Racons de Catalunya: de febrer 2019\nGorg d'en Nafre.\nEl gorg d'en Nafre el trobem en el curs fluvial de la riera de Veciana (dita en el poble "riera Gran") dins el terme municipal de Copons (Anoia), per la seva situació, podríem dir que està dins el poble en el punt on la riera salva un accident geològic d'uns cinc metres d'alçada, el toll que forma és d'uns 15 o 18 m de diàmetre.\nPer arribar-hi no és gens complicat, venint d'Igualada per l'autovia A-2, sortirem a la sortida núm. 545 (Jorba - Ponts - Andorra) entrant tot seguit a una rotonda de la qual en sortirem per segona sortida a la carretera C-1412a direcció Calaf, continuarem durant uns quatre quilometres fins a trobar el desviament de Copons. En entrar al poble, a la dreta trobarem\nVista del campanar de l'església des de l'aparcament.\nun aparcament on deixarem el cotxe, just al punt GPS: N - 41º 38' 06.5'' E - 1º 31' 09.5''. Des d'ací ja seguirem a peu pels estrets i bonics carrerons del poble, us aniré anomenant els noms dels carrers pels quals passarem perquè aneu ben guiats (si és que no canvien els noms més endavant). Sortint de l'aparcament, travessem la carretera entrant al passatge de Joan Lluc, al final tombem a la dreta pel carrer Vilanova, més endavant seguim a l'esquerra pel carrer Pere Palomas, al final tornem a trencar cap a l'esquerre pel carrer Ramon Morera, abans d'arribar al final prenem a la dreta el\nPlaça porticada Ramon Godó.\nEntrada de la plaça porticada Ramon Godó.\ncarrer Raval que ens portaria cap a una preciosa plaça porticada que té el pobla, però abans tombarem cap a l'esquerra pel camí de la Font de la Vila que és el que ens portarà cap al nostre destí. Per aquest camí anem sortint del poble tot passant pel costat d'horts i galliners que ens queden a la dreta, als pocs metres ja arribem a la Font de la Vila, un lloc quiet i tranquil\nCamí de la Font de la Vila.\non es respira pau i frescor, des d'allà se sent com remuga l'aigua, la riera de Veciana ens queda a la nostra esquerra i a poc a poc en passar uns metres més endavant ja podem veure entremig dels arbres el gorg d'en Nafre.\nSi voleu anar a veure'l, tingueu present que la comarca de l'Anoia és bastant seca i a l'estiu o en temporada de poca aigua ho podeu trobar sec, la millor època per anar-hi és després d'abundants pluges a la primavera.\nDesprés de veure aquest preciós gorg us recomano que feu una visita al poble, en l'antiguitat era un poble ben farcit de molins dels quals encara es conserven els seus vestigis i un món de coses, podríem dir que és un poble amb encant.\nLes fotografies del damunt han estat preses el 30/04/2018.\nPublicat per Josep Balius Planellas a 16:16 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Anoia, Gorgues i salts d'aigua\nUbicació: Gorg d'en Nafre, Copons, Anoia, Barcelona, Catalunya, Europa.\nPublicat per Josep Balius Planellas a 16:07 Cap comentari:


Atenció Primària de Mallorca forma a 1.400 professionals en prevenció de la violència masclista\n12 setembre 2018Conselleria de Salut\nAtenció Primària de Mallorca ha posat en marxa un pla de formació amb l’objectiu d’assessorar, formar i sensibilitzar a 1.400 professionals de la salut en la prevenció de la violència masclista.\nAixí ho ha anunciat la consellera de Salut, Patricia Gómez, durant la reunió informativa per a professionals referents del Programa de Violència Masclista dels Centres d’Atenció Primària de Mallorca, que ha tengut lloc avui al Centre de Salut Emili Darder (Palma), un acte al qual també ha assistit Rosa Cursach, directora de l’Institut Balear de la Dona.\nLa formació, que anirà a càrrec d’un grup de quatre formadores expertes, pretén aportar coneixements, unificar criteris i oferir orientacions i recursos aplicant el protocol d’actuació sanitària en casos de violència masclista que existeix actualment.\nAvui, a més, s’han presentat 72 professionals que han estat designats per la Gerència d’Atenció Primària de Mallorca com a referents i responsables en violència masclista als 45 centres de salut de Mallorca. Es tracta de 34 metges/metgesses, 31 infermers /infermeres, 4 comares, 2 auxiliars d’admissió i una treballadora social que varen rebre la formació al llarg de l’any passat.\nAquest pla de formació es dirigeix a treballadors dels centres de salut i unitats bàsiques, i també a aquells que treballen al Servei d’Urgències d’Atenció Primària (SUAP). S’inicia aquest mes de setembre i es durà a terme mitjançant uns tallers de 6 hores de duració, de caràcter obligatori i dins l’horari laboral.\nL’objectiu és anar més enllà de la sensibilització i aproximar-se al que seria una formació bàsica en prevenció de violència de gènere.\nEl grup d’experts està format per l’ infermera coordinadora del pla —que pertany al Centre de Salut de Santanyí i que actualment fa feina al gabinet tècnic d’Atenció Primària—, Carme Vidal; l’ infermera i la metgessa de família del centre de salut Arquitecte Bennàssar, Rosa Adrover i Maria Antònia Jaume, respectivament, i la psicòloga de la Unitat de Conductes Addictives, Carme Jaume.\nLa formació s’inicia el darrer trimestre de l’any als centres de salut i unitats bàsiques de Felanitx, Campos (Xaloc), Santanyí, Llucmajor i Coll d'en Rabassa. Així, abans de finals de 2018, es preveu formar devers 350 professionals de 12 centres de salut.\nL’any que ve s’anirà informant i coordinant les hores de formació amb la resta de centres. Un cop finalitzada la formació per centres de salut s’ha previst realitzar-ne una altra sobre salut i gènere, per mòduls i dirigida a població específica.\nEntre els objectius específics dels tallers destaca conèixer el concepte de violència masclista i entendre les seves causes, conèixer la importància que té el personal dels serveis sanitaris davant aquest tipus de violència, comprendre els motius pels quals les dones no abandonen la situació de maltractament, identificar signes i símptomes que apareixen en una situació de maltractament, establir un pla d’actuació depenent del reconeixement del maltractament i de la situació de risc percebuda o establir un pla de consultes i fer el seguiment de les derivacions realitzades.


A partir del dia 21 de juny cal que completeu el procés de matrícula. El període de matrícula finalitza el 29 de juny de 2022, si us plau, respecteu aquestes dates.\nLlegir el document amb les instruccions (Matricula 1r ESO curs 2022-2023.pdf) DESCARREGAR\nEmpleneu el full de dades personals (Recull-dades-matrícula-ESO.pdf). DESCARREGAR\nEmpleneu i signeu el document d’autorització d’imatge (Autorització imatge menors 14 anys.pdf) DESCARREGAR\nS’escau, empleneu i signeu el document de les al·lèrgies (Full d’al·lèrgies.pdf) DESCARREGAR\nNormativa documents Google DESCARREGAR\nAutorització digital DESCARREGAR\nCarta compromís educatiu DESCARREGAR\nLes fotocòpies o PDF de cadascun dels documents han d’estar per separat i en format A4, les lliurades en altres formats no s’acceptaran.\nQui no pugui fer-ho presencial, ens pot enviar del 21 al 29 de JUNY la documentació escanejada en format PDF (no fotos) per correu amb l’assumpte “MATRÍCULA 1rESO_NOM I COGNOMS DEL FILL/A” al correu del centre families@alzina.cat\nLa documentació rebuda abans del 21 de juny no es tindrà en compte.\nQuota de material (60€): es paga en el moment de la matrícula i està destinada a la reposició de material didàctic fungible i a la compra de material necessari per als projectes, aules de plàstica, laboratoris, taller de tecnologia, material d’educació física, etc.\nQuota tecnològica: es paga en el moment de la matrícula, va ser debatuda i aprovada per Consell Escolar i està destinada l’activació d’aplicacions i de dispositius informàtics, i també a la dotació de les aules amb l’equipament necessari per a la gestió d’aquestes eines.\nLes famílies que ja teniu matriculats un altre fill/a a l’ESO teniu un descompte, per tant, la quota seria de:\nUn fill/a matriculat/da a l’ESO: 30€\nDos fill/a matriculat/da a l’ESO, el segon fill/a: 20€\nTres o més fills/es matriculats/des a l’ESO, el tercer fill: 0€\nSi us plau, feu només un ingrés (60€ + quota tecnològica que us pertoqui, segons el número de fills matriculats al centre) indicant el nom de l’alumne/a.\nPer ingrés o transferència a Caixabank ES18 2100 3201 3322 0040 7455\nLa reunió es farà presencial el dimarts 5 de juliol 18 a 19h\nAprofitem l’ocasió per a saludar-vos cordialment.\nUs fem arribar les instruccions per formalitzar la matrícula de forma PRESENCIAL:\n1r Batxillerat: dijous 23 i dilluns 27 de juny de 9 a 13h\n2n Batxillerat: dimarts 28 i dimecres 29 de juny de 9 a 13h\nAbans de lliurar la documentació a Secretaria haureu d’entrar a la Biblioteca per parlar-ne de les optatives amb la Coordinadora de Batxillerat i la Coordinadora Pedagògica.\nFull de dades https://drive.google.com/file/d/1Tnw_c7GiaPbMLWxmDFt7EaAnh005XB4t/view?usp=sharing\nAutorització d’imatge https://drive.google.com/file/d/11EiJReIqb30y_jpuZ6MDaWdxHvNudZ8c/view?usp=sharing\nFotocòpia resguard títol de l’ESO i informe final qualificacions 4t ESO (només per l’alumnat que entrarà a 1r Batx)\nLes fotocòpies dels DNI han d’estar les dues cares al mateix full i per separat el de l’alumne/a, pare i mare.\nALUMNES DEL CENTRE (CURSANT ACTUALMENT 4T D’ESO)\nSi el seu fill/a sí que continuarà al Batxillerat al nostre centre, heu de formalitzar la matrícula de forma PRESENCIAL, el dijous 23 i el dilluns 27 de juny de 9-13h a la nostra Secretaria.\nALUMNES DEL CENTRE (CURSANT ACTUALMENT 1r BATXILLERAT)\nUs fem arribar les instruccions per matricular al vostre fill/a a 2n de Batxillerat pel curs 2022-2023, es realitzarà de manera PRESENCIAL el dimarts 28 i el dimecres 29 de juny de 9-13h a la nostra Secretaria.\nLes fotocòpies dels DNI han d’estar les dues cares al mateix full i per separat el de ’alumne/a, pare i mare.


El rescat de la tina - Librerías Calamo\nEl rescat de la tina.\nQuan la Valme va tenir la petita Tina va demanar als linxs ajuda per protegir-la, perquè sabia que ben aviat uns homes sÆemportarien la seva fi lla a una plaça per torejar-la. Els linxs van intentar ajudar-la per evitar-ho, per. all. que tant temien va acabar passant..., fi ns que el destí de la Tina va canviar per complet. Qui la rescataria? Un relat commovedor inspirat en la hist.ria de la Tina, una de les habitants de la Fundación Santuario Gaia, que parla sobre el respecte, lÆamor i la protecció que els hi devem a tots els animals.


Precaucions per a l'ús d'una màquina de paper higiènic - Notícies - Zhengzhou Mayjoy Import & Export Co., Ltd\nPrecaucions per a l'ús d'una màquina de paper higiènic\nPer tal que la maquinària del paper higiènic funcioni normalment, s'ha de treballar amb un sistema d'operació de manteniment i seguretat dels equips per assegurar el funcionament segur de màquines de paper higiènic a llarg termini i les eines necessàries de manteniment, greix i accessoris corresponents.\nQuan el dispositiu de rodet de mòlta de la màquina de paper higiènic s'utilitza durant més de 500 hores, els rodaments s'han de netejar en el mànec del corró i les peces danyades s'han de substituir a temps. Les eines de recàrrega poden ser operades per bombes de combustible manuals i pistoles de greix.\nEn el procés d'ús d'una màquina de paper higiènic, una persona fixa ha de ser responsable de la gestió, i l'operador ha de tenir un cert nivell tècnic. La formació tècnica necessària s'ha de realitzar a l'operador abans de la instal·lació de la màquina de rentat, per tal d'entendre el principi i el rendiment de la màquina de paper i conèixer les normes de funcionament.\nUn parell de: S'està rebobinant màquina amb estampat de Paper higiènic\nSegüent: Com aturar el Paper higiènic s'està rebobinant màquina\nS'està rebobinant màquina amb estam...\nAl client es de Turquia va visitar ...\nPaper higiènic s'està rebobinant mà...\nMayjoy Paper maquinària---Xina vida...


