels plans d’ocupació de l’Ajuntament i a partir d’avui, 30 de gener, comencen a treballar gràcies al Programa Treball i Formació. Està subvencionat pel SOC i el Fons Social Europeu amb l’objectiu d’inserir al món laboral a persones en situació d’atur...\nUna seixantena de treballadors tindran feina gràcies a un nou pla d'ocupació\nFons social europeu, pla d'ocupació, Pla Prepara, SOC, Societat, Economia\nUn nou pla d'ocupació de l'Ajuntament de Mataró donarà feina a 65 persones en situació vulnerable o risc d'exclusió social a la ciutat. Aquest pla ofereix un contracte laboral de 6 mesos a jornada complerta i porta incorporades un total de 120 hores de formació professionalitzadora durant la...\nUna trentena d'aturats troben feina en el marc del programa "Treball i formació"\nCC Maresme, Fons social europeu, treball i formació, Societat, Economia\nTrenta-quatre persones en situació d’atur han trobat feina a través del programa “Treball i formació” del Consell Comarcal del Maresme. Fins al gener de 2015 treballaran en diferents ajuntaments de la comarca, sis mesos durant els quals rebran també formació. L’objectiu és que auqesta part...


El canvi, negre per verd - Imagina Ràdio\nEl canvi, negre per verd\nEn un planeta malalt ambientalment, la militarització per les estratègies de seguretat dels països, només van engrandint la crisi climàtica, la desigualtat social, augment de les guerres i la degradació de totes les condicions de vida i de l'hàbitat\nEn l’escenari per acabar amb l’escalfament global els discursos que es fan servir assumeixen que el seu origen és provocat per les persones, pel consum sense límits que hauríem de reduir per poder ser més eficients energèticament. Aquesta visió de com hem arribat aquesta situació s’ha produït per la indiferència dels governs, fins no gaire no tenien el medi ambient en un lloc privilegiat de l’agenda, la negació d’aquest fenomen ha estat així durant molts anys i la cosa s’ha anat agreujant fins a arribar on som ara, al límit. Per tant, les persones no ens podem sentir culpables de tota aquesta situació, només d’una part petita, que hem d’anar esmenant.\nEn un recent estudi al nostre país sobre la petja de carbó, els tècnics han pogut comprovar i alhora constatar que el consum és el 70% de les emissions de gasos efecte hivernacle, però no es tracta d’evitar el consum el que haurien de fer els governs és orientar-lo cap als sectors que tenen una gran reducció d’emissions de gasos, fins ara no hem pogut ser part de la solució, d’acabar amb el canvi climàtic, però si som part del gran problema. En l’àmbit individual està bé fer aportacions pensant que som consumidors com una opció moral que a la fi es manifesta en els valors i preferències de la gent a l’hora de consumir. No ens enganyem, els grans percentatges de gasos efecte hivernacle i acabar i mitigar el canvi climàtic no són responsabilitat exclusiva de la gent. La societat dels països són molt complexes i la responsabilitat són dels seus governs que tenen la capacitat de reduir i complir els objectius signats en els acords sobre el clima, però fins avui van amb molta calma, com si el clima no anés amb nosaltres, hauríem d’estar per sota dels indicadors almenys un grau i no és així, ens anem despertant lentament i esperem que no sigui massa tard. El perquè aquests acords sobre el clima no avancen tal com estan projectats, de teories n’hi ha moltes, a mi em sembla el gran negoci dels combustibles fòssils que ara com ara són la sang dels mercats econòmics i que patim les conseqüències d’aquesta energia bruta és la societat en forma de malalties, o pujada de la temperatura. El gran negoci d’aquests combustibles impossibilita aquests acords.\nEl més Kafkià de tot el problema és que els responsables de garantir aquest model capitalista i de creixement amb energies brutes són els exèrcits, un membre de la teoria dels quatre poders del món, entre el 25% i el 50% de les guerres estan relacionades amb l’extracció de combustibles fòssils mentre els militars diuen que la crisi climàtica implica un augment de conflictes socials que justifiquen les intervencions militars, un discurs fals dels exercits que són els més grans negacionistes del canvi climàtic i el fan servir d’excusa per intervenir qualsevol país. En els informes de l’OTAN i el Pentàgon posen el canvi climàtic com un entorn estratègic i operatiu a tot el món, fent-lo servir per assegurar el flux del capital fòssil per aquest motiu els exèrcits ho denominen riscos climàtics que els incorporen a les estratègies militars. Del que deduïm que si els exèrcits són el sistema immunitari que defensa el “seu” model de creixement, el seu objectiu no és defensar la societat, és assegurar l’extracció i transport de combustibles fòssils fins als centres de consum, apuntalar el capitalisme salvatge on tot val, sempre que hi hagi grans guanys.\nVoler vertebrar un discurs a favor del canvi climàtic posant als exèrcits com a garants del nostre benestar és una opció equivocada, que fan servir països que tenen les guerres com un negoci. Els països exportadors d’armes com Espanya, són els responsables del 68% de les emissions a l’atmosfera i representen el 35% de la població mundial, la concentració de tota la despesa militar del món és d’un 83%,l’impacta ecològic d’aquesta activitat, posa en risc a tothom, m’entres que els elevats beneficis econòmics es concentren en el paraigua de l’extractivisme per garantir l’extracció dels recursos naturals que desestabilitzen tots els ecosistemes. Una solució a l’escalfament global que patim seria la retallada dels exèrcits de tot el món, ens posaria en la bona direcció, però la solució hem d’admetre que és difícil de gestionar sobretot en els països que de les guerres en fan rebost per casa seu. Pensem-hi.\nArticle anteriorS’inaugura la restauració de la façana principal de la catedral de Santa Maria de Tortosa després d’un any d’obres\nArticle següentAlvah Bessie


Un nepalès marca el rècord de 24 ascensos a l'Everest\nActualitzada 21/05/2019 a les 11:41\nPuja al cim dos vegades en una setmana\nGairebé una setmana després d’haver trencat el seu propi rècord del major nombre d’escalades a l’Everest, el montañista nepalès Kami Rita Sherpa va tornar aquest dimarts a coronar el cim de la muntanya més alta del món, a 8.848 metres d’altitud, sumant ja 24 ascensos.\nL’experimentat escalador, de 49 anys, va començar l’ascens a l’Everest el 18 de maig passat, després d’un breu descans de tres dies al campament base després de la seua vint-i-tresena pujada. "Kami Rita va arribar al cim de l’Everest a les 6.38 de dimarts (00.53 GMT)", va dir Mingma Sherpa, director de la companyia a càrrec de l’expedició, Seven Summit Treks. L’escalador nepalès va partir ahir a la nit de la penúltima estació abans del cim de l’Everest, el campament IV, a 8.000 metres d’altitud, i ha arribat a la cimera aquest matí, va explicar.\n"Aquesta és la seua última escalada a l’Everest per aquesta temporada", va assegurar Mingma Sherpa, que va avançar que la meta de Kami Rita d’escalar l’Everest almenys 25 vegades "la complirà l’any vinent".\nRita, natural del llogaret de Thame i que actualment treballa com a guia d’escalada en Seven Summit Treks, va escalar l’Everest per primera vegada el 13 de maig de 1994 quan tenia 24 anys. El 2017 va igualar el rècord de 21 ascensos marcat per Apa Sherpa i Phurba Tashi Sherpa, ambdós retirats, en el cas de l’últim per les preocupacions de la seua família quant als perills extrems de cada pujada.\nA més de l’Everest, Kami Rita ha escalat la Muntanya K2, la segona muntanya més alta del món, i la Muntanya Lhotse, en una ocasió cadascun, el Manaslu dos vegades, i vuit vegades el Cho Oyu. Aquests ascensos suposen que Kami Rita ha escalat 36 vegades muntanyes de més de 8.000 metres, totes a la serralada de l’Himàlaia.