Estones de poesia i de teatre: de novembre 2014\nTEATRE 21,12 I 23 novembre de 2014-11-19\nCasa cultura Sant Francesc dia 23 a les 17’30 h.THE LITTEL CIRCUS, cia Mercè Framis. Teatre per a nens de 2 a 7 anys\nTatre Ponent, dia 22 a les 22h.:CABO SAN ROQUE+UDOL, cia Arcada Koncerts.\nCan Palots, dia 22 a les 18 h.: CONCERT BENÈFIC DE SANTA CECÍLIA. Amics de la Unió.\nDia 23 a les 18 h.: ELS MEUS MARITS M’ENGANYEN, grup Teatre l’Aplec.\nCan Rajoler, dia 22 a les 20’30 h.: BUFA EL VENT, recital poètic en gtres dimensions.\nSOMETINES TOO MUCH AIN’T ENOUGH\nThe Excitemens, grup musical taloner d’una veu, que segons la premsa és “la nova sensació de l’escena soul nacional; pura dinamita a l’escenari”. Totalment d’acord amb pura dinamita, evidentment molt explossiva en la cantant Koko Jean Davis. Un concert en el que les sensacions generals del públic eren molt distants de les meves. És cert que cal viure-ho tot i escoltar-ho tot i en el concert de Can rajoler de Parets hi vaig aprendre un capítol més del llibre de la vida. El dret a passar-ho bé i a gaudir en convivència. No discutirè la qualitat artística d’Excetiments però sí que disentirè dels límits entre música i sorolls, ja sien veu o sons d’instruments. Com també disentirè en la manera de gestionar la coreografia entre el moviments monotonia i els moviments vitals. I és precisament el fet de pensar en aquesta dicotomia que em porta a considerar la pluralitat de situacions que envolten el benestar, pluralitat ratificada per el concepte de felicitat entre les persones. Però alló que és important rau en el fet que aquests moments existeixin i encara que no em van satisfer penso que ho he entès i perquè les emocions són plurals, ho aplaudeixo. És aquella postura que aconsella no rebutjar i criticar negativament alló que no coneixes. La felicitat dels altres ha de conviure amb la pròpia. I aquest és el problema de la convivència. I des d’aquesta filosofia la convivència ciutadana es comparteix i es gaudeix millor. Del concert destacaria la capacitat comunicativa, expressiva i explossiva de la cantant, protagonista de l’espectacle que feia necessària una música igual d’explossiva. Com diu la invitació “un concert trepidant”. Compartir el benestar de la gent és norma de convivència i la cultura n’és el director d’orquestra.\nEL CLAROBSCUR DEL BARROC\nSopar concert organitzat per AOVO\nLa Sala Basart Cooperativa de Parets del Vallès, la nit del 15 de novembre de 2015, esdevinguè un veritable auditori musical, amb una programació ambiciosa que agermanava dues arts, música i pintura, amb el vist i plau de la història. Un programa amabiciós pel seu contingut, pel seu significat, per la seva ambició i també per ser des de la senzillesa i humilitat una fita important en el que, avui, en diuen globalització.El públic assistent, termòmetre de la cultura artístico-musical d’un poble, aprofità l’esdeveniment per enriquir culturalment la seva personalitat. La memòria d’un passat memorable, musical i pictòric, és quelcom més que un record, és també un mirall on comparant la figura pròpia amb les d’ahir, la consciència afegeix nous colors a la imatge i rebutja sensacions no positives. Tres noms, amb història en el món de la música, feren viure la màgia del barroc en el camp les arts plàstiques i musicals i en el de la història amb un missatge molt pedagògic que aportava llums d’avui manllevades als focs d’ahir. Michel Wagemans, al clavicèmbal, Enric Vilalta amb la flauta travessara i Sílvia Rovira, soprano i conferenciant oferiren una trobada artística-musical, digna d’un gran ple en la sala auditori. Gaudir de pintures dels grans mestres de l’art com rerefons de composicions musicals barroques de compositors símbols reconeguts esdevenia un regal i un plaer que acaranonaven l’oída i la mirada, les portes dels sentiments i emocions dels humans. Sons i colors en harmonia són els grans animadors de l’existència, perquè els sons, música i paraula, i els colors són la mà estesa de les persones per a una bona convivència. Perquè el rerefons del concert organitzat per AOVO era senzillament una carta pedagógica enviada als cors dels assistents. Assistents que amb els seus aplaudiments les acceptaren i agraïren.\nPublicat per Joan Sala Vila a 2:27 Cap comentari:\n14,15 i 16 novbre. Arts Escèniques\nTeatre auditori: 15 novbre. 18 h.- L’EDREDÓ, cia Imcomplètes (Qu\n16 novbre, 12 h, 17 h. i 18 h. PLANETA K. cia Imaginart.\nTeatre Ponent: 15 novbre a les 21 h. i 16 novbre a les 19h: CARGOLS.cia Momos teatre.\nCan Palots. 16 novbre a les 18h.: L’HORT DE CAN PRITROCS, teatre familiar.\nTeatre C eCuCa.: 15 novbre a les 21h: ESTELLÈS DE MÀ A MÀ. Poesia a\n16 novbre a les 17h: L’ENDRAPASOMNIS, teatre del Detall. Musical.\nEl Patronat.: 15 de novbre. A les 20h.: ARA O MAI, espectacle musical\nCan Rajoler: 16 novbre a les 18,30h.: SOMETINES TOO MACH AIN’T ENOUGH.concert.\nAteneu, 15 novbre a les 23 h.: MUCHACHITO Y SUS COIMPADRES, rumba-rock i swing.\nUN RECITAL PER CATALUNYA\nSóc una persona que creu molt en l’atzar com a vehicle d’esdeveniments i circumstàncies inesperades però que tenen molta incidència en la vida de les persones. Quan Frederic Roda em va proposar el dia 9 de novembre pel recital de poesia hi vaig donar la conformitat sense consultar l’agenda. Al comprovar que s’esqueia en el dia de la consulta no em va saber pas greu, me’n vaig alegrar. Seria un altra granet de sorra desprès de votar sí-sí. Em va semblar tot una profecia de llibertat perquè la poesia és aixó, llibertat d’esperit. Però el recital presenta la poesia vestida de núvia en el dia de les seves noces. La música i la dansa l’engalanen. Imagino una imatge poèticament transcendent de la meva Catalunya independent. El recital, amb l’excel·lent companyia de Paco Asensio, Ernest Briceño i Àgueda Murillo, serà la celebració de la victòria del poble català, un poble culturalment ric, creatiu, treballador i immensament històric. Esdevindrà, el 9N, una fita transcendent en la meva vida. La llibertat és l’amor fet realitat. El Teatre Ponent el marc ideal per a la celebració, per què la dramatúrgia és per ella mateixa conductora i definidora de la convivència humana. Celebrar l’amor a Catalunya poèticament amb amics i amigues és un regal de ressons infinits.\nRECITAL POÈTIC DIUMENGE DIA 9N.\nPAM, RECITAL POÈTIC DE CARDEDEU.\nPublicat per Joan Sala Vila a 12:12 Cap comentari:\nRÀDIO GRANOLLERS ENTREVISTA JOAN SALA VILA\nL’espectacle poètic BUFA EL VENT que es presenta el dia 9N al teatre Ponent de Granollers a les 19h. ha estat promocionat per les antenes de Ràdio Granollers amb una entrevista a Joan Sala Vila autor del llibre de poemes del mateix nom. La locutora i entrevistadora de l’emissora, Sra. Elisenda, orientà la seva entrevista amb la finalitat de fer interessant l’espectacle als oïdors de Ràdio Granollers. Bàsicament l’espectacle és un recital de poesia en base al llibre esmentat amb una rapsòdia de tres llenguatges, protagonitzada per tres especialistes, residents al Vallès Oriental. Paco Asensio, conegut actor de teatre i narrador, Ernest Briceño, director de l’escola de música Maria Grever de Parets del Vallès i Àgueda Murillo, directora de l’escola de dansa del seu nom a Granollers. BUFA EL VENT és una expressió simbólica de les diferents formes del vent, en l’espectacle el vent de la paraula, el de la música i el de la dansa, el vent dels sentiments i el vent de les emocions, el vent de les persones i el vent de la convivència. Quan el vent acarona una sensació de felicitat embolcalla els nostres cossos i aquesta sensació és desitja fer sentir als amics de la poesia que assisteixin al teatre Ponent. Gràcies a RÀDIO GRANOLLERS per la estimable col·laboració.\n7,8 i 9 novb. Teatre al Vallès Oriental\nTeatre-Auditori.- Sala petita: 7 novbre 19 i 20h.:TRES FLAUTES PER UN CLARINET. Homenatge a Carles Riera a càrrec de Claudi Arimany, David Riba i Jordi Gendra\nSala gran: 8 novbre a les 21h.:LUCIA DE LAMMERMOOR. Òpera.\nTeatre Ponent, 9 novbre a les 19 h.: BUFA EL VENT, de Joan Sala Vila. Recital poètic en tres dimensions, paraula (Paco Asensio), música (Ernest Briceño), dansa (Àgueda Murillo).\nCan Palots, 7 novbre a les 22h.:IMPOSHOW.CAT. Teatre d’humor improvisat.\nCafè teatre a les 22,30h.: MONÓLOGOS 10, per El Monaguillo y Chuki.\n(Si els teatres de la Comarca del Vallès Oriental envien la seva programació, semanalment apareixeran en aquest apartat. L’adreça és jsalavila@hotmail.es.)\nUna obra teatral de Friedich Dürrenmatt ambientada en una població de l’Europa Central que viu una història altament significativa. L’obra és alliçonadora des de dues variants: a) la màscara dels actors i actrius i b) pel missatge humà i social molt profund. Les màsc ares em van traslladar a dos mons distanciats en el temps però propers en l’alliçonament. Les màscares al contrari d’allo que pugui semblar, no despersonalitzaven ans el contrari universalitzaven els personatges, que podien pertànyer al món grec o romà, a l’edat mitjana i a l’edat actual. Les persones, cadascuna amb la seva singularitat desenvolupen la història, ja sigui local i universal. La diferència de classes la crea el diner però també la cultura. Un element força important en la comprensió de l’argument. Com també els capricis del diner i com avui projecta i demà ensorra. Però, també amb el diner pel mig, hi ha en l’obra un problema solucionat democràticament, influenciat pel diner, que posa sobre la taula la ética i la moral de certes decissions humanes. En el cas, el problema té dues vessants en la solució, o tres. La mort d’una persona imposada pel diner, al marge de la seva culpabilitat, esdevindrà la sortida del poble de la pobresa. La finalitat sembla bona, però ho és el mitjà. Embolica el problema el fet que la víctima ho accepta com a pagament del mal causat, un mal obertament injust. Es decideix per votació popular complir la voluntat de la persona donant del diner. La mort és moneda de canvi per impartir justícia i més quan el culpable se n’ha arrepentir? Qui pot condemnar a mort? La democràcia histórica aboleix aquesta pena. Són culpables d’homicidi aquelles que voten el seu compliment? Personalment penso que cap llei humana pot condemnar a mort lícitament a ningú. És prendre-li el dret a l’esmena i al perdó. Teatralment no deixa de ser un truc impactant. El Grup Quatre per quatre, que ens té habituats a les seves bones representacions, una vegada més i en el Teatre Auditori palesà la qualitat artística del seu elenc.


El cadet femení de 2n any debutarà en les fases de preferent el 29 d’agost contra el CN Terrassa -\nHome / Notícies / Equips / Femenins / El cadet femení de 2n any debutarà en les fases de preferent el 29 d’agost contra el CN Terrassa\nEl cadet femení de 2n any debutarà en les fases de preferent el 29 d’agost contra el CN Terrassa\nUpdated: juliol 26, 2018\nL’equip cadet femení de 2n any que aquesta pròxima temporada entrenarà Manuel Rubio debutarà en les fases d’accés per jugar a categoria preferent (la màxima de Catalunya) a la pista del CN Terrassa el 29 d’agost. El conjunt lila tindrà un grup difícil, perquè, a banda de l’equip terrassenc, jugarà contra el Joventut de Badalona (30 d’agost al pavelló del Sagrat Cor), contra el FC Barcelona CBS (31 d’agost pista contrària) i contra el CB Lleida (2 de setembre al pavelló del Sagrat Cor).\nNomés els dos primers equips d’aquest grup es classificaran per a categoria preferent. «Fins que no ens trobem al partit no veurem quin nivell tenen els nostres rivals. El més important és arribar en bon estat físic, de fet, crec que l’equip que arribi millor físicament tindrà moltes possibilitats de classificar-se. La nostra idea és començar els entrenaments amb progressió perquè per agafar el to físic necessari i evitar lesions», diu Rubio. Els entrenaments del cadet femení de 2n any començaran la setmana vinent.\nCinc equips ja tenen plaça\nEl TGN Bàsquet, a l’espera si el cadet femení de 2n any juga a categoria preferent o no —si no ho aconsegueix jugarà a interterritorial—, tindrà cinc equips més que competiran en l’àmbit de Catalunya. Així, l’infantil femení de segon any també jugarà a preferent mentre que altres quatre ho faran a interterritoral: un infantil femení de primer any, un infantil masculí, un cadet femení de primer any i un cadet masculí de primer any. Tot això mostra del potencial del club lila en els equips de formació.\nActualitatcadet femení Adestacatsfases preferentslide


tens un racó dalt del món: forma i sang de l'escriptor\nInventar-se a traços incerts,\nprendre cos a cops de tinta,\nforma i sang de l'escriptor.\nInspirat en un dibuix de Joan Solé.\n10 de desembre de 2009, a les 9:19\nnomés hi ha mancat la suor i les llàgrimes per a poder llegir entre línies.\n10 de desembre de 2009, a les 9:33\nLes mans ja les té. Ara li calen idees i talent.\n10 de desembre de 2009, a les 9:38\nQuina feinada deuen tenir els pops per saber si són dretans o esquerrans...\nDe fet, la qüestió es que utilitzin la tinta no?\n10 de desembre de 2009, a les 9:54\nAquest sempre porta la pluma a sobre. Com un bon escriptor!\n10 de desembre de 2009, a les 10:09\nI inspirat en un post de Toni Ibañez: Tinta i sang\n10 de desembre de 2009, a les 12:22\nHola! Un post en genera un altre, cadascun dins del seu estil especial. Diví!\n10 de desembre de 2009, a les 15:17\njoan solé ha dit...\n10 de desembre de 2009, a les 15:53\nsovint m'inspiro en imatges o posts d'altres, però en aquest cas sempre ho dic. La coincidència en el temps amb un post del benvolgut Toni és això, una bonica coincidència\n10 de desembre de 2009, a les 16:44\nConcis i bonic.\n10 de desembre de 2009, a les 19:19


L’acte inaugural de la I Setmana Xirgu, amb motiu del 50è aniversari de la seva mort, s’ha dedicat a donar a conèixer la figura i obra de l’actriu molinenca Margarida Xirgu així com a posar en valor el paper de la dona en el teatre. Els encarregats han estat Antonina Rodrigo, biògrafa oficial de la Xirgu, i Francesc Foguet, professor universitari especialitzat en el teatre català. Margarida Xirgu i Federico García Lorca han estat més presents que mai en aquest acte que ha estat conduit per Araceli Bruch, de l’Associació Dramàtica de Barcelona (ADB), i que ha presidit el regidor de Cultura, Carles Ros.\nLa primera intervenció d’Antonina Rodrigo va centrar-se en l’obra de Lorca – Mariana Pineda – i en la seva posada en escena a càrrec de la Xirgu. Mariana Pineda narra la vida de la lliberal granadina executada per la restauració de Ferran VIIè i estrenada durant la dictadura de Primo de Rivera. A la Xirgu no li va tremolà la mà a l’hora de posar en escena l’obra del seu amic García Lorca.\nD’algra banda, Francesc Foguet va destacar que “des de jove, Margarida Xirgu va mostrar una vocació indomable pel teatre” i va afegir que “en pocs anys esdevé l’actriu més prometedora de l’escena catalana. Un cop d’atzar la du a emprendre la primera tournée a Amèrica i a triomfar a Madrid. Elogiada pels sectors intel·lectuals d’esquerres i bescantada pels reaccionaris, es converteix en l’actriu republicana per excel·lència.”\nTant Antonina Rodrigo com Francesc Foguet van destacar que des del 1936 i fins a la seva mort, Margarida Xirgu desenvolupà en terres americanes una brillant i incansable trajectòria com a actriu, directora i pedagoga: “A l’escena, mai no deixa de ser atrevida, innovadora i apassionada. En la vida real, és una dona intel·ligent, compromesa i sensible, que lluita contra la feblesa i la nostàlgia. Autèntica llegenda encara viva en la mitologia teatral; la Xirgu ha estat una de les actrius catalanes de més projecció internacional.”\nEl regidor de Cultura, Carles Ros, va agrair la presència tant de Rodrigo com de Foguet i va felicitar Ignasi Roda, president de l’ADB, pel magnífic programa que es portarà a terme en aquesta I Setmana Xirgu, amb un Taller de Teatre que va iniciar-se ahir mateix a la Federació Obrera i que continuarà a la Sala Gòtica, a més d’un Concurs de Teatre Breu Premi Subirà el diumenge 1 de juliol durant tot el dia al Foment Cultural i Artístic, i que finalitzarà amb la proclamació del Premi de Teatre Memorial Margarida Xirgu el dilluns, 2 de juliol, a les 19.30 h, a la Sala Gòtica.


Divendres 26 de gener – Vilassar Ràdio\nA les 10.05h en l’entrevista del matí passen per la ràdio el president i la secretaria de l’Aula d’Extensió Universitaria de Vilassar de Mar, en Joan Camps i la Rosa Mª Ribas respectivament. Venen a parlat de la inauguració d’aquesta aula a Vilassar de Mar, que es farà el proper dimarts. En un principi s’havia de comptar amb la presència del periodista Antoni Bassas, finalment però hi ha canvis d’úlitma hora que ens explicaran ells mateixos.\nA les 10.30h en la segona entrevista del matí ens visiten representats de l’associació Humanity Wings que demà formen part de la taula rodona sobre persones refugiades que es portarà a terme a la biblioteca municipal junt amb altres membres d’una altra associació, mSocial fundació AGSAR.\nA les 11h tornarem a escoltar la tertúlia política que vam fer dimarts en directe i en la que vam parlar amb els representants dels diferents partits polítics sobre l’últim any i mig de mandat.\nA les 12h escoltarem en directe la roda de premsa, des de la Sala de Plens de l’Ajuntament de Vilassar de Mar, que ha ha convocat l’equip de govern (ERC VdM Diu Sí i Gent X VdM) per explicar junt a Vilassar de Mar Sí que pot – Sí puede, l’acord en el que han arribat de cara a l’aprovació del pressupost municipal del 2018 i que està prevista pel mes de febrer.\nA les 12:30h Hector Torreblanca ens fa la prèvia dels partits que s’han de disputar a Vilassar el proper cap desetmana dels diferents esports.\nTot plegat en l’edició nº1109.\nNotícia anteriorDijous 25 de gener\nSegüent notíciaDimarts 30 de gener


Cap els retorns múltiples\nsábado, 08 mayo 2021 - 04:07 h\nMiquel Camps | 15/06/2020\nUna bona part de l’escola econòmica que es va imposar als àmbits empresarials dels temps moderns, posa el focus únicament en maximitzar el retorn econòmic. Jugar a especular a la curta és una de les dinàmiques que han crescut a partir que s’ha imposat una desregulació cada vegada més gran dels negocis. Però el conjunt de la societat necessita visions una mica més amples per a poder prosperar de manera real. Hi ha altres retorns, que fan els resultats més rodons.\nNo cal entretenir-se gaire en que, sense la rendibilitat econòmica, els negocis no funcionen. La història està farcida d’empreses de tota mida que s’han esvaït pel camí perquè els nombres finals no han arribat on tocava. Siguin amb els objectes simbòlics als quals s’atribuïa un valor en els temps antics, sigui amb les monedes que usem des de fa segles o amb les actuals transaccions digitals, en l’intercanvi sempre es busca guanyar o, al manco, empatar.\nNo és aquesta la qüestió a discutir, sinó la deriva malaltissa de qui cada any (en algunes empreses, cada mes) es situa sota l’obligació de guanyar més que abans, de tenir uns resultats més espectaculars, de continuar incrementant els ingressos i reduint les despeses. En una senda sense fi. Fins al punt de no poder contemplar cap qüestió que interfereixi en aquest objectiu.\nÉs per això que s’alcen veus que protesten quan els temes ambientals es posen sobre la taula. És per això que hi ha declaracions incendiàries quan es recorden les obligacions socials que cal contemplar en l’economia. És per això que hi ha visions que qualifiquen pejorativament qualsevol opinió que plantegi incorporar altres valors a l’equació econòmica. Es llegeixen com a obstacles a la regla principal.\nI tanmateix, la vida és molt més que els resultats econòmics. Hi ha un nombre creixent d’empreses que van incorporant dins els seus objectius aconseguir també -o sigui, sense oblidar els econòmics- retorns d’altres tipus. Especialment en termes ambientals i socials. Hi trobem des d’activitats locals molt ben plantejades, fins a grans moviments, com el B Corp, que pretén fer evolucionar el món des del dinamisme de les empreses.\nIndústries que incorporen l’anomenada economia circular, com homenatge als cicles naturals que no generen sobres, en contraposició a l’economia lineal habitual, que fabrica i tira de manera sistemàtica. Aquesta gent revisa i millora els sistemes de producció a partir de dissenyar tot el procés reduint al màxim el consum energètic, el d’aigua i els residus generats, inclòs també el propi producte quan acabi la seva vida útil. Aconseguint un retorn econòmic i un retorn ambiental.\nProjectes de turisme de natura que agafen consciència de la fragilitat d’alguns dels valors que fan atractiva la seva oferta i busquen maneres per no afectar mai cap procés de nidificació, per no generar erosions, per reduir qualsevol residu no biodegradable, per no superar la capacitat de càrrega dels espais que acullen la seva activitat, per ajudar als llocs vesins. Un retorn econòmic acompanyat de molts altres efectes interessants.\nProjectes agraris que busquen viabilitat econòmica i són també la base d’una gran millora de terres esgotades o contaminades per activitats humanes prèvies. Que gestionen el bestiar per a regenerar la fertilitat de manera natural, que redueixen significativament el consum de combustible, que abandonen l’ús de tòxics, que incorporen la biodiversitat com una aliança per a disminuir plagues, que fan del paisatge resultant un valor afegit pel seu producte. Amb retorns econòmics i ambientals.\nIniciatives que analitzen prèviament les necessitats socials d’una determinada comunitat i que s’impulsen amb un gran efecte positiu sobre el benestar, en orientar una economia no només basada en el màxim benefici, sinó considerant altres factors que brinden qualitat de vida a la gent.\nLes platges verges de Menorca són el substrat d’una important activitat econòmica i no deixen d’oferir als ulls el retorn de la seva bellesa. Pel Camí de Cavalls hi passegen empreses i també gent que busca un retorn d’inspiració. La vida que s’amaga en algunes basses temporals, ha permès fer arribar a Menorca importants quantitats de diners europeus, mentre omple de goig els escolars que la descobreixen en les activitats d’educació ambiental.\nLes cançons marineres i els romanços antics, tan habituals en aquesta terra, són sovint atractiu afegit per a diferents activitats econòmiques, al mateix temps que retornen a la gent l’alegria vital del cant comunitari. El món necessita nous retorns. És interessant aprendre a detectar-los i a premiar-los des de l’economia de cadascú.\n11/01/2021 El risc de fer ordenació a la carta\n28/12/2020 Lleis i voluntats\n14/12/2020 Ciutats de 15 minuts\nJoan Cardona busca sellar en Oporto el billete para Tokio\nEl Hestia Menorca abre en Gijón el trayecto a LEB Oro


Iberdrola es compromet a prendre mesures per evitar les incidències en el subministrament a l’Alcúdia – RiberaTV\nIberdrola es compromet a prendre mesures per evitar les incidències en el subministrament a l’Alcúdia\nPer Ribera Televisió el 17 febrer, 2017 No Comment\nL’Alcalde i els regidors d’urbanisme i d’obres públiques s’han reunit hui divendres amb els màxims responsables d’Iberdrola en la Comunitat Valenciana per tractar els problemes amb el subministrament elèctric que s’han patit a la major part del casc urbà de l’Alcúdia durant els darrers mesos.\nEls representants de l’Ajuntament han transmet a la companyia la seua preocupació pels continus talls de llum que es venen produint en els darrers mesos, el que està generant una situació de certa alarma social, greus molèsties i fins i tot danys materials a veïns, empreses i comerços de l’Alcúdia.\nL’explicació de la companyia elèctrica és que una sèrie d’incidències en transformadors, que no han estat fàcils de localitzar, han provocat continus problemes en les línies de subministrament a l’Alcúdia. Segons han detallat, l’augment de la demanda per l’onada de fred i les incidències a gran escala que eixa mateixa onada provocà en la xarxa elèctrica de la Comunitat Valenciana agreujaren més si cap les pertorbacions en el subministrament. Esperen, segons ens han comunicat, reduir les incidències que fins ara s’han produït.\nIberdrola ha comunicat a l’Ajuntament que en breu s’iniciaran una sèrie d’actuacions que consistiran, d’una banda, en la interconnexió de centres de transformació dins el casc urbà, per tal de garantir més alternatives a l’hora de mantindre el subministrament en marxa en cas d’incident. I, d’altra banda, al mateix temps que s’instal·len els comptadors electrònics també s’adaptarà la tecnologia dels centres de transformació, cosa que permetrà el control a distància de cada centre i la detecció automàtica d’incidències.\nA més a més, i segons han declarat els tècnics, la resolució de problemes també s’automatitzarà, evitant amb això la major part dels microtalls. Així mateix, també han comentat que s’han tractat les circumstàncies específiques del nucli urbà de Montortal, on també han previst mesures per evitar noves incidències.\nTant l’alcalde com els regidors han valorat les mesures anunciades i la predisposició mostrada per la companyia elèctrica per donar solucions als problemes, encara que l’Ajuntament de l’Alcúdia continuarà vigilant el bon funcionament de la xarxa elèctrica i demana al veïnat que continue presentant reclamacions, a través de l’Oficina Verda, quan es tornen a produir talls de llum.\nIberdrola es compromet a prendre mesures per evitar les incidències en el subministrament a l’Alcúdia added by Ribera Televisió on 17 febrer, 2017