Festa de discoteca el 12 d’octubre | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\n5.000 persones es manifesten a favor de la Festa Nacional mentre 400 marxen en contra del colonialisme\nBarcelona 12 OCT 2016 - 16:14\tCEST\nManifestació a la plaça de Catalunya aquest dimecres. Albert Garcia\nShakira, Manolo Escobar, música i banderes d'Espanya, la majoria constitucionals, juntament amb mariachis i balls típics d'Amèrica Llatina. Així ha transcorregut la manifestació organitzada per l'entitat D’Espanya i Catalans que ha concentrat prop de 5.000 persones a la plaça de Catalunya de Barcelona. Una protesta en què s'ha defensat la indivisibilitat de l'Estat i s'ha proclamat que tenen “Espanya al cor”. Aquesta ha estat la concentració més majoritària de les tres que s'han fet al matí a Barcelona, a favor o en contra, de la Festa Nacional.\nA les deu del matí, al Passeig de Gràcia amb Gran Via, ha començat l'única manifestació contrària a la festivitat. Una convocatòria del moviment antifeixista que ha reunit prop de 400 persones, entre les quals hi havia membres de la CUP a l'Ajuntament de Barcelona com la regidor Maria José Lecha o Josep Garganté.\nEls Mossos d'Esquadra han abordat la jornada amb un cordó policial en aquesta zona, quan per les boques del metro del passeig de Gràcia començaven a sortir manifestants abillats amb banderes espanyoles constitucionals, o no, disposats a marxar des de La Pedrera, l'icònic edifici de Gaudí a la confluència del passeig barceloní amb el carrer de Provença, per reivindicar la seva espanyolitat.\nEls contraris a la festivitat han arrencat la marxa contra direcció de la D’Espanya i Catalans. La manifestació no havia estat comunicada, la policia desconeixia el recorregut i els Mossos i la Guàrdia Urbana han anat improvisant juntament amb operaris de TMB que, amb el walkie talkie a la mà, han desviat la circulació dels autobusos mentre passaven joves encaputxats, amb petards i crits en contra del capitalisme, Espanya i a favor dels "presos polítics”. Mentre els 400 anticapitalistes prosseguien la seva marxa, els Mossos han intentat evitar que s'aproximessin a la zona de la plaça Espanya on 150 manifestants de la ultradreta estaven celebrant un altre acte.\nA la plaça de Catalunya, la festa de D'Espanya i Catalans ha continuat amb els seus cants, els clams de 'visca Espanya' i les seves xiulades a tot allò que estigués relacionat amb Puigdemont, Mas, ERC o la paraula màgica: “procés secessionista”. Un ambient festiu amb balls, música, gorres, pins… banderes espanyoles i algun participant vestit de legionari. En arribar a la plaça de Catalunya, a les primeres files, s'ha vist els màxims dirigents del Partit Popular a Catalunya com el diputat Xavier García Albiol o el regidor en l'Ajuntament de Barcelona, Alberto Fernández Díaz. També hi ha anat el líder nacional de Vox, Santiago Abascal o Miguel Bosch, el líder del Moviment Cívic 12-O que va saltar als mitjans l'octubre del 2014, després de ser expulsat de la tribuna del públic del Parlament de Catalunya i acomiadar-se amb una salutació a l'estil Tercer Reich.\nDifuminats entre el públic, membres d'entitats com Somatemps o partits polítics com la Plataforma x Catalunya. També s'ha vist el xenòfob Josep Anglada, que després de fundar diversos partits, ara fa publicitat de la seva última creació Som Identitaris on segueix amb les seves polítiques antiimmigració. Paradoxalment han gaudit de la festa diversos immigrants d'origen sud-americà.\nLes proclames a favor de la unitat d'Espanya seguien a la plaça de Catalunya quan la manifestació antifeixista ha arribat al monument a Colom al final de la Rambla. Un monument que la CUP ha demanat retirar i que s'ha convertit en el símbol a batre dels antisistema. Els Mossos han envoltat el conjunt monumental per impedir que el danyessin i allà s'ha procedit a llegir un comunicat.\nMentre que a la plaça de Catalunya s'arribava al punt àlgid, Javier Barraycoa de la Comunió Tradicionalista Carlista cridava “els nacionalistes són els assassins de l'ànima de Catalunya” i criticava el nacionalisme: “No estimeu Catalunya, odieu les seves arrels i les seves tradicions”. Posteriorment ha arribat el torn d'altres participants que han carregat contra TV3. Jorge Luis Rodríguez d'Acció Balear l'ha cridat: “Canal temàtic de l'odi”. Després ha estat el torn del líder de Somatemps, Josep Alsina, i del president d'Espanya i Catalans, Manel Parra.\nEl públic no ha parat d'aplaudir, però qui ha concentrat tota l'atenció ha estat Albiol amb qui els assistents volien fotografiar-se. Societat Civil va decidir ahir suspendre el seu acte a Can Dragó pel risc de pluja i els partits, que pensaven assistir-hil, van haver de canviar els seus plans. La cúpula popular va decidir finalment participar a la concentració i Albiol ha acaparat tot el protagonisme. Ciutadans havia anunciat que no hi aniria i la seva presència només s'ha limitat a la de dos regidors de l'Ajuntament de Barcelona, Paco Sierra, i Koldo Blanco, confosos entre el públic.\nEl final de festa l'ha protagonitzat un petit pilar casteller amb la bandera d'Espanya i l'himne nacional que alguns han cantat amb la lletra franquista de Peman. Per acabar, la megafonia ha conclòs amb un altre himne més popular: “Que viva España”, de Manolo Escobar.