El Vendrell mantindrà externalitzada la gestió de la neteja viària\nEl contracte de la neteja viària del Vendrell està caducat des del 2016. | BP Diari\nEl nou contracte preveu un increment de les freqüències i del personal, amb un cost anual de 2,3 milions d'euros\nper Marc Guitart 27/05/2022 11:01h\nL'Ajuntament del Vendrell mantindrà la gestió externalitzada al servei de la neteja viària. Així ho ha anunciat aquest divendres 27 de maig la regidora de Medi Ambient, Núria Rovira. Aquesta és la proposta que ha sorgit de la comissió que havia de determinar el model, considerant també l'alternativa de recuperar la gestió directa.\nLa consultora ha sospesat les dues opcions i ha determinat que l'opció més viable era mantenir la gestió externalitzada. Segons Rovira, aspectes com els lents terminis que té la contractació pública o les dificultats per ampliar el personal han estat alguns dels arguments. «És un servei que té necessitats vives, a les quals es pot respondre més ràpidament amb una gestió externa», ha apuntat la regidora.\nIncrement d'un 25% del cost\nAl ple del pròxim dimarts 31 de maig es portarà a aprovació el projecte d'establiment del servei, que defineix com ha de ser. També es detalla el seu import, que tindrà un increment respecte als 1,7 milions d'euros anuals que costa actualment. El nou contracte preveu ampliar-lo fins als 2,3 milions d'euros anuals.\nAixò suposarà, segons Rovira, que es pugi «reforçar el personal, renovar la maquinària i augmentar les freqüències». «Farem neteges al matí i a la tarda, i podrem arribar a tots els barris i urbanitzacions del Vendrell», ha assegurat. També es preveu una coordinació més gran amb el servei de parcs i jardins i amb el futur contracte de la recollida de residus.\nAltres aspectes que es detallen al projecte és la neteja a les zones de contenidors i l'augment de freqüències de retirada de males herbes. «Tot plegat permetrà tenir una ciutat més neta i més amable», ha conclòs Rovira. Si s'aprova el projecte, caldrà fer el plec de condicions i presentar la licitació, que podria estar adjudicada a principis del 2023.\nUn servei deficitari des de fa temps\nLa renovació del contracte de la neteja viària era una de les prioritats de l'Ajuntament, ja que estava caducat des del 2016. A més, l'actual contracte havia quedat desfasat, i no podia cobrir les necessitats actuals del municipi. Això provocava que en algunes zones el servei fos molt deficitari.\nAnar a portada Última hora Baix Penedès Última hora Ajuntament del Vendrell Última hora El Vendrell Última hora medi ambient\nPluja de milers d'euros al Vendrell amb el primer premi de la Bonoloto\nEl Vendrell actualitza el protocol de la Festa Major, que havia quedat en suspens


Calvet garanteix que el túnel de Tresponts estarà al 2020 - El Periòdic d'Andorra\nCalvet garanteix que el túnel de Tresponts estarà al 2020\nEl conseller de Territori assegura que les obres estan avançant «amb normalitat»\nEl conseller de Territori, Damià Calvet, en una visita a la Seu. | Ràdio Seu\nEl conseller de Territori de la Generalitat de Catalunya, Damià Calvet, garanteix que el túnel de Tresponts a la C-14 estarà enllestit a finals del 2020. En ser preguntat sobre la seva construcció en la sessió de control al Govern d’ahir, Calvet va explicar que les obres estan avançant «amb normalitat» i que estaran acabades «quan toca», és a dir, cap a finals de l’any vinent.\nEl conseller va recordar que, després d’un conflicte entre les dues empreses que hi treballaven, s’ha rescindit el contracte d’una d’elles però ja s’ha trobat una nova empresa per fer les voladures a la galeria auxiliar. «Els treballs no s’han aturat ni un sol dia», va insistir el conseller, que va criticar les «intoxicacions mediàtiques i socials» que considera que s’han difós en relació amb aquesta qüestió. Calvet va aprofitar per reivindicar que l’obertura del túnel significarà «més confort i més seguretat en aquesta via», atès que s’evitarà el pas pel congost de Tresponts.\nD’aquesta manera, Calvet va donar resposta a una pregunta que havia formulat el diputat d’ERC Francesc Viaplana, en la qual li demanava si «creu que les obres estaran acabades a finals del 2020», tenint en compte «que el contracte preveu penalitzacions a les empreses responsables en cas que hi hagi retard en l’execució de l’obra».\nEl parlamentari urgellenc volia «posar de manifest les dificultats de comunicació viària al territori pirinenc», entre les quals també va incloure «l’injustificable estat de la carretera N-260 –Eix Pirinenc–», que en aquest cas depèn del Ministeri de Foment del govern espanyol. Per això, Viaplana va recordar «la importància de la construcció d’aquest túnel per tal de garantir la seguretat dels vehicles que circulen pel congost urgellenc». Al respecte, el també vicealcalde de la Seu va mostrar la seva «preocupació per la situació de desenvolupament de la infraestructura».


Camí de Mart: de desembre 2011\nL'MSL Curiosity segueix el seu rumb i si es podes veure des d'aquí ara el veuríem a la constel.lació de Canis Minor.\nAquesta petita constel.lació es localitza per la seva principal estrella Procyon, que junt amb Sirius (l'estrella més brillant i que està a Canis Major) i Betelgeuse (a Orió) forment el fàcilment identificable Triangle d'hivern.\nSi amplieu clicant la següent foto, que he obtingut amb el Solar System Simulator de JPL, om hi pot distingir les tres estrelles i veure la posició actual de l'MSL. Orió té un to blavós, cap al centre, a la dreta i l'MSL està a l'esquerra de Procyon.\nNo obstant, si l'MSL el miressin des de Mart, la perspectiva seria diferent i es veuria quelcom així ...\n... bé, això no és del tot cert.\nLa posició actual de Sol-Terra-MSL-Mart fa que a nosaltres ens quedi l'MSL al canto nocturn de la Terra i per això podem veure aquelles estrelles.\nPerò des del planeta vermell, la Terra i l'MSL queden al costat del Sol i per tant allà és de dia i com que Mart també te atmosfera, la visió seria més i menys així.\nLa situació actual des d'un altre suposat punt de vista , el de la veterana sonda Voyager 1.\nA l'imatge també s'hi pot veure la posició actual de la sonda Juno camí de Júpiter, que llançada a l'agost del 2011 ha trigat la meitat de temps en creuar l'òrbita de Mart (per primera vegada) del que ho farà l'MSL.\nLa Juno des del seu punt de vista ho veuria aixi ...\nBé, finalment aquí teniu la posició a final d'any més ben definida ...\nPasseig en trineu sobre Mart\nMentre duri el viatge i abans no arribi el moment d'infart quan l'MSL farà la complicada maniobra d'aterratge al mes d'agost, tindrem temps per anar coneixent detalls del nostre intrèpid explorador.\nSeguim amb un altre dels 10 instruments que fan del Curiosity un autèntic laboratori amb rodes, el RAD (Radiation Assessment Detector).\nAquest aparell mesura la radiació ambiental com ara els raigs gamma. La seva importància radica en que ha de permetre saber en quines condicions es trobaran els astronautes quan es faci un viatge tripulat a Mart.\nRecordem que l'efecte de la radiació en la salud humana, com ara el desenvolupament de càncer, és un dels grans problemes a resoldre en els viatges espacials.\nL'ISS orbita molt aprop de la Terra i per tant protegida d'aquestes radiacions, i els astronautes que van anar a la Lluna hi van estar pocs dies exposats a ells, a diferència del que passaria en una missió a Mart.\nL'aparell, construït per universitats americanes i alemanyes, no tan sols farà mesures en la superfície marciana, si no que ja ha començat a treballar i està prenent registres durant el viatge.\nPer saber-ne més sobre el RAD Science Corner, Viajeros estelares, JPL i aquí també.\nComençem per Hidra\nSi busquem Mart en el cel estrellat en aquests dies d'hivern haurem d'esperar a la matinada i el trobarem sota la constel.lació del Lleó.Per fer-ho he fet servir el programa Stellarium que va molt bé per això. Al planisferi podem indicar que ens representi l'òrbita de Mart i la seva ubicació actual contra els fons estel.lar.Malauradament no puc representar-hi la localització de l'MSL Curiostiy. Per això he fet una consulta a l'amic Xavier Luri, qui m'ha facilitat aquesta adreça del Jet Propulsion Laboratory i alhora (gràcies Xevi) m'hi ha posat les dades de l'MSL.taula de trajectories gentilesa de Xavier Luri Ara puc saber cada dia en quin lloc del cel hi ha l'MSL i el podrem imaginar, perquè és massa petit per poder veure'l ni tan sols amb potents telescopis, en el seu viatge interplanetari.Amb això també es podria representar a l'Stellarium l'MSL, però encara no he estat capaç de fer-ho, de moment.En canvi ho podeu veure a Where is Curiosity, o fent servir el Solar System Simulator de JPL.A més podem aprofitar i fer un repàs de totes aquelles estrelles que tindrà com a fons, vist des d'aquí, en el seu periple. Des d'ara i fins al 28 de desembre el tindrem en la constel.lació d'Hidra femella.Constel.lació que conté tres objectes Messier l'M68, M48 i l'M83 o galàxia del Molinet Austral.les fotos són de la ViquipèdiaNota important: quan em refereixo a que Mart està a tal o qual constel.lació tingueu en compte que sempre estic parlant d'astronomia, és a dir de ciència.Mai, en cap cas, estic fent cap mena de referència a l'astrologia.\nSegueixen les males noticies per a la Fobos-grunt. L'ESA ha anunciat que després de varis intents en condicions optimes no han aconseguit resposta de la sonda russa i fan una pausa en l'intent d'ajudar-los. No obstant conservaran encara un temps més les antenes que han preparat per si es produís algun canvi. Podeu seguir en detall els intents a la web de Zarya.Si no hi han novetats la sonda acabarà el seu curt periple a principis de gener cremant-se en una entrada descontrolada a l'atmosfera.Us poso un retrat de família de totes les sondes enviades a Mart, tant les que han tingut èxit com les que no, tant en òrbita com en superfície. La primera en estaballar-s'hi va ser la russa Mars 2 i la primera en aterrar-hi sencera la Mars 3 ahir va fer 40 anys, encara que només va tenir una vida de 20 segons just per mig enviar la primera "foto". Però no va poder desplegar el petit robot caminador que portava, vídeo minut 8:30.És a dir que quan l'MSL arribi a Mart no estarà sol, doncs ja n'hi han d'altres que fa temps hi treballen.Just avui s'ha donat a conèixer unes imatges obtingudes per la sonda europea Mars Express el passat estiu, on s'hi poden veure unes possibles glaceres marcianes.Més informació aquí, aquí i aquí.\nPer poder iniciar un viatge interplanetari el primer que cal és aconseguir la velocitat d'escapament, aquesta feina la va fer el coet Atlas V. Una vegada en òrbita cal apuntar i donar una altra empenta en la direcció adequada i això va ser tasca de la segona etapa Centaur.\nPassa però, que el Centaur no tan sols va propulsar l'MSL sinó que també és va propulsar a ell mateix i per evitar que caigui també a Mart (a diferència del robot aquest tros de coet no està esterilitzat) s'ha previst que aquesta empenta no porti directament al planeta sinó que l'MSL haurà de fer unes petites correccions durant el trajecte.\nLa primera d'aquestes correccions de ruta s'havia de fer quinze dies després de l'enlairament, però segons acaba de tuitejar avui el Curiosity, com que el Centaur va afinar tant la punteria no caldrà fer de moment la primera correcció.\nLes correccions de trajectòria, o TCM Trajectory Correction Maneuvers, programades en principi eren sis. Les tres primeres en la fase de creuer i altres tres poc abans d'arribar a Mart.\nTambé explica pel Twitter que la seva velocitat relativa el Sol és de 73.836 mph, respecte a la Terra és de 7.512 mph i respecte a Mart de 58.952 mph. A l'espai tot és mou!\nSi voleu més dades podeu consultar aquesta simulació que li han fet, o bé mirar aquest vídeo.\n▼ de des.