Fa anys, abans de començar a escriure aquest blog, vaig topar amb un llibre interessant, un Manga antic, dels any 30, amb uns dibuixos que em recordaven Fèlix el Gat i un disseny de coberta molt actual, molt "Mariscal".\nAquest Manga era Norakuro, Norakuro és un còmic creat l'any 1931 per l'artista Suihō Tagawa ( 1899-1989 ). Les aventures originals d'aquest personatge van acabar amb el començament de la Segona Guerra mundial, tot i que desprès del conflicte en va tornar a publicar, però d'una manera totalment diferent.\nL'original Norakuro és un gos de carrer blanc i negre de es diu Kurokichi ( mal estruc ) el nom Norakuro esdevé de la contracció dels mots Norainu ( gos de carrer ) i Kurokichi ( mal estruc ).\nNorakuro s'allista a l'exèrcit de gossos on fa carrera fins arribar a sergent. Els japonesos hi són representats com a valents gossos mentre que els enemics són porquets o micos.\nEl context històric és el moment àlgid de l'imperialisme japonès amb la invasió de Corea i Manxúria, un moment en que els militars governaven el Japó i hi havia molta censura, aquesta censura és la que va, finalment impedir la publicació de Norakuro, ja que segons els militars el Manga es prenia la guerra massa a la lleugera. Potser perquè els seu autor sabia de que parlava ja que havia servit a l'exèrcit imperial.\nUna imatge de la coberta del llibre, penseu que és dels anys 30!\nA primer cop d'ull sembla un manifest bel·licista i hipernacionalista japonès, sobretot quan es veuen mapes representat Japó que inclouen el territoris ocupats, o representant els seus enemics com a porcs o micos, els xinesos són porcs ( els japonesos tendeixen a representar al xinesos con a porquests, recordeu Oolong de Bola de Drac, va vestit de xinès Mao, l'Aya diu que és perquè a la cuina xinesa es menja molt de porc però jo no les tinc totes ) i els coreans micos.\nMots episodis de Norakuro es basen en conflictes bèlics reals, en aquest episodi fins hi tot hi ha uns companys que fan una missió suïcida per ajudar a guanyar la batalla contra els micos, com es pot veure a la vinyeta 11 duen bombes lligades al llom.\nDesprés Kurokichi en plora la perdua a la seva tomba ( vinyeta 18 ).\nPerò sembla que els militars de l'època ho van veure diferent quan van impedir-ne la publicació.\nUna altra portada del llibre, encara es poden llogar a les biblioteques.\nAquesta imatge amb diferent accions de Kurokichi es pot veure que durant aquest periòde els japonès es llegia de dreta a esquerra en la versió horitzontal ( ara es fa d'esquerra a dreta ) i nomès de dreta a esquerra si es vertical.\nAvui en dia encara es fan vinyetes sobre Norakuro però no tenen res a veure amb l'original, i no val la pena parlar-ne.\nPublicat per tobuushi a 12:47 p. m.\nEtiquetes de comentaris: cultura japonesa, cultura pop, política japonesa, societat japonesa


Holiday Home Nataly Vela Luka Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday Home Nataly\nDissenyat tant per oci com per negoci, Villa Vela Luka 3 està situat idealment a Vela Luka; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Villa Vela Luka 3, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com instal.lacions de barbacoa. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Villa Vela Luka 3 és una elecció inteligents per a viatgers a Vela Luka, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Inici / Proveïdor de Tecnologia / Dynamics 365\nAplicacions empresarials per fer que el teu negoci sigui més efectiu i competitiu\nMicrosoft Dynamics 365 és un software de gestió empresarial al núvol que agrupa les millors funcionalitats de Vendes (CRM) i de planificació (ERP) de Microsoft Dynamics juntament amb eines ofimàtiques i col·laboratives, a més de Business Intelligence (BI).\nMicrosoft Dynamics 365 converteix totes les solucions empresarials a les que estàs acostumat a una solució tot en un que pots personalitzar perquè s’adapti al teu negoci ia les teves necessitats.\nMicrosoft Dynamics 365 combina dues categories d’eines:\nGestionar les teves relacions amb els clients (CRM) és el que necessites per a les operacions comercials. Les bases de dades de clients i eines de l’equip de vendes, juntament amb les d’automatització de serveis i màrqueting, formen part d’un sistema CRM estàndard. Dins aquesta categoria també s’inclou qualsevol eina destinada a facilitar la interacció amb els clients i el creixement de les vendes.\nLes solucions de gestió de recursos empresarials (ERP) són eines que us ajuden a fer un seguiment de les dades financeres, juntament amb potents mòduls de comptabilitat, seguiment de serveis de camp i gestió de recursos. Les eines ERP permeten a les empreses gestionar àmplies xarxes de recursos i informació en temps real.\nAquestes són les aplicacions empresarials que formen part de Dynamics 365\nAquesta aplicació t'ajudarà a gestionar les dades dels teus clients i operacions directament a Outlook. Podràs crear documents i correus electrònics personalitzats per al teu equip de vendes i connectar-te amb clients a LinkedIn per obtenir més informació sobre la seva empresa i els seus empleats.\nServei al client de Dynamics 365\nAquesta aplicació proporcionarà als teus agents de servei datenció al client tota la informació que necessitin des duna única plataforma. Una visió de 360 graus de cada client, incloent-hi un historial complet de les interaccions i preferències.\nAquesta aplicació farà que el teu equip de camp sigui més eficient. Podeu gestionar acords de servei, triar el tècnic adequat per a cada feina i supervisar l'inventari des d'una sola aplicació.\nAquesta aplicació t'ajudarà a automatitzar els processos de màrqueting de la teva empresa per prendre decisions més intel·ligents i generar nous prospectes a través de múltiples canals.