Més de 270 persones participen en una nova Marató de Donació de Sang a Castelldefels\nSota l'eslògan "#Sangfluencer, tu sí que ets important" el centre Frederic Mompou acollia el passat 18 de setembre una nova Marató de Donació de Sang a Castelldefels • En aquesta ocasió van col·laborar Ares Teixidó i els membres del grup de música Mala Vida\nCastelldefels va acollir el passat 18 de setembre una nova edició de la Marató de Donació de Sang, que es va desenvolupar al centre municipal Frederic Mompou. La campanya, organitzada pel Banc de Sang i Teixits (BST), va comptar amb la implicació de l'Ajuntament de Castelldefels, l'Associació de Donants de Sang Baix Llobregat i Creu Roja Castelldefels.\nLa Marató s'organitzava des del Banc de Sang i Teixits conjuntament amb l'Ajuntament de Castelldefels, a través de l'àrea municipal de Salut, i l'Associació de Donants de Sang del Baix Llobregat i la Creu Roja, amb l'objectiu d'aconseguir el màxim de donacions de sang. Finalment es van enregistrar 273 donacions (46 més que a la maratò anterior) encara que la participació va ser major, però per qüestions mèdiques, piercings, etc... va haver-hi persones voluntàries que no van poder procedir a la donació.\nAmb l'objectiu d'aconseguir la màxima participació es van posar totes les facilitats (flexibilitat horària, ampli desplegament de mitjans, espai cèntric, condicionat i atractiu...) i es va tornar a viure la Marató en un ambient festiu, amb sorpreses, obsequis, refrigeris i concerts de música.\nEn aquesta ocasió a més es va voler desenvolupar una campanya de difusió especial per animar a la participació i la donació. Aquesta campanya va comptar amb la participació i col·laboració de la presentadora de TV i veïna de Castelldefels Ares Teixidó, i els components del grup de música Mala Vida, que també hi van ser presents el passat 18 de setembre al centre Frederic Mompou animant a la participació així com l'alcaldessa de Castelldefels, Maria Miranda (PSC), i el regidor de Salut, Ramon Morera (Movem-ECP).\nMiranda, conversant amb Morera i Mala Vida durant la jornada / RAMON JOSA\nLa presentadora de TV Ares Teixidó / REDACCIÓ\nEl vocalista de Mala Vida, Quim Zango, en el moment de donar sang / REDACCIÓ


Doble grau en Màrqueting + Publicitat | Universitat Abat Oliba CEU\n🎓 Doble grau en Màrqueting + Publicitat | Universitat Abat Oliba CEU\nDoble grau en Màrqueting + Publicitat de la Universitat Abat Oliba CEU dissenyat per formar a professionals adaptats al món empresarial i publicitari.\n94,7 % dels nostres estudiants en Publicitat troba feina en acabar els estudis (enquesta d'inserció laboral AQU 2020)\nClub de Màrqueting de Barcelona\nTenir capacitat de crear, desenvolupar, controlar, vendre i comunicar qualsevol tipus de producte i/o servei a qualsevol tipus d'empresa.\nEl 91,7 % dels nostres estudiants troba feina en acabar els estudis. El 90,9 % dels nostres estudiants en Publicitat troba feina en acabar els estudis (enquesta d'inserció laboral AQU 2017).\n2. Satisfacció amb el grau titulació\nEl 75 % dels nostres estudiants està satisfet amb els estudis de comunicació cursats, la tercera taxa més alta de totes les universitats catalanes (AQU 2017), 11 punts per sobre de la mitjana de les universitats catalanes.\nLa Universitat Abat Oliba CEU és pionera en la metodologia que permet combinar dues titulacions i obtenir en cinc anys dues carreres universitàries. La Universitat Abat Oliba CEU ofereix aquest doble grau unint la seva llarga tradició en estudis en Publicitat i Relacions Públiques amb els estudis en Màrqueting, àrea en què la UAO CEU és pionera dins de l’espai universitari català.\nEl màrqueting, la creativitat i les noves tecnologies són els elements principals que es requereixen per al bon desenvolupament de qualsevol empresa, sigui de l’àmbit públic o privat. Per aquest motiu, la Universitat Abat Oliba CEU, conscient de la seva gran importància, fonamenta els estudis del doble grau en Màrqueting i Direcció Comercial + Publicitat i Relacions Públiques en aquests pilars.\nL’objectiu fonamental d’aquest doble grau és formar professionals plenament adaptats a les necessitats del món empresarial i publicitari, amb habilitats especials per a la comercialització i la comunicació, capaços de crear, desenvolupar, controlar, vendre i comunicar qualsevol mena de producte o servei a qualsevol tipus d’empresa.\nLa combinació de les matèries de màrqueting i direcció comercial juntament amb les de publicitat i relacions públiques d’aquesta doble titulació proporciona a l'estudiant una visió integral, profunda i actual, molt valorada en el mercat laboral.\nNova metodologia docent inspirada en els models del learning by doing i flipped classroom ('classe invertida'). Els alumnes es converteixen en el centre del model d'ensenyament i l'aula, en generadora d'experiències professionals.\n3r) Els preparem per als reptes econòmics transculturals en una col·laboració amb universitats europees. Amb un temari canviant, posem en contacte els nostres estudiants amb els de diverses universitats. En grups multinacionals els alumnes s'enfronten a reptes de responsabilitat social i ecològica.\nL'estudiant que obté el títol oficial de graduat en Màrqueting i Direcció Comercial + Publicitat i Relacions Públiques per la Universitat Abat Oliba CEU pot desenvolupar la seva professió en els àmbits següents:\nInvestigador i consultor estratègic en publicitat i RP\nInvestigador, planificador i comprador de mitjans\nGestor de comunicació corporativa\nPagant 1.500 € (a descomptar del preu total del curs) es podrà fer una reserva a la Universitat Abat Oliba CEU que garanteix una plaça a la carrera, en espera de superar la selectivitat o altres requisits d'accés.\nL'estudiant ha de tenir interès per aspectes relacionats amb el màrqueting, la direcció comercial de l'empresa i la seva gestió, pels aspectes relacionats amb el funcionament de la comunicació institucional i corporativa de les organitzacions. Ha de tenir facilitat per comprendre la funció social de l'empresa, l'anàlisi de problemes, el seu diagnòstic i la proposició de solucions; capacitat analítica, de síntesi i de relació amb el grup; facilitat de comprensió i d'abstracció; creativitat; facilitat d'expressió; sociabilitat; una àmplia visió del món i perspectiva sobre la seva possible evolució.\nÉs també d'interès i necessitat el coneixement d'un altre idioma (preferentment l'anglès), així com aptitud per als mètodes quantitatius i la creativitat en el sentit més ampli dins de les comunicacions i la publicitat.\nDesenvolupar la capacitat d'iniciativa i de lideratge, així com el seu interès pel màrqueting i la direcció comercial.\nAdquirir els coneixements lingüístics necessaris que exigeix una bona gestió comercial i de màrqueting de l'empresa o organització.\nConèixer els mètodes i les tècniques del màrqueting encaminades a poder prendre decisions estratègiques per a comunicació, publicitat i relacions públiques.\nConèixer l'ètica i la deontologia professional i humanística, així com el seu ordenament jurídic.\nIndicadors de seguiment del grau en Publicitat i Relacions Públiques 2010-2019\nIndicadors de seguiment del grau en Publicitat i Relacions Públiques 2019-2021\nL'art de l'emprenedoria social\nAGBAR i la seva aposta pels criteris ESG\nlocalidad_cole_navarra - None -ABÁIGARABÁRZUZAABAURREA ALTAABERINABLITASADIÓSAGUILAR DE CODÉSAIBARALLÍNALLOALSASUAAMÉSCOA BAJAANCÍNANDOSILLAAÑORBEANSOÁINANUÉAOIZARAITZARAKILARANARACHEARANGURENARANOARANTZAARASARBIZUARCEARCOSARELLANOARESOARGUEDASARIAARIBEARMAÑANZASARRÓNIZARRUAZUARTAJONAARTAZUATEZAYEGUIAZAGRAAZUELOBAKAIKUBARAÑAINBARÁSOAINBARBARINBARGOTABARILLASBASABURUABAZTANBEINTZA-LABAIENBEIREBELASCOÁINBERBINZANABERIÁINBERRIOPLANOBERRIOZARBERTIZARANABETELUBIDAURRETABIURRUN-OLCOZBUÑUELBURGUETEBURGUI/BURGIBURLADA/BURLATABUSTOCABANILLASCABREDOCADREITACAPARROSOCÁRCARCARCASTILLOCASCANTECÁSEDACASTILLONUEVOCENDEA DE OLZA/OLTZA ZENDEACINTRUÉNIGOCIRAUQUICIRIZACIZURCORELLACORTESDESOJODICASTILLODONAMARIADONEZTEBE/SANTESTEBANECHARRICASTEJON


MARTA ROJALS 14/08/2011 00:00\n260x366 El jardí del veí / DESHAKALYAN CHOWDHURY / AFP El jardí del veí / DESHAKALYAN CHOWDHURY / AFP\nCaminem totes quatre per la sorra, fent filera, com totes les altres dones. Les onades planes ens esborren l'empremta del pes, decreixent. Anem no sé cap on, la vella mana les passes de la dona que em va davant, i aquesta dona em mana a mi. Els cascavells del meu turmell fan espurnes de groc i els nusos de la meua trena fan llepades de blau. Darrere meu, la xiqueta petita va fent bots enjogassada, provant de trepitjar-me els peus.\nTotes quatre som una. Totes quatre són jo.\nLa vella deu tindre cinquanta anys. No li puc veure la cara, només la trena blanca, el través de les orelles, els lòbuls donats per les mil arracades que n'han penjat des del dia que va néixer. Va encongida, potser té mal d'ossos de tota la vida al costat del riu, o de tota la vida i prou. La dona que la segueix deu tindre vint anys, o trenta, i tampoc no sé la cara que té. Si m'hi esforço li veig el dibuix dels pòmuls, la pell de color de saola, com la meua, i sota el sari porpra li endevino uns malucs que deuen haver parit set o vuit criatures. Dic set o vuit perquè la mare en va treure set o vuit, i jo sóc filla de ma mare, l'única filla, diu. Però jo sé que n'hi ha hagut d'altres, a part de mi. Sé que una germana meua va deixar de respirar, amb el cordó umbilical encara bategant, enverinat. Sé que va haver-hi encara dues xiquetes més, i que no van néixer del tot, o sigui que no compten.\nPerò a mi em van deixar créixer, i vaig poder ser la xiqueta que ara juga a amagar-se darrere de mi mateixa als onze anys, provant de fer-me dringar els cascavells dels turmells amb el peuet, riu que riuràs. Em giro i s'amaga, i veig un nasset, o una pupil·la vivíssima i atzabeja, encesa per tots els reflexos del sol. Fa una eternitat, d'aquests ulls. Tenia cinc anys. Vaig anar a estudi i vaig saber els números. Però ja no vaig aprendre res més. O sí: vaig aprendre a recollir fem per cremar, a treure aigua del pou, a pastar coques i encendre el foc per coure. O no, perquè tot això no s'aprèn. Es fa i prou.\nQuan em desperto, tinc onze anys i mai no he vist el mar. Demà comença l'Akshaya Tritiya i em casaran.\nSi em faig més gran, el pare no podrà pagar el dot, que pesa més cada dia, i el meu germà haurà de deixar l'escola i venir-nos a ajudar. Criar una filla és com regar el jardí del veí, diu l'àvia. Per això em casen. Ja l'han regat massa, el jardí que no és seu, i el veí ara em segueix amb els ulls quan baixo a recollir el farratge, i el veí del veí fa petar la llengua quan passo camí del pou. Diu l'àvia que sóc llaminera, que ja no puc anar sola, que he de vigilar els camins, que els hòmens em poden prendre quan vulguin i fer de mi una vergonya. Com a la Genu, que als dotze anys la van esqueixar en un marge quan tornava de buscar llenya i ja ningú no la vol, ni a ella ni a la criatura, ni els de casa ni els de fora.\nJo sé que ho fan pel bé de tots, perquè em regui qui ells han triat, que viu a Devda. I jo me n'hi hauré d'anar i ja no seré més de casa meua, seré de qui no sé ni com es diu, perquè quan el pare va pronunciar el seu nom vaig tapar-me les orelles i vaig córrer cap al riu. Tampoc no sé quina cara fa, i m'és igual. Té catorze anys, i m'és igual. M'hi volen casar, i també m'és igual.\nLa vigília de noces, baixaré al riu a trenc de sol per purificar-me. L'aigua m'inflarà el sari com un globus i me'l desinflarà com una flor. Submergida, tota jo esdevindré enjoiada per mil rosaris de perles transparents. I així esperaré, esperaré, i esperaré. Fins que a casa ja no hagin de pagar el dot. Fins que el meu germà pugui acabar l'estudi. I quan surti de l'aigua, el riu serà una platja, i jo seré la primera. No tindré ningú a davant que em mani els peus, si cap a l'esquerra, si cap a la dreta, si amunt o avall. Sé que m'agradarà, el mar. I m'arribarà una rialla, i m'adonaré que som dues: jo als onze anys i la que vaig ser jo als cinc anys, que em voldrà fer dringar els cascavells dels turmells. Mira, ja els sento: dring, dring, dring.