\nTens dificultats per lliurar els teus projectes a temps i dins del pressupost? Aquesta aplicació ho farà més fàcil. Podeu crear plans amb plantilles especialment dissenyades que es poden tornar a utilitzar i ajustar per a cada projecte. Trieu el personal dacord a les seves habilitats específiques i experiència.\nDynamics 365 Operacions per a Retail\nAquesta aplicació ofereix als teus comercials tota la informació que necessiten sobre els productes que venen. El personal de vendes podrà respondre les preguntes dels clients sobre la comanda i l'estat de l'enviament sense haver de posar-vos en contacte amb un altre departament.\nPodràs trobar els candidats adequats i agilitzar tot el procés de contractació i incorporació amb Talent. Aquesta aplicació està totalment integrada amb LinkedIn.\nBeneficis de Microsoft Dynamics 365\nIntegració total de tots els sistemes\nMillor adaptació dels productes\nMajor fidelització i compromís dels clients\nAugment de la productivitat dels usuaris gràcies a eines àgils i amb una interfície molt familiar\nRàpid trasllat del teu negoci al nou entorn online\nIntegració total amb les eines de productivitat i col·laboració de Office 365\nGarantia de total disponibilitat i seguretat de les teves dades empresarials, ja que s'emmagatzemen al núvol d'Azure (cloud)\nImportant estalvi de costos\nQuins processos de negoci cobreix?\nDynamics 365 et permet conèixer amb precisió, entendre i gestionar en temps real tot el que passa a cadascuna de les àrees de la teva empresa o negoci.\nServeis amb Microsoft Dynamics 365\nObté una relació duradora amb el teu client gràcies a la gestió que és capaç de proporcionar als diversos canals més utilitzats actualment.\nOfereix als teus clients un servei òptim mantenint una gestió de contractes i d’inventaris impecable i una atenció al client adaptada i eficaç.\nMillors resultats en vendes\nSimplifica el procés de venda entenent el comportament i el valor potencial dels teus clients.\nTambé ens dóna la possibilitat de dedicar més temps a les vendes ja que es redueixen els temps necessaris en administració.\nMolt més que gestió financera\nMicrosoft Dynamics 365 proporciona un òptim control i planificació de pressupostos, redueix errors a les finances automatitzant processos ia més garanteix el compliment de les normatives financeres.\nCrea campanyes de màrqueting\nAdministra contactes, gestiona oportunitats i sol·licituds de servei.\nGestió de operacions\nGestiona tots els processos d’operacions a la totalitat de la cadena de subministrament. Dynamics 365 és capaç d’optimitzar els processos de fabricació obtenint reduccions de costos i millores en la qualitat.


Cintes de colors amb salseta de gambes i cloïses | Cuina festiva\nQui fa mal tem\nCintes de colors amb salseta de gambes i cloïsesReceptes\n400 g pasta de colors\n300 g gambes\nPreparem un fumet amb els crancs.Per fer la salsa, fregim en una cassola la ceba amb la mantega i hi afegim les escalunyes, els alls, les pastanagues i els caps de les gambes. Quan ja comenci a estar sofregit, hi posem el julivert, un raig de vi i el fumet i ho deixem una estona al foc. Un cop cuit, ho passem tot pel colador xinès. A part mentre bull la pasta, posem la salsa en una cassola i hi afegim les cloïsses perquè s'obrin. Separem les pastes per colors, hi afegim les cloïssses i les gambes i ho salem al gust.\nAdministradors de la Festa Major 2007


Termosolar: la renovable del futur que segueix produint energia sense sol\nAquesta font energètica es situa com una de les més efectives, ja que, a diferència de la fotovoltaica, no necessita contínuament la llum solar per produir electricitat\nper Xavi Segura dimecres, 21 de novembre 2018 - 14:35h | Actualitzat a 21/11/2018 15:15h\nEl canvi climàtic està posant contra les cordes el nostre planeta, i els governs estan intentant impulsar mesures per tal de revertir la situació a nivell mundial, sovint sense èxit. És per aquesta raó que van sorgint iniciatives i maneres de produir energia renovables per tal de trobar el camí definitiu per deixar de contaminar tant el medi ambient. Una de les vies que es postula com a més efectiva a un futur a mig termini és l’energia termosolar, ja que, quan el sol es pon, pot seguir produint electricitat.\nSens dubte, aquesta característica és la que fa de la termosolar un sistema de producció energètica únic, ja que fins cara cap altra estació elèctrica renovable podia seguir produint energia sense la seva font d’alimentació, com per exemple la fotovoltaica o l’eòlica, amb la irregularitat en la producció que això suposa.\nDe fet, les plantes termosolars poden produir energia durant hores després que el sol s’hagi post, cosa que, per exemple, en països mediterranis pot sortir molt a compte, ja que la llum solar és molt més abundant que a la resta d’Europa. A més, el cost de generació és molt reduït, fet que obre la porta a una aposta a nivell internacional per aquesta energia.\nCom funciona l’energia termosolar?\nLa tecnologia termosolar genera electricitat a través de l’energia que provés del sol. En concret, les plantes termosolars (o termoelèctriques) compten amb miralls que capten la radiació solar i la concentren en un punt molt concret com, per exemple, una barra d’alumini que s’escalfa fins a assolir temperatures de més de 400º. També hi ha torres centrals on els miralls reflecteixen el sol cap a la punta d’una xemeneia que concentra temperatures de fins a 600º, podent arribar a 1.000º. Aquesta radiació es pot contenir durant hores abans d’utilitzar-la, inclús de nit.\nL'energia termosolar es postula com la renovable més efectiva del futur | Arxiu\nA partir d’aquí, aquesta radiació concentrada s’utilitza per escalfar un fluid, habitualment aigua, que s’evapora i mou una turbina que genera electricitat. D’aquesta manera, es pot crear energia elèctrica neta a gran escala, i aquest sistema també es pot utilitzar, per exemple, per calefaccions o aigua calenta sanitària. El vapor es refreda posteriorment per tornar-lo a utilitzar.\nUna gran aposta per acabar amb les energies contaminants no renovables\nEl funcionament d’una planta termosolar és molt semblant al d’una central tèrmica o una central nuclear, però hi ha una clara diferència: les centrals clàssiques utilitzen combustibles fòssils o energia nuclear, totes no renovables i molt contaminants pel nostre planeta. En canvi, les plantes termosolar o termoelèctriques utilitzen radiació solar per generar electricitat neta i renovable de forma abundant.\nAquesta gran diferència que beneficia el medi ambient i la capacitat de la termosolar de generar energia a gran escala fan que aquesta energia renovable es postuli com una de les apostes de futur per frenar l’emissió de gasos d’efecte hivernacle que acceleren l’escalfament global i, en conseqüència, el canvi climàtic.\nEl fet que la península ibèrica tingui moltes hores de sol durant tot l’any, gràcies a la seva latitud i climatologia, situen la zona com una de les potències del futur en la generació d’energia. Espanya ja compta amb unes 50 centrals d’aquest tipus i és líder mundial en el sector. De fet, empreses espanyoles ja participen en projectes internacionals en aquest camp, però falta un gir definitiu de les institucions internacionals per encaminar-nos cap a un món més net, menys contaminant i, en definitiva, més saludable per la civilització i el medi ambient.\nIMATGES: El sol torna a lluir després de molts dies, però per poc temps\nIMATGES: Aiguats, calamarsa, pedra i fort vent en les tempestes d'aquesta tarda\nMedi Ambient Contaminació Sol


Arriben les Gemínides, o persèides de la tardor - Empordà\nArriben les Gemínides, o persèides de la tardor\nAl desembre plouen estrelles. Aquesta nit arriben les Gemínides, un dels majors diluvis astronòmics de l'any juntament amb les Persèides\nAl desembre plouen estrelles. Aquesta nit arriben les Gemínides, un dels majors diluvis astronòmics de l'any al costat de les Persèides. El moment de màxima activitat de llum es produirà a les 2 de matinada, amb 120 meteors a l'hora, coincidint amb la Lluna plena. Però a Catalunya no només hi haurà xàfec d'estrelles, sinó que també d'aigua.\nEl sol s'apagarà matí per donar pas als núvols i les precipitacions. Seran en general febles, encara que podran ser més intenses a la meitat occidental. L'Agència Estatal de Meteorologia (Aemet) preveu també descens de temperatures màximes i neu per sobre dels 1.600 metres d'altitud.\nL'origen de la pluja de les Gemínides està en el asteroide Faetont. Aquest objecte, una mena d'híbrid entre asteroide i cometa, s'acosta al Sol cada 1,4 anys. La calor que crema els residus de pols que cobreixen la seva superfície formen una mena de cua de grava. Segons els experts, aquesta es podran veure una mitjana de dues estrelles fugaces per minut. Aquesta pluja va ser observada per primera vegada en 1862. Si la nit acompanya, l'espectacle es podrà veure a simple vista.


El casal La Miranda fa una crida per salvar 19 anys de projecte comunitari - L'independent de Gràcia\nEl casal La Miranda fa una crida per salvar 19 anys de projecte comunitari\nL'associació cultural i veïnal de Coll del Portell engegarà a final de febrer una campanya de captació de fons per la baixada d'ingressos per la pandèmia i per fer front al lloguer\nDimecres, 3 de febrer de 2021 a les 08:08h\nLa seu de l'associació cultural i veïnal la Miranda, a l'avinguda Coll del Portell, a la Salut | À.G.P.\nLa Miranda, l'associació cultural i veïnal amb seu a la casa de l'avinguda Coll del Portell 74 des del 2002, al barri de la Salut, es troba en una situació límit. La baixada d'ingressos per les diferents activitats a causa de la pandèmia ha obligat l'entitat a fer una crida a les persones associades a fer un donatiu extraordinari com a primera mesura per fer front al pagament del lloguer. La segona decisió que ha pres aquesta associació és preparar una campanya de captació de fons a través de la plataforma Goteo, que s'engegarà al final del mes de febrer, dirigida no només a gent sòcia, sinó també a totes aquelles persones que al llarg de la trajectòria de l'entitat han participat en les diverses activitats de la Miranda.\nL'entitat s'aguanta amb aportacions de 120 persones sòcies, talleristes i esdeveniments\n"Sense la Miranda no tenim projecte", destaca la presidenta de l'associació, Maria Lomascolo. "Des que va començar la pandèmia tenim el 90% de l'activitat aturada", explica. Tot un sotrac per a aquesta entitat, tenint en compte que es manté mitjançant les aportacions econòmiques de les 120 persones sòcies que paguen una quota anual, la gent que hi fa tallers i n'utilitzen els espais, i la recaptació a través d'esdeveniments, com ara activitats culturals, dinars, jornades, concerts o projeccions de cinema a la fresca.\nEl lloguer és la despesa més important de l'associació la Miranda, amb un pagament mensual que supera els 2.000 euros, segons assegura la presidenta de l'entitat. "La propietat s'ha mostrat col·laboradora", admet Lomascolo, i mitjançant diverses negociacions han aconseguit una rebaixa de fins al 30% en el preu del lloguer. Però a partir del maig no podran fer-hi front de cap de les maneres i no podran seguir oferint programació d'activitats.\nLomascolo detalla que en situació de perill pels números vermells l'associació no tancaria, sinó que l'activitat es reubicaria en altres entitats, ja que la Miranda forma part del projecte comunitari Salutem. L'entitat cultural i veïnal també confia en la col·laboració del Districte, amb qui han trobat predisposició a trobar una sortida a la situació greu en què es troba la Miranda.