Reaccions a la gestió de l'ecotaxa: del "frau" dels ecologistes a l'"aberració" d'El Pi\nJaume Font critica que els doblers de l'Impost del Turisme Sostenible es destinen al metro\n3 min. Palma 29/10/2019 17:50\n651x366 El portaveu d'El Pi al Parlament, Jaume Font. / ISAAC BUJ El portaveu d'El Pi al Parlament, Jaume Font. / ISAAC BUJ\nEl GOB i Amics de la Terra han qualificat de "frau" la gestió de l'ecotaxa després que la Comissió d'Impuls al Turisme Sostenible hagi aprovat aquest dimarts 68 projectes nous que es finançaran amb una partida de 104,9 milions d'euros recaptats enguany mitjançant aquest impost.\n"Consideram que tant en les formes com en el fons, la gestió de l'impost és un frau a l'esperit inicial de la Llei de l'Impost del Turisme Sostenible i els propòsits per als quals va ser concebuda", han assenyalat mitjançant un comunicat aquestes dues organitzacions ecologistes.\nD'altra banda, ARCA ha considerat que l'ecotaxa és "un calaix de sastre en què tothom vol ficar mà per cobrir forats pressupostaris". "ARCA s'ha abstingut a la votació manifestant la seva queixa pel raquític percentatge que dediquen a temes patrimonials i de conservació del territori", ha dit l'entitat.\nEl portaveu d'El Pi, Jaume Font, ha assegurat que és "una aberració emprar els doblers de l'ecotaxa per fer que el metro arribi a Son Espases". Font ha indicat que suposa tenir "molt poca lògica", i ha recordat que l'Estat fa inversions milionàries en trens d'alta velocitat a comunitats com Cantàbria o Extremadura.\nFont ha retret que, en lloc de demanar doblers al govern central, s'utilitzi una part de la recaptació de l'Impost del Turisme Sostenible. "Agafar doblers de l'ecotaxa demostra que no hi ha recursos per actuar i que la situació és molt greu", ha subratllat Font, qui també ha recordat les retallades que hi haurà en el pressupost del 2020. "Això demostra que estam en una situació límit", ha sentenciat.\nEls ajuntaments critiquen que el Govern els fa perdre el temps\n"No ens haurien de fer perdre el temps. Si no han de tenir en compte els municipis, que canviïn la llei", ha assegurat la secretària de la Federació d'Entitats Locals de les Illes Balears (FELIB), Neus Serra, després que no s'hagin destinat fons de l'ecotaxa als 36 projectes d'ajuntaments.\nEl president de la FELIB, Toni Salas, ha reclamat en un comunicat una reunió amb el conseller de Model Econòmic, Turisme i Treball, Iago Negueruela, "per aclarir quin paper vol que juguin els municipis amb les propostes que fan". "No estam per fer un treball que després no es tindrà en compte", hi ha insistit.\nPer altra banda, el president de la Federació de la Petita i Mitjana Empresa (PIMEM), Jordi Mora, ha assegurat que és un engany per als turistes destinar l'ecotaxa a projectes que no estan lligats a pal·liar els efectes del turisme sobre el medi ambient. "Estam mentint els visitants i aquest impost passa a ser una eina recaptatòria", ha apuntat.\nEls hotelers de Platja de Palma consideren que el Govern ha incomplit els objectius pels quals es va crear l'Impost de Turisme Sostenible i afirmen que l'Executiu d'Armengol va improvisant cada any amb objectius formats de manera unilateral. Segons la presidenta de la patronal hotelera, Isabel Vidal, "el Govern actua en funció de les necessitats de la despesa pública". Els hotelers exigeixen que "es deixi d'enganar els ciutadans i els turistes que ens visiten amb la finalitat d'aquest impost que recapten els empresaris".\nEls hotelers consideren "una broma" que el Govern destini la principal partida (10 milions d'euros) a finançar l'ampliació de la línia de metro. De moment, la Conselleria de Turisme no ha informat que a Platja de Palma s'executi cap dels 68 projectes anunciats amb fons de l' ITS.


La maleta viatgera de restauració | Museu de La Garrotxa\nInici_Museu de La Garrotxa_Activitats_ La maleta viatgera de restauració\nLa maleta viatgera de restauració\nLloc: Museu de la Garrotxa (Magatzems, espais de restauració i sala dels serveis pedagòcis del Museu de la Garrotxa)\nPresentar d’una manera nova la interpretació i educació patrimonial: el món de la conservació d’obres d’art i el de la restauració des d’un punt de vista pràctic i lúdic; apropar aquestes tasques del Museu als joves i a la població; conèixer algunes de les institucions i professions dels àmbits artístics i culturals i interessar-se per les característiques del seu treball, i valorar el patrimoni cultural com a herència i llegat dels grups humans i com a manifestació d’aquesta riquesa i diversitat. Experimentar la tècnica del retoc, una de les tècniques emprades pels restauradors; desenvolupar l’activitat plàstica dels alumnes; familiaritzar-se amb conceptes clau de la conservació i la restauració, com ara suports, elements alteradors, i relacionar-los entre si amb jocs deductius; presentar aquest món des d’un punt de vista pràctic i lúdic.\nLa maleta pedagògica es desplaçarà al centre escolar, on desplegarà els seus recursos: un seguit d’activitats i d’objectes que permeten entendre i experimentar què significa la conservació i restauració de les obres d’art. A través de la guia didàctica, del joc de descoberta de tipus deductiu i de les propostes de restauració, aprendrem tres tècniques de retoc, que ens permetran conèixer aquest món des d’un punt de vista pràctic i lúdic.\nDescarrega’t la fitxa de l’activitat: La maleta viatgera de restauració


Imprimible: Silueta Blue -Biblioteca de recursos- SomDocents\nPublicado poradmin 27/11/2019 10/06/2022 Publicado en Imprimibles, Visual i PlàsticaEtiquetas:Imprimible\nSi estàs buscant una activitat per fer amb els teus alumnes, aquesta segur que t’agrada molt. Es tracta de donar-los un dibuix de la silueta del Blue i ells l’hauran d’acabar de pintar o de dibuixar com més els agradi.\nEdat: cicle inicial de primària\nIntel·ligències múltiples que es treballen: visual i espacial\nMaterial: tisores i llapis de colors\nBeneficis de l'activitat\nAquest tipus d’activitats són ideals perquè estimulen la seva creativitat i imaginació. També aprendran a pintar sense sortir-se i a estar concentrats en l’activitat que estan realitzant. A més, és una excel·lent manera de què es relaxin i treballin en silenci durant uns minuts.\nUna altra manera de treballar amb aquesta plantilla és enganxant trossos de tela o cartolina per aprendre a utilitzar tècniques de visual i plàstica, com per exemple, un collage. Així els infants es familiaritzaran amb textures diverses, la qual cosa afavoreix les seves capacitats motores. Ajuda al fet que aprenguin a coordinar ulls i mans mentre subjecten els llapis de colors, les tisores i la cola. D’aquesta manera aconseguiran tenir més precisió quan moguin les mans.\nPinta’t per dins i per fora!\nLa proposta creativa Pinta’t per dins i per fora està cedida per la revista infantil Namaka per treballar potenciar les competències bàsiques en l’àmbit artístic.\nInventa't una història\nEs tracta de 18 cartes amb il·lustracions de la revista infantil Namaka, on apareixen personatges únics.\nRentar les dents\nBoles per l’arbre de nadal


La directora del Carlos III: “El gran valor de l’estudi s...\nUn personal santiari extraient sang a un treballador per fer un test ràpid | Corporació de Salut del Maresme i la Selva\nLa directora del Carlos III: "El gran valor de l’estudi serològic és la representativitat"\n90.000 ciutadans de 36.000 llars hi participaran\nper Abel Degà Redactor 27 d’abril de 2020 12:37\nEl Ministeri de Sanitat contactarà, a través dels departaments de les comunitats autònomes, amb més de 36.000 llars per tal que 90.000 ciutadans de l’Estat participin a l’estudi serològic impulsat pel govern espanyol. Així ho ha explicat aquest dilluns en una rosa de premsa telemàtica des del Palau de la Moncloa la directora de l’Institut de Salut Carlos III, Raquel Yotti, que ha afirmat que “el gran valor d’aquest estudi és la seva representativitat”. S’hauria elaborat amb experts en estadística per tal de tenir un retrat acurat de la societat espanyola.\nMés info: Comença l'estudi de seroprevalença a bona part de l'Estat però no a Catalunya\nYotti ha explicat que a aquestes llars un dia sonarà el telèfon i se’ls demanar permís per participar en aquest estudi. Les proves de detecció d’anticossos es farien fins a tres vegades, ja que podria ser que el primer cop que s’extreu sang en un pacient no s’hi trobin anticossos, però sí en una segona o tercera vegada. “La participació és voluntària”, ha volgut recalcar la doctora.\n“L’objectiu de l’estudi és conèixer la dimensió de l’infecció a Espanya i estimar les persones que han tingut el virus i saber qui ha desenvolupat anticossos”, ha explicat Yotti, que també ha afegit que “és important conèixer la dimensió de l’epidèmia en diversos llocs d’edat i també saber si la transmissió ha estat a nivell comunitari o si n’hi ha hagut dins dels habitatges”.


Dissabte partit decisiu d’El Tot Mataró JHM a Esplugues\nL’equip ha de guanyar per donar un pas ferm cap a la permanència\nA falta de tres jornades per al final de la 1a Categoria Estatal, l’equip d’El Tot Mataró està immers en una complicada lluita per eludir el descens. Una de les dues places pràcticament està assignada al Manyanet, però l’altra està completament oberta i el que els queda als tres equips implicats (El Tot Mataró JHM, Esplugues i Maristes Saragossa) és això: Jornada 24a: Esplugues- El TOT MATARÓ JHM; Ibèria- Maristes Saragossa. Jornada 25a: EL TOT MATARÓ JHM- Gràcia Sabadell; FC Barcelona B- Esplugues i Maristes- Sant Esteve Sesrovires. Jornada 26a: Manyanet- EL TOT MATARÓ; Esplugues- Maristes.\nEstà clar que El Tot Mataró JHM juga dissabte un partit decisiu a Esplugues (a les 19 hores) pel que fa a la permanència a la 1a Categoria Estatal i en ell els jugadors de Pep Muñoz han de buscar el triomf si no volen esperar un miracle en les dues darreres jornades per salvar la categoria. I els aficionats que puguin haurien d’anar a donar el seu suport que serà molt necessari. No hi ha precedents a categoria estatal ja que els espluguencs han pujat aquesta temporada, però sí quan els dos equips jugaven a 1a Catalana i la victòria va ser per al Joventut Mataró per 20-26 i també abans a 2a Catalana per 25-29. Esperem que es mantingui la tradició.


Steel Framing – Miguel Carpintero\nSteel Framing és un sistema de construcció en sec format per un entramat de perfils mecanitzats obtinguts pel conformat de xapes\nlaminades amb fred d’acer galvanitzat, units entre si per cargolat i que són coberts amb plaques de revestiments, tipus OSB i ISOLPRO\nper la cara exterior i tipus de cartró-guix laminat per la cara interior, amb els diferents elements d’aïllament tèrmic per donar confort i\nbenestar obtenint el certificat d’eficiència energètica tipus A\nLa industrialització permet fer cases de 200 m² en 6 mesos\nSteel Framing és una construcció sostenible, executada per un equip d’arquitectes especialitzats en arquitectura i sostenibilitat, que s’ha dissenyat seguint i aplicant tots els paràmetres de les millors certificacions en sostenibilitat del mercat (BREEAM, LEDD i PASSIVE HOUSE). També compleix amb totes les exigències constructives en normativa estatal (CTE) i Europea (EUROCODES).\nFases del sistema constructiu\nL’estudi topogràfic serveix per establir mides, distàncies i el relleu del terreny projectats sobre un plànol. Aquest estudi és imprescindible per poder donar un preu d’obra definitiu, ja que permet conèixer per endavant les excavacions o terraplenats necessaris per dur l’obra bon terme.\nEstudi de geotècnia\nEstudiar la composició geològica del terreny és essencial i clau per dissenyar la fonamentació més adient per a l’edificació amb seguretat i, també, per ajustar el cost de la consrucció. L’estudi de geotècnia, igual que el topogràfic, és primordial per donar un preu definitiu de l’obra, ja que per calcular els fonaments més apropiats és indispensable conèixer el terreny sobre el que s’ha d’assentar l’edifici.\nEs confecciona el projecte arquitectònic de l’habitatge en funció de les necessitats del client. Pràcticament qualsevol projecte respecte a l’obra tradicional es pot realitzar amb el sistema “Steel Framing”.\nAquí es realitza el càlcul estructural del projecte definitanteriorment.\nUn cop acabat totalment el projecte i els càlculs estructurals, ja es pot realitzar una valoració exacta del cost de l’obra\nAmb tots els documents del projecte arquiectònic i de l’enginyeria degudament visats pels seus respectius col·legis i juntament amb el pressupost de l’obra, es presenta l’expedient a l’Ajuntament per a la seva tramitació.\nExcavació i fonamentació\nEn un terreny amb una estructura de tipus compacta, s’inclou una fomentació construïda per una llosa massissa i l’excavació necessària per aquesta\nfonamentació. Depenent del resultat de l’estudi de geotècnia, s’haurà de fer una fonamentació adient al terreny existent.\nEs realitza amb acer lleuger estructural d’alta resistència S280GD i galvanitzat Z275, amb una resistència a la tracció de 3.700 kg/cm2, segons la Norma Europea EN1090-1+A1:2001 i amb certificat d’AENOR, podent assolir fins a 4 plantes d’alçada. Planificació i documentació exhaustiva del muntatge. Control de qualitat\nAquesta pot ser inclinada o plana segons el projecte, però en totes, s’inclou l’aïllament de llana mineral i la impermeabilització. L’acabat dependrà del tipus de coberta, podent ser, de teula ceràmica o de formigó la coberta inclinada o de tela asfàltica auto protegida i grava la coberta plana.\nFormada per diferents tipus de panells fixats a l’esctructura metàl·lica amb cargols auto perforants. A la cavitat interior dels panells hi allotjarem els materials aïllants per aconseguir un confort tèrmic i una certificacio energètica “Edificació Passiva”. El sistema admet gran diversitat d’acabats de fusta, metàl·lics, arrebossats, pedra, neolith, etc.\nTenen molta importància per a la regulació de la temperatura, l’estanqueïtat i l’acústica, aïllant l’habitatge del vent, el sol i el soroll. Subministrament i muntatge de finestres/balconeres d’alumini, de la firma Cortizo o Aluminis Barcelona amb vidres de baixa emissió i control solar, amb gas argó per a una trasmitància de 1,1 w/k.m2 i calaixos de persinanes termo-acústics sistema Cajaislant.\nTotes les particions interiors i els cels rasos es realitzaran amb plaques o panells prefabricats de cartró-guix laminat encadellats i cargolats a una estructura metàl·lica de muntats i canals. S’inclou, els aïllaments acústics i tèrmics pertinents.\nLlum, aigua, electricitat, calefacció, telecomunicacions i vídeoporter. Integrem totes les instal·lacions necessàries per al compliment del Codi Tècnic de l’Edificació. Aquestes, es distribuiran a l’interior de l’estructura del revestiment de plaques de cartró-guix laminat per reduïr el temps d’instal·lació i facilitar el manteniment futur.\nCol·locació de paviment, fusteria, mobiliari de cuina i bany, pintura, etc., on el client els escull davant el ventall de productes sostenibles que ens ofereix el mercat i així aporta el seu toc personal.\nHi ha un munt de projectes que podem realitzar: paisatgisme, piscina, coberta ajardinada, pèrgola, terrassa, etc. Espais fets a mida segons les preferències i necessitats de cada client, aconseguint bellesa, harmonia en l’entorn i funcionalitat.\nsaber quin és\nt. 972 17 02 99