És difícil pensar en un símbol més clar del que és el capitalisme. Als Estats Units, el 15% de les persones han perdut el seu treball des que va esclatar la pandèmia, i d’elles, més de la meitat segueixen aturades. Entre 30 i 40 milions de persones corren el risc de ser desallotjades en els pròxims mesos, i fins a 50 milions de persones no tenen suficient per a menjar, mentre que els bancs d’aliments estan al límit.\nEls polítics capitalistes ens diuen que quan el mercat de valors i "l’economia" van bé, tots tenim una vida millor. I la setmana passada, la mitjana industrial Dow-Jones va aconseguir una marca històrica: 30.000. Però llavors estem o no en crisi? Alguna cosa no va bé.\nUn informe recent del Institute for Policy Studies mostra que des que va començar la pandèmia a mitjans de març, els multimilionaris estatunidencs han incrementat les seves fortunes en un bilió de dòlars. Se suposa que aquesta riquesa en la part superior es “vessa” cap a la resta de nosaltres. Però això no està succeint en absolut.\nPer què aquests super rics poden saltar sobre muntanyes de diners mentre gairebé tots els altres pateixen? La raó més simple és que els diners es transfereixen, directament, dels pobres als rics. Com va dir el poeta comunista Bertolt Brecht\n"Un home ric i un home pobre es van mirar l’un a l’altre. I el pobre va dir feblement: Si jo no fos pobre, tu no series ric"\nNo és que els multimilionaris “també s’estiguin beneficiant de les tendències econòmiques i tecnològiques que van ser accelerades per la pandèmia”, com ens vol fer creure Farhad Manjoo del New York Times. És que la crisi capitalista està accelerant i amplificant el que ja és una increïble concentració de riquesa. Jeff Bezos “va guanyar” $ 69 mil milions addicionals des que va començar la pandèmia. Però en realitat el que té Bezos són més d’1.2 milions de treballadors que generen guanys per a ell. En el transcurs d’aquests mesos i durant la generació d’aquesta fortuna, més de 20.000 treballadors es van infectar amb Covid en els seus magatzems.\nElogiant-se a si mateix quan el mercat de valors va aconseguir els 30.000, Trump va dir : "Vull felicitar la gent del nostre país". Sí, els treballadors definitivament mereixen crèdit per crear tota aquesta riquesa. Però els treballadors no obtenen gairebé res del seu treball essencial.\nLa crisi que estem experimentant va començar molt abans que Covid-19 fes el salt als humans. Des del començament de la Gran Recessió al 2008, el sistema capitalista global ha estat patint un estancament secular i una "llarga depressió". Davant un creixement perpètuament baix, els bancs centrals dels països imperialistes han inundat els mercats amb bilions de dòlars en efectiu barat. Gran part d’aquests diners flueix cap al mercat de valors. Per això, en un moment en què l’economia està devastada, el mercat de valors està en un frenesí. És com una torre Jenga increïblement alta en equilibri sobre una taula vacil·lant.\nEls treballadors dels Estats Units necessiten desesperadament ajuda financera. I clarament no hi ha escassetat de diners. Jeff Bezos podria pagar un bo de 50.000 dòlars a cadascun dels seus empleats a tot el món i encara tindria tants diners com tenia al començament de la pandèmia! Els multimilionaris tampoc semblen estar aprofitant els seus guanys inesperats per a fins productius. Bezos i Musk, per exemple, semblen estar especialment centrats en els viatges espacials, fent que les seves empreses privades repeteixin els assoliments que el sector públic ja va tenir fa 50 anys.\nHi ha molta feina per fer aquí en la Terra. Què tal proporcionar habitatge, atenció mèdica i cura infantil per a tots? Per a això, necessitem més que “impostos progressius que puguin reduir algunes de les disparitats entre les persones en el cim i tots els altres”, com exigeix Manjoo des del New York Times. Vivim temps catastròfics. Necessitem prendre la riquesa dels multimilionaris i posar-la sota el control de tots. Google, Apple, Facebook Microsoft, Walmart, Tesla: totes aquestes empreses han d’estar sota el control democràtic dels seus treballadors i de la societat en general. L’expropiació li donaria a la humanitat les eines que necessitem per a enfrontar les crisis existencials que enfrontem.\nEls columnistes d’opinió liberals en el New York Times estan preocupats pels disturbis civils com a resultat de la desigualtat. Però aquest malestar és exactament el que pot desencadenar el canvi que necessitem.\nDurant la Primera Guerra Mundial, Rosa Luxemburg va cridar l’atenció sobre el fet que els capitalistes estaven vivint una bonança en una època de patiment sense precedents. "Els dividends estan augmentant i els proletaris estan caient", va escriure des de la seva cel·la de la presó. No obstant això, només tres anys després, les persones que havien patit durant tant de temps es van aixecar en una revolució que va posar fi a la guerra i va enderrocar al govern.\nEls capitalistes podrien estar bé ara com ara. Posaran una part dels seus diners en seguretat privada i búnquers d’emergència, només per a veure, quan arribi el dia, que aquestes coses són de poca utilitat.


La sisena edició de Petreremprende amplia la dotació de premis fins a 15.000 euros i reforça el seu paper com a llançadora de projectes innovadors – Ajuntament de Petrer\n> La sisena edició de Petreremprende amplia la dotació de premis fins a 15.000 euros i reforça el seu paper com a llançadora de projectes innovadors\nEs tracta de l’edició amb major dotació econòmica en premis, incrementant un 50% la de l’any passat, que va ser de 10.000 €.\nHui s’ha presentat la nova edició d’esta llançadera de projectes empresarials de l’Ajuntament de Petrer la inscripció de la qual està oberta fins al 29 de setembre a través de Petreremprende.es.\nLa maquinària de la sisena edició de Petreremprende ja s’ha posat en marxa per a buscar els 20 projectes que formaran part d’esta nova edició de la llançadora de projectes empresarials impulsada per l’Ajuntament de Petrer, que s’ha convertit en un referent d’emprenedoria de la província d’Alacant amb més de 200 projectes presentats en les cinc edicions anteriors, dels quals 100 van participar en la fase final.\nSegons ha subratllat l’alcaldessa de Petrer, Irene Navarro, “el caràcter emprenedor forma part de la gent de Petrer i de la comarca”, i ha subratllat que “en situacions complicades, com la que vivim amb la pandèmia, es posa de manifest que tenir una economia diversificada és molt important i al final és el que pretén esta iniciativa per a emprenedors”.\nEl regidor de Desenvolupament Econòmic, David Morcillo, ha destacat que esta és l’edició amb més premis, passant dels 10.000 de l’any passat, als 15.000 de l’edició actual. Morcillo, que ha dit de Petreremprende que “ha consolidat Petrer com una ciutat referent en emprenedoria en tota la província, ja que poques iniciatives d’este tipus tenen una dotació en premis tan important ni la trajectòria que tenim nosaltres”.\nEs mantenen el premi al millor projecte empresarial, dotat amb 8.000 euros; un segon premi de 4.000 € i un tercer de 2.000 €, a més d’un premi per al projecte que fomente la diversitat i la igualtat de gènere, dotat amb 1.000 euros.\nDes de hui i fins al 29 de setembre està oberta la inscripció a través de www.petreremprende.es. Per a inscriure’s només és necessari indicar nom i cognoms i una breu descripció d’unes 700 paraules de la idea o projecte empresarial.\nCarlos Verdú, coordinador del certamen i directiu de Genion Lab, la cooperativa sense ànim de lucre que gestiona Petreremprende i El Teixidor, ha dit que “com a novetat, enguany hem delimitat la participació a empreses de recent creació l’any 2021 o projectes que encara no tenen una empresa creada, per a evitar competir amb projectes que ja estan més avançats”.\nAixí, a més d’un parell de sessions centrades en brànding (construcció de marca) i marca personal, hi haurà també unes altres per a adquirir habilitats per a la presentació del projecte; una sessió sobre comunicació; una altra sobre la forma jurídica i el pla econòmic i financer; una inspiracional i la sessió de presentació de projectes. A més, els vint projectes seleccionats comptaran amb una sessió de mentorització, es manté el format híbrid presencial i per internet per a aquells que vulguen seguir-lo a través de la xarxa, i el format de gravació per a la fase de presentació de les iniciatives.\nEn definitiva, es tracta d’una oportunitat per a formar part d’una de les comunitats emprenedores més importants de la Comunitat Valenciana i la possibilitat de tenir un any gratuït d’espai de coworking (cotreball) i acompanyament, a més d’estar en contacte amb altres projectes.


Número del document GOV/0122/2017\nNúmero de control 17241052\nEl punt 1 de la disposició transitòria segona de llei 12/2009, del 10 de juliol, d'educació, estableix que s'han de consignar en el pressupost anual de la Generalitat, les partides suficients per assolir l'homologació retributiva del professorat que presta serveis en els ensenyaments objecte de concert amb el professorat dels centres públics.\nL'article 22.2 de la Llei 4/2017, del 28 de març, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2017, disposa que les retribucions del personal dels centres concertats abonades mitjançant el pagament delegat es fixen anualment d'acord amb el principi d'analogia retributiva del professorat que imparteix ensenyaments concertats amb el personal funcionari docent no universitari, recollit als acords signats el 4 de maig i el 9 de juliol de 2001amb les organitzacions patronals i sindicals representatives del sector.\nD'acord amb l'article 22.3 de l'esmentada Llei 4/2017, el Departament d'Ensenyament abona, per mitjà del sistema de pagament delegat, exclusivament els conceptes retributius que consten a l'annex 1 de la Llei.\nSegons els pactes desè de l'Acord de 4 de maig de 2001 (DOGC núm. 3480 de 26.9.2001) i primer de l'Acord de 9 de juliol de 2001 l'analogia de les remuneracions del personal docent dels centres docents privats concertats, es porta a terme en relació amb les retribucions que els funcionaris dels cossos docents equivalents perceben, en cada cas, en concepte de: sou base, complement de destinació, complement específic i millora addicional.\nA aquests conceptes, posteriorment s'hi afegeix el complement associat als estadis de promoció docent, mitjançant els Acords de 20 d'abril de 2006 signats amb organitzacions patronals i sindicals del sector.\nAmb posterioritat als acords d'analogia signats l'any 2001, en les retribucions del professorat dels centres públics es va crear el complement de tutoria primer per als ensenyaments d'ESO i més endavant per a la resta d'ensenyaments, amb la finalitat de potenciar l'acció tutorial.\nAquest complement de tutoria actualment no forma part de les retribucions del personal de centres privats concertats que percep les retribucions a través de pagament delegat i és voluntat del Govern crear aquest complement retributiu en l'àmbit d'aquest personal per tal de donar compliment a la Llei 12/2009, del 10 de juliol, i als acords d'analogia de 2001.\nD'acord amb això, a proposta de la consellera d'Ensenyament, el Govern\n-1 Creació d'un nou concepte retributiu\nS'estableix el complement específic de tutoria amb la finalitat de potenciar l'acció tutorial en els centres amb ensenyaments concertats.\n-2 Àmbit d'aplicació\nD'entre el personal dels centres privats amb ensenyaments concertats que percep les retribucions mitjançant el pagament delegat, aquest complement de tutoria s'assigna als mestres que imparteixen educació infantil de segon cicle i educació primària, als tutors d'educació secundària obligatòria, als tutors de batxillerat, als tutors de cicles formatius i als mestres tutors d'educació especial.\n-3 Criteris d'aplicació i import\n3.1 Educació infantil de segon cicle, educació primària i educació especial\nA tots els mestres, tutors i especialistes, que imparteixin educació infantil de segon cicle i educació primària i a als mestres tutors d'educació especial que s'hagin concertat se'ls assigna aquest nou concepte retributiu l'import del qual és proporcional a la dedicació del mestre.\nAquest complement no es pot acumular amb qualsevol tipus de càrrec.\n3.2 Educació secundària obligatòria, batxillerat i cicles formatius\nEl nombre de complements de tutoria que s'assigna a cada centre coincideix amb el nombre d'unitats concertades de cadascun dels nivells educatius. Els titulars o representants dels centres privats concertats informaran, a través de l'aplicació que gestiona el pagament delegat, la persona a qui correspon percebre cadascun dels complements de tutoria. Aquestes persones han de tenir dedicació a pagament delegat en el nivell educatiu del qual són tutors.\nAquest complement de càrrec es retribueix amb un import fix per a cada nivell educatiu sense ser proporcional a la dedicació del professor. El complement no es pot acumular amb altres càrrecs.\n3.3 Import del complement\nL'import d'aquest complement és el que fixi el Departament d'Ensenyament per a la retribució, pel mateix concepte, del professorat del sector públic.\n-4 L'efectivitat del que s'estableix a aquest Acord requereix la incorporació efectiva a la Llei de pressupostos de la Generalitat de Catalunya.


5.79.Expedients disciplinaris, recursos administratius i seguiment de procediments judicials - Agència Tributària\nGestió i control dels recursos administratius que presenta el personal funcionari de la AEAT, i seguiment dels recursos que es presenten en la via judicial per personal funcionari i laboral de la AEAT, referits a matèries de l'àmbit de recursos humans.Estos recursos fan referència a assumptes com processos selectius, provisió de llocs, retribucions, vacances, antiguitat, i qualsevol altra matèria de la competència de l'àrea de recursos humans.\nTambé inclou la gestió i control dels expedients disciplinaris del personal de la AEAT.\nTramitació i resolució de recursos i reclamacions en matèria de personal.\nTramitació i resolució d'expedients disciplinaris de personal destinat en la AEAT.\nSeguiment i remissió de documentació de procediments judicials en la via contenciós-administrativa i social.\nL'article 6 del Reglament 2016/679 (UE), relatiu a la licitud del tractament, en el seu apartat 1, lletra e) assenyala que “El tractament serà lícit si es complix almenys una de les següents condicions:(…) e) el tractament és necessari per al compliment d'una missió realitzada en interés públic o a l'exercici de poders públics conferits al responsable del tractament (...)".\nEn virtut d'este precepte, el tractament de dades és lícit, i no requerirà consentiment, quan el tractament de dades es realitze per a l'exercici de poders públics.\nEste precepte donaria cobertura al tractament de dades dels empleats públics, per a l'exercici de la competència de resolució de recursos administratius, i per a l'exercici potestat sancionadora, en la qual se subsumix la potestat disciplinària.\nAixí mateix, donaria cobertura al tractament de dades dels empleats públics per a la seua remissió als òrgans judicials.\nFets servir (personal funcionari i laboral que dona servei en la AEAT)\nAltres persones que no tinguen la condició d'empleats públics i que, tanmateix, tinguen la condició d'interessats en procediments administratius o judicials (participants en processos selectius, treballadors d'empreses adjudicatàries de serveis, etc.).\nIdentificació de l'interessat, tipus d'expedient, recurs o reclamació i circumstàncies del mateix\nAltres dades de la resta d'activitats de tractament en matèria de recursos humans necessaris per a la resolució dels recursos.\nAdvocacies de l'Estat i altres representants processals\nAltres Departaments Ministerials, a requeriment dels mateixos, especialment Ministeri d'Hisenda.\nEn el cas concret de dades de naturalesa disciplinària concernents a sancions disciplinàries estos són suprimits de l'aplicació gestora de RRHH, i sol·licitada igualment la seua supressió al Registre Central de Personal, a través de la cancel·lació de sancions disciplinàries, en aplicació de la regulació prevista al Reglament de Règim Disciplinari i el Conveni Col·lectiu de la AEAT.\nEls terminis per a la cancel·lació de sancions són les següents:\nReial Decret 33/1986, de 10 de gener, pel qual s'aprova el Reglament de Règim Disciplinari dels Funcionaris de l'Administració de l'Estat, article 51.\nFaltes molt greus:6 anys.\nFaltes greus:2 anys.\nFaltes lleus:6 mesos.\nIV Conveni Col·lectiu del personal laboral de la AEAT, article 78.4:\nFaltes molt greus:2 anys.\nFaltes greus:1 any.\nFaltes lleus:3 mesos\nNo obstant això, les dades referides a les esmentades sancions disciplinàries seguixen a disposició de la Unitat gestora per a la seua oportuna gestió.


Aprenent a La Canal: de novembre 2011\nAl grup del PQPI estem tractant les desigualtats del món actual i l'ajuda que necessiten les persones i col·lectius desfavorits. Pot ser interessant el vídeo següent.\nPublicat per josri a 21:05 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: PQPI, societat\nComprensió de Raquel\nJa has llegit "Raquel"?\nAra pots comprovar si l'has entés contestant a diverses preguntes organitzades en dos parts:\n- Octubre a març\n- Abril a juny\nPitja el següent enllaç\nDesprés, si escrius als comentaris una pregunta interessant guanyaràs un punt.\nPublicat per josri a 22:50 Cap comentari:\nA continuació pots gaudir d'una altra aventura fantàstica de Cèlia, en aquesta ocasió per cortesia de la seua amiga Paloma:\nCèlia I LES ULLERES MÀGIQUES\nQuan Cèlia es va despertar un dia, sa mare Teresa li va regalar unes ulleres noves.\nLi van fer molta il·lusió. Quan se les va posar es marejava, però les va acceptar, encara que preferia les velles.\nAquella nit el mareig es feia cada vegada més gran... I es va desmaiar...\nQuan es va despertar no portava ulleres. Va escoltar un soroll...\n-Cèliaaa, Cèliaaa ...\nVa girar-se i es va trobar un gat estrany, que parlava:\n- Cèlia, no crides vas a despertar ta mare! Les teues ulleres estan defectuoses i les hem de tornar a l'aquari parlant.\n-NI PERÒ NI RES! No tenim temps, falten 2hores per a mitja nit!\n-Jo encara no les he escoltat parlar... AAH!\nI poc a poc va vore que es feia tot gran i gran.\n-Això es del què et parlava, amb aquestes ulleres el que veus es fa realitat. I em dic Gordinflas.\n-D'acord, i ara què fem?\n-Ara a L'aquari, la fàbrica d'ulleres.\n-Però si jo...\n-Que no, que ens hem d'anar!\n-Jo vull les meues ulleress!!\nI es va despertar, i va notar que ja s'havia acostumat a elles.\nI va comprendre el significat d'aquell viatge.\nPaloma, 2n B\nPublicat per josri a 16:51 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: novel·la fantàstica, Text narratiu\nJa som 7000 milions\nHo diu l’informe de la ONU “Població mundial 2011” . Arriba, entre d’altres conclusions a que ahir va nàixer la persona que feia 7.000 milions i, aquest mateix segle, es podria superar els 10.000 milions .\n“Si planifiquem i efectuem des d’ara les degudes inversions en les persones –a fi de facultar-les per tal que puguen efectuar opcions que beneficien no solament a eixes persones, sinó també als nostres bens mundials- el nostre món de 7.000 milions podrà comptar amb ciutats pròsperes i sostenibles, forces laborals que impulsen les economies i poblacions de joves que contribueixen al benestar de les seues societats”\n"Persisteixen les grans disparitats entre diferents països i dins d’un mateix país; també hi ha disparitats en matèria de drets humans i oportunitats entre homes i dones, entre xicotetes i xicotets”\n“Els joves tenen la clau del futur, doncs tenen el potencial per a transformar el panorama polític mundial i impulsar les economies, degut a la seua creativitat i les seues capacitats d’innovació.”\nL’informe marca com, malgrat els esforços realitzats, creix la diferència entre rics i pobres, com tampoc no s’han superat les diferències entre sexes que condemnen les dones, les xicotetes, a molts països no desenvolupats, a situacions de doble risc per la seua pobresa i per la seua condició de dones.\nAlgunes de les tendències que marca l’informe són les següents:\nHui hi ha al món 893 milions de persones majors de 60 anys. Aquest segle poden arribar a 2.400 milions.\nPel 2050 la població prevista és de 9.300 milions de persones. Cap a finals de segle, s’haurà ultrapassat els 10.000 milions. I aquest augment de la població tindrà lloc, sobretot, a Àfrica, Àsia, Oceania i Amèrica Llatina.\n(Neus Vidal. "País Valencià.net")\nPublicat per josri a 22:49 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: població, PQPI