Els municipis mallorquins, amb un peu a l’aire (Sebastià Alzamora)\nEls municipis mallorquins, amb un peu a l’aire\nSEBASTIÀ ALZAMORA 10/06/2015 20:31\nS’acaba la setmana per compondre els pactes municipals (i autonòmics, a les Balears) i el més calent és a l’aigüera. El PP de Bauzá se n’ha endut una castanya electoral de les que fan història, i ara hi ha bàsicament quatre formacions en lliça (tres d’esquerres: Més, PSIB-PSOE i Podem, i també un nou partit de centredreta, el PI o Proposta per les Illes, que comanden els expeperos díscols Jaume Font i Antoni Pastor), a més de les candidatures locals, que haurien de poder formar combinacions de govern a cadascun dels municipis on fos possible, a fi de desallotjar el PP més nefast que hem conegut en tota la història democràtica d’aquesta illa. Qui s’ho mirés des de fora arribaria ràpidament a la conclusió que, dels 52 municipis mallorquins, al partit de Luis Bárcenas (hegemònic en aquests quatre últims anys) li haurien de quedar com a molt els ajuntaments de Campos, Santanyí i potser Felanitx. Fins i tot el meu poble, feu fins ara irreductible de la peperada, hauria de quedar lògicament governat per les esquerres.\nPerò, ai las, les coses no són mai tan clares. M’expliquen el cas de Selva, un municipi preciós de la serra de Tramuntana que, a més, inclou els nuclis poblacionals de Caimari, Moscari, Biniamar i Binibona, just abans d’arribar al monestir de Lluc, germà del de Montserrat. Selva és un cas emblemàtic, perquè en aquesta última legislatura l’ha governat un batlle del PP, Joan Rotger, que en sap molt de ballar boleros i jotes però que simultàniament ha ocupat la conselleria de Cultura del Consell Insular de Mallorca seguint fil per randa les directrius de confrontació lingüística, cultural i educativa que marcaven el president Bauzá i el seu entorn, i que ens han fet perdre quatre anys de la manera més absurda possible.\nEl més normal, doncs, seria que les esquerres (més el PI, si és el cas) fessin via a fer fora de qualsevol lloc de responsabilitat pública personatges com l’alcalde de Selva i tots els mindundis de la seva corda. Però no és així. A poc més d’un dia de tancar acords de govern municipal, encara no hi ha res en ferm. Una vegada més, uns estiren cap aquí i d’altres cap allà. Selva és un exemple, però no és un cas aïllat: les disputes absurdes entre les forces alternatives al PP van començar, a Mallorca, des del minut zero de la coneixença dels resultats electorals. Ningú vol ser menys que ningú, i d’aquesta manera serem capaços de donar al PP alcaldies que en bona lògica ja no haurien d’esperar tenir en els propers quatre anys.\nCom sempre, però, l’esquerra mallorquina és capaç de qualsevol cosa per autodestruir-se. Queda molt poc temps, a Selva i a tots els altres consistoris de Mallorca, per formar majories de govern que siguin sòlides i articulades. Si es deixa passar l’oportunitat, després no s’hi valdrà a fer potadetes i ploricons, com ja s’ha fet altres vegades. Ser a l’oposició eterna pot resultar molt còmode, però algun dia s’han d’assumir responsabilitats. A veure si ens posem les piles i, com diem per aquí, deixem de fer el colló.


Porters sense automàtic\nActualitzada 06/02/2017 a les 12:26\nLes comunitats que disposen de servei de porteria tenen escales vives. Els porters són els amfitrions perfectes que es preocupen pel benestar general de tots els veïns. Encara que la gent jove no hi veu gaire utilitat, la seva presència continua sent imprescindible en algunes comunitats. Ens atansem a l’ofici de porter a Lleida.\n© Vida a la porteria\nA la ciutat de Lleida hi ha una dotzena d’edificis que compten amb servei de porteria o consergeria. Una xifra que supera l’imaginari general, que creu, més aviat, que és una professió obsoleta que sobreviu amb els que encara no s’han jubilat i ho faran aviat. La realitat és que hi ha edificis en els quals els veïns no volen prescindir dels avantatges de tenir un conserge i, d’altres comunitats, sobretot aquelles amb inquilins de nova generació, gent jove, no solament no veuen avantatges sinó que hi troben inconvenients com ara la possibilitat de veure envaïda la seva privacitat. “La gent que no ha disposat mai de porter acostuma a tenir prejudicis. No envaeixen la privacitat, formen part com de la família, hi pots comptar per al que necessites”, explica la Carmín, veïna del número 2 de Rambla Ferran, un edifici on conviuen habitatges i oficines. La Dolors fa 13 anys que s’ocupa d’aquesta porteria.\nLa porteria s'associa als homes, però a Lleida és un sector governat per les dones. Hi ha més porteres que porters.\nLes seves tasques principals, com la de tots els porters, són repartir el correu i els paquets a les oficines i als pisos, ajudar en qualsevol cosa que pugui ser requerida i mantenir la porteria neta. La Dolors reconeix que al principi “em feia vergonya estar en una porteria. Encara que sóc molt xerraire, em feia temor no encaixar en l’ambient d’advocats i despatxos varis als quals també dono servei”. Li va costar un dia que el seu somriure conquerís el que ara és el seu regne. “He trencat molts tòpics, de la professió de portera i d’advocats”, riu. N’hi ha, però, que no han superat els prejudicis i veuen la porteria com un ofici del qual no se senten prou orgullosos com per a reconeixe’l públicament.\nTIQUETS. La Trini, del Club Ronda, fent el tiquet de menjador al senyor Ignasi.\nUn altre edifici en el qual conviuen oficines i veïns és el del número 52 de la rambla Ferran. El Florencio va arribar a la porteria fa nou anys després de la jubilació de l’anterior. “És més complicat del que em pensava sobreviure al no tenir res a fer. Hi ha moltes estones mortes, tu has de ser aquí, però les teves tasques són les que són i no t’ocupen tot el dia”, assegura el Florencio que neteja l’entrada, reparteix el correu i atén qualsevol petició de la quarantena de veïns. Un dels comentaris que més se sent a dir és el de “que bé que vius!”. “Et veuen aquí assegut tot el dia i ho solten. Però és difícil passar el temps mort”, diu.\nMolts conserges viuen e la mateixa comunitat, en un pis cedit pels veïns, cosa que representa avantatges i inconvenients.\nEl Florencio viu a la mateixa escala, cosa que veu un avantatge perquè “si passa res, ja hi sóc”, però també adverteix del perill d’entrar en una situació depressiva tenint en compte que vius i treballes al mateix edifici. “T’has d’obligar a sortir al carrer, si no això se’t menja”, se sincera. El primer que fa a les 8.30 hores és posar música rock i obrir la porta. Si no l’obre, ningú extern a la comunitat hi pot entrar. L’escala del Florencio és l’única de les que hem visitat amb servei de porteria que no té porters automàtics. “Els veïns no els volen, solament hi ha quatre timbres de despatxos i algun veí que poden atendre però no obrir. Han de baixar fins a la porta per deixar entrar algú”, explica. Si algú vol parlar amb algun pis o oficina sense pujar-hi, el Florencio pot fer ús de la centraleta que té una limitació per trucada de dos minuts.\nFLORENCIO. El Florencio a la seva porteria de rambla Ferran\nExcepte la de la Dolors i la Rosa, les altres escales disposen d’un sistema de trucada intern que funciona com els interfons però van de pis a porteria. “Et truquen per demanar-te qualsevol cosa”, explica el Miquel, que descriu situacions que ha viscut qualsevol porter: un veí que no troba les claus, gent gran amb algun problema de sintonització de canals de TV o temes un xic més complicats de resoldre. Precisament, coneixem el Joan, porter de Fleming número 2, enmig d’una petició d’una veïna sobre els canals de la tele. “No se’m veu bé la tele, potser que truquis als de l’antena”, diu la senyora. I el Joan, quan encara la veïna no ha acabat la suggerència, ja ha marcat el telèfon del tècnic i reservat dia i hora. Tremp i eficiència.\nMIQUEL. El Miquel parlant dels tiquets de menjador amb una veïna.\nLa Rosa de l’Avinguda del Segre recorda emocionada com un dia va auxiliar un veí que vivia sol i que havia patit un infart. “Aquell dia no havia baixat a llegir el diari al sofà de l’entrada i vaig sospitar. Quan vaig pujar em cridava a través de la porta que no es podia moure, i vaig trucar ràpid al 112”. La gent gran són uns ferms defensors del servei de porteria perquè se senten segurs i acompanyats (n’hi ha que els demanen que pugin a fer un cafè de tant en tant). La Rosa va heretar la porteria dels seus sogres, el Lisardo i l’Araceli, que van ser titulars 33 anys. “Tot ha canviat molt des d’aleshores. A més que jo no visc aquí, com ells, la calefacció, per exemple. Quan s’encarregava el meu sogre anava amb gasoil i suposava molta feina. Ara amb el termòstat és una meravella”, diu la Rosa. Al seu raconet, com en tots, hi ha el rellotge i també l’estufeta. “No és que faci fred però tan obrir i tancar la porta es nota”.\nROSA. La Rosa s’encarrega també de la neteja de l’esquera a la seva escala d’Avinguda del Segre.\nEl Miquel, del Balcó de Lleida, la té, però, tancada. Quan el visitem just es dirigeix a portar els tiquets del menjador a la cuina. Al seu edifici hi ha servei de menjador i per gaudir-ne s’ha de deixar a la bústia de la porteria, abans de les 9.30 hores, el tiquet corresponent. “Si no, et quedes sense dinar”, diu. El Miquel creu que el porter “ha de ser un manetes, una mica psicòleg i un confessor. No és que tu preguntis, però t’expliquen les coses”, assenyala per donar el tomb a la dita que els porters són tafaners. Darrere del mostrador, el Miquel té les caselles dels pisos on deixa el correu. Ens crida l’atenció que en algunes hi hagi, a més a més, uns taps de plàstic misteriosos. “És una manera que el veí, quan passa, vegi que té un paquet”, somriu el Miquel parlant del seu sistema “d’avís, paquet”. El Miquel és porter després d’haver passat les proves de selecció a les quals el van sotmetre la comunitat, a ell i a 105 aspirants més. “Això és una família de 360 persones, de fet, hi ha pobles amb menys habitants. És una cosa seriosa i de responsabilitat ocupar aquesta porteria”. Mentre ens diu això, el Miquel s’allunya i obre un pot de vidre d’on treu el que semblen gominoles. Al segon passa per darrere nostre el Gus, un gos que va directe a la porta del mostrador i espera la benvinguda dolça del Miquel.\nDOLORS. La Dolors de Rambla Ferran repartint el correu del matí de despatx en despatx.\nEls porters es coneixen totes les manies i gustos dels veïns, inclosos els de les mascotes. Estan a totes, són multitasca i tenen ull de detectiu, sempre alerta. Aquesta disposició gairebé natural a l’avançar-se a les necessitats dels qui entren i surten fa que la Trini, la portera del Club Ronda, s’aixequi durant la nostra conversa. Ara per obrir la porta a una veïna que ve de fer la compra, ara a un tècnic que està solucionant un problema de la comunitat, o bé a rebre un matrimoni que ve del metge i que a primera hora l’havia deixat bastant preocupada. “Ja es troba bé?”, diu la Trini, que fa set anys que està a la porteria però que abans ja havia estat treballant de cuinera i cambrera al servei de menjador de la comunitat. “Me’ls conec a tots i me’ls estimo com de la família”, diu. I conèixer-los a tots és ben difícil perquè són uns 300 veïns distribuits en diferents nuclis familiars: famílies amb nens, matrimonis joves, grans i solters. Per a la Trini que “ets portera tot el dia, dintre i fora del teu horari”, explica amb orgull. El seu sentit de la responsabilitat fa que porti a la bossa sempre una llibreta amb tots els telèfons dels veïns (i dels fills d’alguns) “per si cal fer qualsevol gestió i m’agafa de vacances” diu. La Trini, la Rosa, la Dolors, el Florencio i el Miquel són solament cinc dels molts porters que encara queden a Lleida. La seva presència dóna vida a l’escala i cohesiona la comunitat, són un punt d’encontre i de fuga per als veïns.\ntrets característics del món dels porters\nPorter o conserge: A la majoria els és indiferent que els diguin d’una manera o altra, tot i que hi ha excepcions que distingeixen entre el porter, que viu a la mateixa comunitat, i el conserge, que no.\nEl rellotge: Totes les porteries tenen un rellotge a la vista. D’una banda és per saber l’hora d’obrir i tancar portes però, d’una altra banda, delata una de les creus de ser porter: passar el temps mort. Aquell “que bé que vius” que diuen o pensen algunes persones que veuen el porter assegut llegint, mirant l’ordinador, fent sopes de lletres o parlant amb els veïns.\nL’estufa: Encara que tinguin calefacció de la comunitat, la majoria de porters hi sumen un calefactor elèctric per superar el fred inevitable que entra a l’escala de tant obrir i tancar portes.\nClaus: És habitual que els veïns donin una còpia de les seves claus al porter per si passa qualsevol cosa en la seva absència.\nPsicologia i discreció: Com en qualsevol feina de cara al públic, un porter ha de tenir mà esquerra. Escoltar i ser discret.\nJOAN. El Joan, porter d’una comunitat a Fleming, repartint el correu a mig matí, una de les seves tasques.


El mal temps que estava previst pel dissabte va anar jugant amb les nostres esperances durant tot el dematí, però a les 17h, hora prevista per donar el tret de sortida al passacarrers que ens conduiria des de la plaça d’Espanya fins a Cort, la pluja va fer un descans. D’aquesta manera i amb l’anhel de poder realitzar l’actuació sense entrebancs els grana vam iniciar el recorregut conduit pel so dels grallers i tabalers i seguits per les dues colles convidades.\nPer entrar a plaça varem realitzar el pilar caminant i la tradicional pujada de l’enxaneta al balcó de l’Ajuntament.\nSeguidament encetarem les rondes castelleres amb el cinquè 3 de 7 de l’any, un castell que ja tenim per la mà i que ens va servir, de nou, per donar confiança per encarar el següent castell: el 4 de 7. Tot i a això, el primer intent del quatre es va haver de desmuntar ja que la quadratura no era la més idònia per garantir una descarregada tranquil·la. Acte seguit els de ciutat varem tornar a insistir amb aquest castell que vam acabar descarregant tot i a patir un poc de lentitud de la canalla; sumàvem així el segon de la temporada.\nFinalment, varem elegir el 7 de 6 per tancar les rondes de castells. Una estructura que es caracteritza per la gran quantitat de castellers que pugen al tronc i als poms de dalt. Tal i com va admetre la cap de colla, Bet Palou, “hem volgut tancar l’any amb un castell on poguessin pujar molts castellers i així recompensar la seva constància i implicació durant l’any”.\nTres pilars de quatre varen posar la cirereta a la darrera actuació castellera a Mallorca. D’aquesta manera els de la camisa grana sortírem molt contents de plaça amb ganes d’aprofitar les vacances castelleres per descansar i reposar piles. Així ho va declarar Palou: “Esteim molt contents, tant del què com del com. Hem superat una temporada que vam començar amb moltes ganes, que amb el pas dels mesos ens va sorprendre amb la manca de participants però que, al final, hem sabut resoldre amb l’ajuda de tots els castellers. Aquest final de temporada ha estat fantàstic: l’assistència i la disciplina als assajos, el rodatge que ha donat la confiança als troncs i canalla, el meravellós viatge a Tarragona i aquestes dues diades a Mallorca on hem pogut assolir els objectius que ens havíem plantejat; no podíem demanar més!”\nPer la seva banda, les colles convidades només varen poder realitzar dos castells degut a la pluja: els Castellers de Berga van enlairar un pilar de 4, el 4 de 6, el 3 de 6 amb l’agulla i van tancar amb un pilar de 4. Els Al·lots de Llevant varen entrar a plaça amb un pilar caminant i varen descarregar el 3 i el 4 de 7 i van tancar amb un pilar de 4.\nAixí doncs, l’illa de Mallorca no tornarà a gaudir d’aquesta activitat Patrimoni de la Humanitat fins a Sant Sebastià quan els Castellers de Mallorca ens retrobem amb les places de Palma.


20 de juny: Ruta Belgraniana – Fuet i Mate\n20 de juny: Ruta Belgraniana\nBy fuetimate on 20 Juny 2013 • ( Leave a comment )\nEl 20 de juny es commemora el “Paso a la Immortalidad del General Manuel Belgrano”.\nEl 3 de juny de 1870 va néixer a Buenos Aires, Manuel José Joaquín del Corazón de Jesús Belgrano, concretament al solar on avui hi ha l’edifici Calmer, a l’Av.Belgrano, 432. Era fill d’un ric comerciant d’esclaus i d’una criolla de l’interior que li van poder oferir una vida d’estudis, així que va estudiar a Salamanca i a Valladolid la carrera de dret, retornant al país el 1893. Durant la seva estada a Europa va tenir contacte amb les noves idees liberals i revolucionaries que no va dubtar a implantar al Virreinato del Rio de la Plata. Com a primer secretari del Consulat del Virreinat, que estava situat al carrer San Martín 135, va proposar fomentar l’educació i capacitar a la gent en oficis. Durant les invasions angleses va col·laborar en la defensa de la ciutat amb les milícies criolles i a partir d’aquí va començar una vida política participant activament a la Revolución de Mayo i als Cabildos Abiertos que es van dur a terme a l’edifici del Cabildo, que avui, desprès de diverses modificacions, encara es conserva. Va ser nombrat vocal de la Primera Junta i desprès el van enviar en tasques militars a l’expedició del Paraguay. El 27 de febrer de 1812 va crear la Bandera Argentina per a donar als seus homes un símbol que els unís en la lluita. Les seves tasques militars van prendre el protagonisme de la seva vida i el van enviar al Nord on va liderar l’èxode jujeño i va aconseguir les victòries en les Batalles de Tucumán, el 24 de juliol del 1812 i de Salta, el 20 de febrer de 1813. Finalment, va entregar el seu exèrcit a San Martín el 1814 a la Posta de Yatasto i tots dos van participar del Congrés de Tucumán de 1816 que acabà declarant la Independència d’Argentina. 4 anys més tard de veure la independència de la seva Pàtria, la qual va entrar en un seguit de guerres civils, Belgrano morí en la mateixa casa on va néixer, pobre a l’haver donat els seus estalvis per a la formació d’escoles.\nPel que fa a la vida privada, Belgrano va tenir dos fills, una nena, Manuela Mónica del Corazón de Jesús, fruit del romanç que va tenir amb Dolores Helguero a Tucumán i un nen, Pedro Pablo que també va nàixer d’una relació extramatrimonial . Manuela va nàixer el 4 de maig de 1819 mentre Belgrano estava en campanya militar i a principis d’any del 1920 la va reconèixer com a filla donat-li en herència els terrenys que la Municipalitat li havia entregat en agraïment per les seves victòries. Pedro Pablo era fill de María Josefa Ezcurra, de la que Belgrano s’havia enamorat el 1802 però la proposta matrimonial de Belgrano no va ser acceptada pel pare d’ella ja que els negocis de la família de Manuel Belgrano ja no eren tan pròspers. Així que María Josefa es va haver de casar, per ordre del seu pare, amb un cosí seu però el matrimoni no va funcionar ja que el marit d’ella es va pronunciar a favor del Rei durant la Revolución de Mayo i per això va acabar tornant a Espanya. María Josefa va anar al Nort amb Belgrano on, el 1813, va nàixer Pedro Pablo que finalment va ser adoptat per la seva tieta, Encarnación Ezcurra, que estava casada amb Juan Manuel de Rosas i li van canviar el nom pel de Pedro Pablo Rosas i Belgrano. María Josefa Ezcurra vivia a la casa coneguda com los Altos de Escurra que encara avui queda com a exemple d’arquitectura de 1830 i que podem observar a Alsina, 463. Al costat d’aquesta també hi ha una altra mostra d’aquest tipus d’arquitectura que és los Altos de Elorriaga, la casa data de 1812.\nPer fer-nos una idea de com era Belgrano, anirem a la Plaza de Mayo on davant de la Casa del Gobierno hi ha el seu monument, inaugurat el 1873. Al Museo del Bicentenario, darrea de la Casa Rosada, ens podrem situar contextualment en el moment històric que va viure Manuel Belgrano.\nEl que avui es coneix com el Colegio Nacional de Buenos Aires, Bolívar al 363, a finals del s.XVIII era el Colegio Real San Carlos i allí fou on Belgrano va completar els seus estudis secundaris.\nEl final del recorregut de Belgrano ha de ser a la Iglesia de Santo Domingo on hi ha el mausoleu de Belgrano. A més aquesta església va ser protagonista durant les invasions angleses, al seu interior podem veure banderes angleses capturades durant les batalles amb els invasors. I també hi ha banderes espanyoles que Belgrano va capturar durant les Batalles de Salta i Tucumán.\nJa que Belgrano va morir pobre no va poder ser enterrat a l’interior de la Iglesia de Santo Domingo, com si hi estan els seus pares, va rebre sepultura a l’atri de l’església. Passats els anys, un grup d’estudiants van iniciar una campanya per a fer-li un mausoleu al General, el qual va ser inaugurat el dia de l’aniversari de la mort del Pròcer de 1903, obra de l’escultor italià Ettore Ximenes. Al costat de la porta, al terra, hi ha una placa que recorda el lloc original on va estar enterrat Belgrano.\nTota aquesta ruta es pot complementar amb la ruta històrica dels Inicis d’un País, tant per la zona en la que les dues rutes es desenvolupen, com pel context històric.\n20 de juny o 27 de febrer\nyyQuin és el dia de la Bandera a Argentina?, el dia de la bandera és…\nCategories: Diumenge per Buenos Aires, Low Cost per Buenos Aires\nTagged as: Argentina, Buenos Aires, calendari, Gratis de motxiller per Àsia, Monserrat\nViatjar fora d’Argentina sense sortir de Buenos Aires


Cuino ergo sum: de desembre 2019\nAmanida de cuixes de guatlla en escabetx amb raïm Moscatell\nAmb la mateixa recepta d'escabetx que vam fer fa un temps amb bulgur (aquí, la recepta), en aquesta ocasió emplatem les cuixes de guatlla en fred, sobre escarola, a mode d'amanida, i molt ben acompanyades per la frescor, dolçor i punt d'acidesa del raïm blanc Moscatell.\nCom a base del plat, fulla verda amb personalitat, com l'escarola.\nAmanim, és clar, amb el mateix escabetx...\nLleuger, lleuger, que ja portem molta guerra darrerament.\nPublicat per Albert Aragay a 20:40 Cap comentari:\nUn clàssic francès que no necessita presentacions. No sé com hem trigat tant a fer-lo a casa. Ha sigut de casualitat, perquè m'havia sobrat, d'una banda, crema anglesa i, de l'altra, unes clares. Era evident: calia fer una illa flotant sobre crema anglesa a la vainilla i caramel.\nQuè bo, i què fàcil, i què ràpid!\nPer a les illes:\n- Ametlla granet\nPer fer la crema anglesa, posem en un cassó la llet amb els rovells, el sucre i la vanilla (al natura, seca, sucre vainillat...?), remenem constantment i al foc baix mantenim cocció fins al punt de napat o 83º. Retirem del foc i deixem refredar.\nPer a les illes flotants, muntem les clares amb el sucre, a punt de neu.\nPosem la barreja d'aigua i llet al foc amb vainilla (o extracte, o sucre vainillat...?). Sense que bulli, introduïm quenelles de les clares, fetes amb dues culleres soperes. Deixem un parell de minuts per cada banda i retirem sobre paper per assecar l'excés d'humitat.\nA banda, hem de fer caramel a sec.\nI ja ho tindrem tot preparat per a l'emplatat.\nPlat soper, clares, crema anglesa a la vainilla... i a gaudir.\nLa prova de flotabilitat...\nPublicat per Albert Aragay a 6:17 Cap comentari:\nPublicat per Albert Aragay a 18:42 2 comentaris:\nPublicat per Albert Aragay a 18:23 Cap comentari: