El color en el cinema – Arch Stanton\nUna disciplina anomenada Psicologia del color analitza com percebem i ens comportem davant diferents colors, així com les emocions que susciten en nosaltres. Aquesta ha comprovat que un color pot condicionar per exemple, estats d’ànim. El camp del màrqueting ha investigat molt al respecte i el món audiovisual també. En el primer cas es busca la venda d’un producte (hi ha moltes coincidències en empreses del mateix sector), en el segon, l’atenció de l’espectador i una comunicació més eficaç d’una idea.\nHi ha certs aspectes subjectius que intervenen, de manera que cal no oblidar que poden existir certes variacions en la interpretació i el significat entre cultures i el context geogràfic i històric. Per exemple, a molts països el blau i el vermell es relacionen amb dues ideologies o postures polítiques antagòniques (color polític) i ens podríem remuntar segles enrere per a trobar una explicació d’aquesta associació (pot donar-se just a la inversa en altres països).\nHer (Spike Jonze, 2013) Font imatge: compte de Twitter @CINEMAPALETTES\nEn línies generals els colors principals transmeten aquestes sensacions:\nBlau: Color fred. Evoca reflexió i sentiment; però també es diu d’ell que és passiu i associatiu. Per l’associació que en fem amb el cel i el mar pot transmetre calma i tranquil·litat. També satisfacció, tendresa, estabilitat i afecte. Depèn el context també pot associar-se a la tristor, fredor o racionalitat.\nVerd: Color fred. És un color immutable. Els seus aspectes afectius són la persistència, l’autoafirmació, lideratge i l’autoestima. Té una associació molt clara i universal amb la natura, el medi ambient, i per tant, la vida.\nVermell: Color càlid. Representa la força de voluntat, passió, competitivitat, eficient. Els seus aspectes afectius són l’amor, l’excitabilitat i la sexualitat. També pot transmetre nervis. Pot associar-se a allò maligne, per exemple, a l’infern.\nGroc: Color càlid. Representa l’espontaneïtat i és excèntric, actiu, energètic, agosarat, expansiu i ambiciós. Els seus aspectes afectius són l’expectació, l’originalitat, la seguretat. S’associa directament amb el sol i la calor.\nGris: Representa la neutralitat i és imparcial, aïllant, absent de compromís. Però també evoca pau i elegància.\nNegre: Representa el límit, l’infinit, l’absolut. És negació, renúncia, por, extrem, rebuig, extinció, terror. En l’àmbit de la vestimenta és un color que per se sempre pot quedar bé, és elegant i diuen que aprima. Al seu torn, dur una vestimenta negra és mostra de dol, per tant en moltes cultures té una relació directa amb la mort.\nBlade Runner (Ridley Scott, 1982) Font imatge: compte de Twitter @CINEMAPALETTES\nEls colors freds (verd, blau, violeta) en general deprimeixen i els càlids (vermell, taronja, groc) exalten. Els colors càlids donen impressió de proximitat, i els freds de llunyania. Per tant, els objectes amb aquests colors donen la sensació d’apropar-se o allunyar-se en funció d’aquest. També influeix el valor de la intensitat tonal de cada color: els valors alts, il·luminats, suggereixen grandiositat, buit. Els valors baixos, poc il·luminats, suggereixen aproximació.\nEls fons il·luminats i clars intensifiquen els colors, donen ambient d’alegria i els objectes tenen més importància en el seu conjunt. Els fons foscos debiliten els colors, entristeixen els objectes que es difuminen i perden importància en el conjunt.\nQuant al pes dels colors, podem dir que en general els colors càlids, els foscos i les terres pesen més que els colors freds. A més els colors càlids s’apropen cap l’espectador i els freds s’allunyen. Els tons clars sobre fons fosc pesen més que els foscos sobre fons clar. A igualtat de fons, és més pesat el to que té més contrast. Si col·loquem una zona negra al costat d’una blanca ha de ser més gran la negra, per contrapesar-la.\nEls colors tendeixen a “tenyir-se” en funció del que l’acompanya: Un color càlid al costat d’un fred creen una relació de contrast i destaquen més els dos. Dos càlids junts es veuen més freds. Dos freds un al costat de l’altre es veuran més càlids. També s’influencien, un exemple en seria el conegut efecte Bezold.\nPel que fa a superfícies cromàtiques i la relació entre la lluminositat d’un color i la seva extensió o àrea que ocupa (força expansiva), cal dir que el groc té 3 vegades més poder expansiu que per exemple el violeta; el taronja té el doble de poder expansiu que el blau.\nBlade Runner 2049 (Denis Villeuneve, 2017) Font imatge: compte de Twitter @CINEMAPALETTES\nL’ús del blanc i negre en el cinema és una pràctica que es remunta als seus inicis, ja que no es disposava de la tecnologia adequada per enregistrar en color.\nEls cineastes que treballaven en blanc i negre, van arribar a adquirir una gran destresa fotogràfica i professionalitat pel que fa a contrastos entre llum i ombres i en l’ús de la il·luminació. Eren capaços de crear ambients molt ben trobats, així com atorgar una estètica concreta, o emfatitzar algun aspecte de personatges en funció de la llum. Fritz Lang n’és un exemple.\nTanmateix, i encara que pugui semblar un anacronisme, avui en dia encara són molts els cineastes que opten per utilitzar el blanc i negre en les seves pel·lícules. El contrast i els clarobscurs del blanc i negre són capaços d’exaltar (però també d’aplanar) el “moviment” d’una superfície, més eficaçment que no pas amb el color. L’Home elefant (David Lynch, 1980), Blancaneu (Pablo Berger, 2012) o Nebraska (Alexander Payne, 2013) en són alguns bons exemples.\nEl blanc i negre tradicionalment se sol utilitzar també per als flashbacks; fins i tot ha donat lloc a solucions imaginatives i fer-ho a la inversa, el present es mostra en blanc i negre i el passat en color. Sigui d’una forma o altra, el color es converteix en un element que acostuma a diferenciar el present del passat en la ficció.\nA La llista de Schindler (Steven Spielberg, 1993) una nena apareix amb vestit de color vermell. És un dels pocs moments de la pel·lícula on tenim color. Un homenatge a un personatge de la novel·la d’en Thomas Keneally, una nena que sempre li agradava vestir de vermell. És una metàfora de la vida, el color i la innocència enmig la mort, la foscor i guerra; i un dels exemples més famosos d’ús del color d’una forma original de la història recent del cinema.\nEL COLOR AVUI\nEl director artístic en coordinació amb el director es dedica en la majoria de produccions a crear una paleta de colors per dotar d’una estètica homogènia el film.\nActualment, el canvi de color o la seva saturació i intensitat, es realitza per mètodes digitals. El colorista és una figura clau en totes les postproduccions. Els principals motius pels quals aquest pot fer algun (o molts) retocs de color en fotogrames i segons les indicacions del director artístic, són:\nEmfatitzar algun element de la composició.\nRecrear l’atmosfera cromàtica d’una època normalment passada o futura.\nSuggerir i subratllar efectes determinats o un efecte anímic concret.\nFàcilment detectem quan hi ha una bona direcció artística darrere un film i s’ha treballat bé el tractament visual, i en concret, tot el relacionat amb el color. Normalment quan acabem de veure un film o recordem aquest, sempre ens transporta a un color, o una paleta o esquema de colors; si això és dóna, normalment és perquè el seu grafisme, posada en escena, vestuari, etc formen un “tot” coherent que s’ha pensat prèviament i amb una clara intenció comunicativa.\nHero (Zhang Yimou, 2002). Z. Yimou, potser per haver estat director de fotografia previ ser un dels realitzadors més reconeguts internacionalment, juga molt amb el significat dels colors en les seves pel·lícules.\nEn resum, el color no és només un adorn. Mitjançant el seu bon ús, s’aconsegueix: augmentar o reduir l’expressivitat de la pel·lícula, així com crear l’atmosfera adequada per a una recepció més eficaç del nostre missatge.\nEs recomana llegir:\nEl esquema de color en el cine (revista Fotogramas). Enllaç aquí.\nLa magia del etalonaje en el cine: así afecta el color a nuestras emociones sin que nos demos cuenta (Eldiario.es). Enllaç aquí.\nEtiquetat cine, cinema, color, cultura audiovisual, Fotografia, Fritz Lang, narrativa, postproducció, Steven Spielberg\nEntrada prèvia Gèneres cinematogràfics\nEntrada següent Angulacions i moviments de càmera\nOne thought on “El color en el cinema”


‘ROADTONEWYORK 2019', per l'Esport Inclusiu dels infants amb autisme - Associacio Aprenem Autisme\nHomeEsdevenimentsNoticies‘ROADTONEWYORK 2019′, per l’Esport Inclusiu dels infants amb autisme\nQuan córrer té més sentit: ‘ROADTONEWYORK 2019’ última etapa del projecte solidari #6MAJORS6REPTES per l’esport inclusiu dels infants i jove amb autisme.\nAlbert Navarro, únic corredor al món que realitzarà les 6 World Marathon Majors de forma solidària.\nEl pròxim 3 de novembre tindrà lloc la celebració d’una de les Maratons més importants en l’àmbit internacional: la Marató de Nova York amb més de 50.000 corredors inscrits. Una carrera que està inclosa en les 6 World Marathon Majors (Nova York, Boston, Berlín, Londres, Chicago iTòquio).\nA la línia de sortida estarà l’Albert Navarro, que acaba el seu repte solidari #6majors6reptes corrent la Marató de Nova York amb el mateix objectiu amb el que el va iniciar l’any 2013: sumar kilòmetres per l’autisme per tal de recaptar fons perquè infants i joves amb autisme de l’Associació Aprenem facin esport inclusiu. L’Albert ha trobat la força per impulsar aquest projecte i córrer les 6 majors de forma solidària en els seus fills, el Pau i el Jaume, amb diferents graus d’autisme.\nL’Albert Navarro ja ha realitzat Chicago (2013), Boston (2014), Berlín (2016), Londres (2017), Tòquio (2018) i aquest pròxim 3 de novembre del 2019 finalitza el projecte #6majors6reptes amb la Marató de Nova York i el projecte ROADTONEWYORK2019.\nNomés 5.000 corredors a tot el món han completat les 6 World Marathon Majors i 89 d’aquests són de l’estat espanyol, però cap ho ha fet de forma solidària per la inclusió en l’esport de les persones amb autisme.\nL’autisme és encara un trastorn molt desconegut. Hi ha encara nombrosos mites i tòpics que pesen sobre les persones amb autisme i constitueixen veritables barreres per a la seva plena inclusió social. En aquest sentit, estudis recents posen de manifest que aquest col·lectiu té pitjors resultats de salut que la població en general, sent el sobrepès una de les condicions físiques més prevalents i més fàcilment evidenciables. Per tant, tenen un major risc a patir malalties secundàries, considerades com a problemes mèdics, emocionals o socials.\nPer tant, l’esport és un instrument molt important per a millorar les seves condicions de vida, incrementar les seves capacitats i el seu desenvolupament personal que els permetrà gaudir d’una vida social integrada i normalitzada. L’Albert Navarro ha aconseguit amb totes les donacions dels projectes anteriors que aproximadament 100 infants amb autisme d’Aprenem facin esport inclusiu amb un suport específic.\nLes donacions per fer possible aquest projecte es poden fer a la campanya que l’Albert ha creat al portal ‘El meu gra de sorra’: https://www.migranodearena.org/reto/20385/road-to-new-york-2019. Les donacions aniran íntegrament destinades perquè els infants i joves amb autisme d’Aprenem puguin fer esport inclusiu amb una persona de suport.\nVídeo del projecte:https://youtu.be/paqaqIu74MI\n« Previous Article [:ca]Grups d'Ajuda Mútua, un espai vivencial per a compartir.[:es]Grupos de Ayuda Mutua, un espacio vivencial para compartir.[:] 25 juliol, 2019\nNext Article » [:ca]Cinema per a tothom! Diumenge 20 d'Octubre a les 12h [:] 9 octubre, 2019


Els Jocs Olímpics d’Hivern i el despoblament rural – Marfanta\n'Plegats es faran la foto que sortirà a la primera plana dels periòdics, i el despoblament rural continuarà si al Parlament de Catalunya i a les Corts de Madrid no s’aproven lleis per remeiar-ho'\nL'entrada a Prat de Comte absolutament nevat el 10 de gener del 2021, durant el temporal Filomena. // ACN.\nEl 70% del territori català, que només disposa del 10% de la població, sofreix regressió econòmica, social i demogràfica continuada. Sofreix de bo de bo quan un avi no pot cobrar la pensió de jubilació al seu poble i l’ha d’anar a buscar al cap de comarca o al poble més gran del costat, quan una àvia no pot anar a comprar sal, farina o arròs a una botiga perquè la darrera existent ja va tancar, el pagès no pot reparar el seu tractor per no existir ni taller mecànic ni ferrer per soldar-li la peça malmesa, entre molts altres problemes socials que no hi qui els solucioni.\nLa causa que ho ha provocat és que els joves han estudiat a l’institut del cap de comarca, han passat molts d’ells a la universitat, han acabat la carrera i no tenen feina al seu poble. Altres persones han hagut d’emigrar per necessitat de pura subsistència, a vegades acompanyats de la família i els fills. La població cada any és més envellida, no hi ha recanvis generacionals, els pobles es queden sense gent, els comerços i altres professionals han de de baixar les persianes per manca de clientela, l’economia decau, la societat per raó natural es degrada fins a l’extrem de no disposar de joves per representar els ajuntaments. Poc a poc i any rere any tot es desploma. El poble se’n va a “pique” quan només fa trenta any tenia el doble dels habitants dels que té ara i funcionava.\nEl despoblament rural és un tema que els partits polítics els tenen als seus programes electorals. “S’hi ha de donar solució”, diuen. De les universitats surten cada dia estudis molt valuosos que ens expliquen amb gràfics i sistemes sofisticats com decau la població i l’economia. A Catalunya tenim el 70 % del territori i a Espanya tenen el desequilibri territori-habitants superior al nostre. “Teruel Existe” ha presentat a les Corts una proposta confeccionada i ratificada per més 300 col·lectius de tota Espanya demanant ajuda als seus diputats. Autonomies, diputacions, consells comarcals realitzen estudis i més estudis, repeteixo, la majoria de qualitat, ben muntats i molt ben definits però arriba el tema als polítics que hi han de posar remei, i mai es troba el moment de legislar les lleis que posteriorment els governs han d’aplicar per solucionar els problemes que queden ben aclarits als estudis realitzats.\nI mentre, l’Ajuntament de Barcelona, la Generalitat i el Govern de Madrid, se’ls ha encès la imaginació i volen posar en marxa els Jocs Olímpics de Barcelona-Pirineus. Ja només el títol deixa entreveure la irracionalitat del projecte. S’hi han d’invertir milions i milions d’euros i al PSOE li interessa muntar aquest espectacle per demostrar que estimen Catalunya. Així a la taula del diàleg, que diuen que aviat es posarà en marxa, finançaran els Jocs d’Hivern i ampliaran la tercera pista de l’aeroport de Barcelona com si es tractés d’una donació i ho posaran la balança per explicar les inversions que s’han de fer a Catalunya. Plegats es faran la foto que sortirà a la primera plana dels periòdics, i el despoblament rural continuarà si al Parlament de Catalunya i a les Corts de Madrid no s’aproven lleis per remeiar-ho. Lleis per incentivar el treball als pobles petits, habilitar habitacles abandonats o enderrocats amb diners públics per facilitar-lo als joves que hi vulguin anar a viure, crear un inventari de finques ermes per facilitar-lo als pagesos que les vulguin treballar, conscienciar als joves a establir-se o a tornar als pobles on van nàixer, ajudar als nous emprenedors amb diners públics a emprendre noves feines que creien llocs de treball, abaratir el preu de la llum als pobles que són excedentaris pels parcs eòlics que disposen, obligar als bancs a disposar d’un empleat una hora per dia o cada dos dies per atendre els pensionistes i moviments bancaris annexes que es puguin necessitar o que els grans supermercats, quan se’ls ha donat permís per obrir un establiment al poble gran, hagin d’atendre les necessitats dels habitants dels pobles petits, entre altres.\nSi comparem la inversió que representarien el Jocs Olímpics d’Hivern, amb les ajudes que necessiten 8.000 pobles de tota Espanya per revertir el despoblament, és la “xocolata del lloro”. Als pobles petits, els cal una petita empenta que representen milions d’euros però que sense dubte és molt inferior a la que s’hauria de portar a cap per muntar unes instal·lacions que serviran per pocs dies, que destruiran el paisatge i no solucionaran el problema del despoblament de Jaca o del Pirineu.\nAls pobles de muntanya s’hi han d’aplicar accions per incentivar la feina, crear riquesa amb ajudes directes, disposar d’una finestra única per tal que els projectes no s’eternitzin en mans dels funcionaris dels diferents departaments, i dotar d’una comissió d’urbanisme amb criteris de poble i no de capital com funcionen actualment, i tenir bones comunicacions.\nSi els diputats legislen aquestes lleis i altres que ajudin directament als pobles regressius de Catalunya i d’Espanya, el despoblament es revertirà. La riquesa crea activitat econòmica mentre la pobresa la malmet. Actualment la manca de legislació favorable destrueix les iniciatives que als mateixos pobles existeixen per manca de petites ajudes que no es disposen. Els alcaldes tenen ganes de solucionar la regressió però necessiten armes legislades des dels parlaments que hi juguin a favor.\nEn el meu llibre El despoblament rural, al final explico quines lleis s’han de crear o reformar a Madrid i a Barcelona. Són peticions que les aporten personalitats que coneixen i viuen de primera mà el despoblament. Al final defineixo les conclusions que els il·lustres diputats han de treballar per aprovar-les i fer-les possibles. El País necessita millor això que Jocs Olímpics i efímeres grans inversions que només serveixen per relluir els líders del moment. Amb petites ajudes crearíem riquesa i revertiríem el despoblament. Trauríem de la possible desaparició milers de pobles de tota Espanya i només des dels parlaments ho podem fer possible.\nTags: BarcelonaCatalunyaDespoblamentDiumengeMRFGandesaGeneralitat de CatalunyaJocs OlímpicsOpinióPirineusPolíticaTerra AltaTerres de l'Ebre


Detinguts tres homes en ser sorpresos a l'interior d'una casa d'ormeig a Xàtiva | Valencia Extra\nDetinguts tres homes en ser sorpresos a l'interior d'una casa d'ormeig a Xàtiva\nEn el registre del vehicle d’un d’ells es va localitzar dos cabassos de carxofes, furtats unes hores abans en un camp proper\nAgents de la Policia Nacional han detingut a Xàtiva a tres homes de 41, 44 i 54 anys, d’origen espanyol, com a presumptes autors dels delictes de robatoris amb força i furt, després de ser sorpresos a l’interior d’una casa d’ormeig. A més en el vehicle d’uns ells, es localitzà dos cabassos de carxofes, que havien sigut furtats unes hores abans. Gràcies al dispositiu establit s’han esclarit sis robatoris amb força i sis furts.\nEls agents realitzaven un dispositiu de vigilància principalment en hores nocturnes en la zona rural al costat de l’hospital de Xàtiva perquè s’havien produït una sèrie de furts d’hortalisses i robatoris amb força en cases d’ormeig, quan van sorprendre tres homes a l’interior d’una casa d’ormeig regirant uns armaris que hi havia en el seu interior.\nEls policies van esbrinar que havien accedit a l’interior després de fracturar el clos del perímetre exterior i fracturar la porta d’entrada, així com que portaven diversos tornavisos, palanquetes i guants. Els agents van localitzar un vehicle, propietat d’un d’ells, estacionat en els voltants i en interior hi havia dos cabassos plens de carxofes recentment recol·lectades i més eines. Els policies van esbrinar que les hortalisses i les eines localitzades havien sigut sostretes, pel que sembla, d’un camp pròxim unes hores abans.


CASA SEAT abre sus puertas al mundo Els centres escolars de Tossa tornen a obrir amb moltes mesures de seguretat i menys alumnes Comencen les obres d'asfaltatge de 16 carrers de la ciutat de Girona Banyoles obre dissabte la temporada de bany a l'Estany\nBaix Empordà - 30/03/2020 - 11:59\nEl grup aplega 250 voluntaris i fabrica 1.000 mascaretes cada dia\nSota el nom de Moviment Solidari Calonge Covid-19 s'ha organitzat un grup de voluntaris i voluntàries per fer mascaretes que es reparteixen sense cost als col·lectius sanitaris i socials que més ho necessitin. Aquest moviment coordina ja un grup de 250 persones que ja han elaborat i repartit 5.000 mascaretes per contribuir a prevenir el contagi del Covid-19. La iniciativa compta amb la col·laboració de l'empresa Robin Hat, de Rubí, que està especialitzada en la fabricació de gorres sanitàries.\nEl Moviment Solidari Calonge Covid-19 ara fa una crida a les persones o empreses que tinguin algún tipus de tela per poder continuar elaborant mascaretes. Des del moviment demanen la donació de roba, siguin llençols, cortines o altre material de tela que els permeti continuar amb la producció voluntària de mascaretes, que reparteixen gratuïtament. Fins avui aquest moviment ja ha fabricat 5.000 mascaretes, que han repartit a serveis essencials com la Policia Local, farmàcies, supermercats, o residències de gent gran, entre d'altres. El moviment compta amb la col·laboració de l'Ajuntament de Calonge i Sant Antoni, i de diverses empreses que han fet donatius ja sigui amb material per fabricar mascaretes com amb aportacions econòmiques. L'objectiu és que tothom que ho necessiti disposi de mascaretes, que s'entreguen gratuïtament. El grup de voluntaris s'ha organitzat per poder recollir el material per fer les mascaretes garantint les mesures de protecció necessàries per evitar la propagació del Covid-19, així com el repartiment.\nLes persones o empreses que vulguin col·laborar amb aquest moviment s'han de posar en contacte amb Christine Demeuldre per Whatsapp al 652 70 88 67.


Windy Whistle Cottage Fowlis Wester Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 10 allotjaments a Fowlis Wester.\nDubheads, Fowlis Wester, Regne Unit - Veure al mapa\nMés informació sobre Windy Whistle Cottage\nAl visitar Buchanty, vosté es sentirà com a casa a Windy Whistle Cottage, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Windy Whistle Cottage, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix magatzem d'equipatge per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD, nevera per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Windy Whistle Cottage la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Buchanty.\nAllotjaments a Fowlis Wester


Pension Christl Caldaro Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSan Antonio 23 / St. Anton 23, Caldaro Sulla Strada Del Vino, Caldaro, Itàlia, 39052 - Veure al mapa\nMés informació sobre Pension Christl\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Pension Christl és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Caldaro. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Pension Christl, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar, restaurant, ascensor.\nL'ambient de Pension Christl es reflexa en cada habitació. calefacció, servei de despertador, balcó/terrassa, telèfon, aparell de televisió són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Pension Christl la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Caldaro.


Tomba antropomorfa - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nUna tomba antropomorfa és un tipus de sepultura excavada a la superfície d'un terreny rocós, amb una profunditat de 30 a 40 cm, en un indret on un aflorament de roca queda descobert, i que es caracteritza pel fet que pren la forma i la mida de la persona que hi és sebollida. També són conegudes amb el nom de tombes olerdolanes, pel fet que al conjunt monumental d'Olèrdola s'hi troben en gran nombre i és on es van documentar i estudiar per primera vegada, a principis del segle xix. Aquest tipus de tomba és pròpia dels segles IX, X i XI, i la seva presència és un bon indicador de l'habitatge de l'indret en època altmedieval. Habitualment, les tombes es troben al costat d'una església i tenen una orientació concreta, mirant cap a l'est, és a dir, amb el cap a ponent i els peus a llevant, la qual cosa s'ha relacionat amb la simbologia cristiana, i fa referència a la Resurrecció, col·locant els peus en direcció cap a Jerusalem per aixecar-se el dia del Judici Final i anar a l'encontre de Crist a l'Hort de les oliveres.\nTomba antropomòrfica del Castell de Fontova\nTombes antropomorfes a l'Esquerda\nTombes antropomorfes al Castellot de Viver\nLa capçalera pot ser de dos tipus: tallada en angles rectes o bé arrodonida, en arc de ferradura. Segons del Castillo, que ha investigat les tombes antropomorfes a Catalunya, Aragó i Castella, les primeres predominen a la zona oriental i les segones a l'occidental, a Castella.\nDe tombes excavades a la roca se'n troben d'èpoques més reculades, però de formes diferents de l'antropomòrfica. Precisament la forma de la tomba està relacionada amb la cronologia. Entre els segles vi i vii, i allargant-se fins a l'IX, es construïren tombes de forma rectangular o trapezoïdal. Les tombes pròpiament antropomorfes o olerdolanes són pròpies dels segles IX a XI, juntament amb les pisciformes o de formes arrodonides. D'altra banda, també es troben cistes, és a dir, tombes excavades sobre terra de tipus argilós, amb els contorns delimitats per lloses o pedres planes, contemporànies de les tombes antropomorfes i que arriben fins a la baixa edat mitjana.\nUbicació i distribució geogràficaModifica\nLes tombes cavades a la roca algunes vegades es troben isolades, tanmateix, el més normal és de trobar-les agrupades en conjunts i situades vora una església, és a dir, en una zona sagrada o sagrera. Les sepultures d'adolescents o d'infants i nadons algun cop són agrupades seguint un ordre especial, com el predomini de les infantils en algunes zones (a Viver o, potser, a la dels Albats d'Olèrdola), generalment, però, hom troba barrejades tombes que devien pertànyer a individus d'edats diferents, el que fa pensar en una agrupació de tipus familiar (per exemple al Pla dels Albats d'Olèrdola).\nDe tombes amb formes rectangulars i trapezials, de la primera època, se'n troben a tot Catalunya i a les Illes Balears, però de tombes antropomorfes se n'han trobat amb més abundància a la Catalunya Vella. Les comarques on hi ha més casos documentats i estudiats són el Berguedà, Osona i l'Empordà, així com les comarques properes: el Solsonès, el Bages, l'Anoia, el Ripollès i el Gironès. També n'hi ha al Vallès, al Penedès, on hi ha el conjunt d'Olèrdola, al Baix Llobregat i al Maresme.\nAlguns dels jaciments arqueològics remarcables on hi ha tombes antropomorfes són:\nL'Esquerda, entorn de l'antiga església de Sant Pere de Roda\nBanyoles: Santa Maria i també església monàstica de Sant Pere de Juïgues\nEn determinats casos també se'n troben dins el subsòl de les esglésies, cosa que pot ser deguda al fet que es tracta d'esglésies que anteriorment eren més petites i l'ampliació posterior es va fer sobre tombes ja excavades. Pot ser el cas de:\nSanta Maria de Lluçà al claustre.\nSant Andreu de Sagàs als tres absis romànics.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Tomba antropomorfa\n↑ Alexandre de Laborde les esmenta en el seu Voyage Pittoresque et Historique en Espagne 1807-1818.\n↑ 2,0 2,1 Daura i Jorba, A.; Galobart i Badal, J. «Les tombes medievals excavades a la roca. El cas del Bages». Dovella, 5, 1982, pàg. 13-23.\n↑ 3,0 3,1 3,2 Bolós i Masclans, J.; Pagès i Paretas, M. «Les sepultures excavades a la roca». Acta historica et archaeologica mediaevalia, Annex Núm.: 1 Necròpolis i sepultures medievals de Catalunya., 1982 [Consulta: 21 febrer 2016].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Tomba_antropomorfa&oldid=26651225»\nDarrera modificació: 16 març 2021 a les 00:23\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 16 març 2021 a les 00:23.


Ossobuco amb prunes - Receptes cartesianes\nOssobuco amb prunes\n1 branqueta api\n3 unitats (525 g), o 160 g de sofregit de ceba ceba\n3-4 branques julivert fresc\n1 cullerada (14 g) oli\n4 talls (1 kg) ossobuco\n250 g prunes seques (o prunes dessecades)\n400 g vi blanc sec\n• ESCOLA DE LA DONA (Taller impartit per Assumpta Miralpeix): “Les fruites a la cuina” (p. 17), Diputació de Barcelona, Barcelona, 2014-2015\n• MIRALPEIX, Assumpta: "Cuina de mercat" (p. 513), Random House Mondadori- Rosa dels Vents, Barcelona, 2005\nQuina carn de la vedella és, l'ossobuco?\nL'ossobuco -osso buco en italià significa os buit- és el jarret de vedella tallat perpendicularment a l'os a rodanxes d'uns 2 cm de gruix; conté l'os i el moll de l'os. És un plat d'origen italià, però força popular a Catalunya. Requereix una cocció llarga; per això preferim fer-lo en olla de pressió.\nAntelació molt aconsellable\nAquest plat millora molt amb el repòs. Val la pena fer-lo com a mínim la vigília.\nPodeu fer tota la recepta amb antelació, reservar l'olla a la nevera un cop s´hagi refredat, i tornar a escalfar tota la cassola abans de servir (encara que ens passem una mica de temps de cocció, aquesta carn queda bé).\nTambé podeu coure la carn amb antelació (procesos 1 a 4), reservar l'olla a la nevera un cop s´hagi refredat, i deixar per abans de servir la cocció amb les prunes (procés 5).\n4 talls d'ossobuco (1 kg aproximadament)\nEixugueu els talls de carn amb paper absorbent de cuina.\nTalleu una mica les vores dels talls perquè en coure no s'encongeixin.\nEnrossiment de la carn\n1 cullerada d'oli d'oliva verge extra (14 g)\nPoseu l'oli a l'olla de pressió súper-ràpida i escalfeu-lo (sense tapadora de pressió).\nPoseu a l'olla els talls d'ossobuco que us hi càpiguen sense superposar-se, daureu-los per una cara, tombeu-los i daureu-los per l'altra cara (sense tapadora de pressió).\nSalpebreu els talls, traieu-los de l'olla amb una escumadora i passeu-los a un tàper. Tapeu el tàper i reserveu-lo.\nSi no us han capigut tots els talls a l'olla, repetiu els dos pasos anteriors amb els que queden (si cal, afegiu-hi abans una mica d'oli).\nElaboració del sofregit de ceba\nPodeu estalviar-vos aquest procés si disposeu de 160 g de sofregit de ceba.\n3 cebes (525 g), pelades i picades\nPoseu la ceba a l'olla on heu enrossit la carn (si ja no queda oli a l'olla, afegiu-n'hi una mica): sense tapadora de pressió, a foc lent, uns 10 min (fins que la ceba s'hagi estovat); si cal, desglaceu l'olla (afegiu-hi una mica d'aigua i, quan sigui calenta, remeneu i raspeu la glaça que ha quedat enganxada a la base de l'olla, per tal d'aprofitar-la i i que quedi integrada a la salsa).\nCocció de la carn\n400 g de vi blanc sec\nAfegiu-lo: a foc fort, destapat, uns segons, per evaporar l'alcohol.\nAfegiu a l'olla els talls d'OSSOBUCO enrossits que havíeu reservat, amb el suc que han deixat anar.\nAfegiu-hi també les herbes:\npodeu fer un ram amb la fulla de llorer i les branques de farigola fresca, api i julivert (podeu lligar-lo amb fil de cuina);\no bé podeu posar la farigola -seca, si voleu- en una bola de reixeta per a herbes i espècies, posar la fulla de llorer, i fer un ram amb l'api i el julivert (podeu lligar-lo amb fil de cuina).\nTapeu l'olla amb la tapadora de pressió. Poseu-la al foc i espereu que aparegui la segona ratlleta de l'indicador de pressió; abaixeu el foc i compteu 17 min; apagueu el foc i espereu que baixi la vàlvula.\nCocció de la carn amb prunes\n250 g de prunes seques (també se'n diuen prunes dessecades) amb pinyol, tret el pinyol\nPoseu les prunes a l'olla.\nTorneu a tapar l'olla amb la tapadora de pressió. Poseu-la al foc i espereu que aparegui la segona ratlleta de l'indicador de pressió; abaixeu el foc i compteu 2 min; apagueu el foc i espereu que baixi la vàlvula.\nControleu que la carn quasi es separa de l'os; si no és així, poseu-la al foc, amb tapadora de pressió, uns minuts més.\nRetireu les herbes.


l’excel·lència perd Rafael Sánchez Ferlosio - BARCELONA RADICAL\nl’excel·lència perd Rafael Sánchez Ferlosio\nRafael Sánchez Ferlosio, un gegant de la literatura espanyola, premi Cervantes 2004, va morir ahir a la clínica madrilenya Moncloa als 91 anys. Els periodistes barcelonins el recordem al ritual dels dinars de l’hotel Ritz, cada vegada que publicava o reeditava un llibre, on\nli agradava envoltar-se dels seus amics barcelonins, com Carles Sentís, Rafael Argullol, Carlos Trías, Félix de Azúa o Javier Fernández de Castro. Preferia aquest format a les rodes de premsa, perquè, en aquella companyia, s’assegurava un diàleg del seu gust.\nFill de l’escriptor Rafael Sánchez Mazas –prebost falangista i fugaç ministre de Franco, que es va salvar d’un afusellament segons la història que la novel·la Soldados de Salamina, de Javier Cercas, va instal·lar en l’imaginari col·lectiu– i de la italiana Liliana Ferlosio, va néixer a Roma –on el seu pare era corresponsal de l’ ABCel 1927. Va fer el servei militar a Tetuan el 1952, recomanat ni més ni menys que pel fundador de la Legió, José Millán-Astray. A la facultat de Filosofia de la Universitat Complutense, on va cursar el doctorat, va conèixer els autors de la generació dels cinquanta, Ignacio Aldecoa, Jesús Fernández Santos i Carmen Martín Gaite, amb qui va estar casat del 1953 al 1970. El seu fill Miguel va morir de meningitis als vuit mesos de vida, i la seva filla Marta, als 29 anys, víctima de la sida, que va contreure després d’injectar-se heroïna amb una agulla contaminada. Ferlosio es va casar després amb Demetria Chamorro, amb qui va tenir una filla.\nLa seva primera obra va ser Industrias y andanzas de Alfanhuí (1951), una mena de faula fabulosa realista que el seu pare i Juan Benet consideraven que era la seva millor obra. Però, sobretot, és conegut per ser l’autor de la gran novel·la del realisme espanyol del segle XX, El Jarama, que va guanyar el premi Nadal del 1956 i inaugura la novel·la moderna espanyola. En aquesta obra es reprodueix la parla dialogada d’un grup de joves que fan un pícnic al costat del riu i passen una jornada que sembla intranscendent fins que el riu s’empassa una de les noies. L’autor va renegar posteriorment d’aquesta obra: “Una equivocació. Aquesta novel·la va ser un invent de Josep Maria Castellet; es va equivocar ell inventant-se-la i em vaig equivocar jo escrivint-la”. En qualsevol cas, aquella arrencada tan poderosa de la seva carrera va fer que fins i tot s’arribés a parlar d’ell com un possible candidat al Nobel, però, a finals dels anys setanta, l’acadèmic hispanòfil Artur Lundkvist, jurat del premi suec, el va qualificar d’“esperança frustrada” en una entrevista a Solna amb La Vanguardia Es referia, sens dubte, al seu prolongat silenci narratiu –va estar trenta anys sense publicar cap novel·la, només uns quants contes i articles– fins que el 1986 va treure al mercat alhora la novel·la El testimonio de Yarfoz–ambientada en un país imaginari a la vora del riu Barcial–, de què havia redactat inicialment una primera versió a començaments dels setanta, i dos assajos, Campo de Marte. El ejército nacional Mientras no cambien los dioses, nada ha cambiado, una invectiva contra el culte al sacrifici, així com els articles de La homilía del ratón.\nDes d’aleshores, Ferlosio va abandonar la ficció –amb l’excepció d’algun conte– i es va centrar exclusivament en l’assaig. Moralista en el sentit clàssic del terme, amant de les formes breus (alguns dels seus aforismes són excel·lents), es mostrava enormement culte, erudit i posseïdor d’una original visió, regida per la més absoluta llibertat de pensament i una profunda preocupació per la forma. Els seus temes eren el poder, l’exèrcit, el terrorisme, els nacionalismes, la identitat, el malbaratament cultural, el\ncinema, els diners, el fariseisme polític... Els seus crítics l’acusaven de vegades de confús i d’addicte a la digressió, cosa que els seus seguidors justament adoraven.\nCom Ramón Gómez de la Serna, que va inventar un gènere literari (la greguería ell va crear els pecios, peces assagístiques breus, fragments o restes d’una altra peça major que no va arribar mai a bon port.\nAltres llibres seus són Vendrán más años malos y nos harán más ciegos (1993), La hija de la guerra y la madre de la patria (2002), Non olet (2003), El geco (2005), Sobre la guerra (2007)... El 2016 es van reunir els seus pecios a Campo de retamas i el 2017 van aparèixer tres volums recopilatoris dels seus assajos titulats Altos estudios eclesiásticos, i Babel contra Babel. El mes que ve n’apareixerà el quart volum, titulat Qwertyuiop. El 2017 es van publicar les seves Páginas escogidas i el periodista J. Benito Fernández va llançar la biografia El incógnito Rafael Sánchez Ferlosio.\n“Identitat és negació –va escriure–, execració i destrucció de l’altre, i l’altre sempre és el dolent sobre qui s’expulsen i es projecten tots els dimonis interiors”. Heterodox d’esquerres, martell de l’Església catòlica o de la psicoanàlisi, va analitzar la societat capitalista del segle XXI dient que “avui es produeixen alhora els productes i els consumidors”. Les seves opinions eren sovint políticament incorrectes. El 1986 es va oposar als Jocs Olímpics criticant l’auge de l’esport amb tots aquells “ases en xandall” que corren pels carrers. Es va oposar a les guerres del Golf i de l’Iraq i les seves opinions sobre la conquesta d’ Amèrica estan d’actualitat; el 1992 va declarar: “Em sembla una monstruositat commemorar cinc segles de catàstrofe i martiri, d’un fet que va fer repetir la història de la dominació tot descobrint noves víctimes sobre les quals exercir-la”.\nErudit i enamorat de la gramàtica, va admirar Chiquito de la Calzada, en qui veia “un geni” per les seves creacions lingüístiques.\nNaturalment, com gairebé sempre des del 1956, El es va reeditar també el 1986. Feia 30 anys que s’havia publicat, quan va ser immediatament saludat com un clàssic, i en democràcia no va trigar a ser lectura obligatòria a batxillerat. L’ombra de la seva segona novel·la, explicada com el cim del realisme de postguerra, es projectaria sobre la trajectòria integral de Rafael Sánchez Ferlosio enfosquint una obra monumental. Semblava que ell era aquella novel·la i després només un desconcertant interrogant, com si aquell escriptor, d’aspecte esquerp i descurat, fos una mena de Salinger en format castís. Aquest era un mite que el disgustava, però el 1986 tot va començar a canviar. Aquest any de gràcia va publicar diversos llibres que mostraven la profunditat de la mutació intel·lectual que per\na la majoria havia estat dorment durant tres dècades: eren la novel·la El testimonio de (escrita a principis dels setanta i on construïa amb la imaginació una civilització completa dominada per les batalles), la recopilació d’articles de premsa La homilía del ratón i els assajos Campo i Mientras no canvien los dioses, nada ha cambiado.\nA començaments d’aquest 1986 Sánchez Ferlosio havia estampat la seva firma juntament amb 50 artistes i homes de lletres demanant el sí en el referèndum de l’OTAN. És un episodi rellevant en la història dels intel·lectuals a Espanya: en aquest camp crític el felipisme també es feia hegemònic. I ell, al cap de poc,\nva verbalitzar un exercici d’autocrítica contundent sobre aquesta decisió: “Vaig perdre l’honor i vaig fer l’imbècil per no res”. No\nli tornaria a passar. No va desaparèixer del debat públic, però quan va tornar a intervenir ho va fer prenent partit i sent molt més demolidor: tancat a la seva torre d’ivori –com en el temps del silenci–, pensaria sobre el llenguatge i, a través del llenguatge, ja no deixaria de revelar la matriu de les estratègies de dominació del poder. Des de les pàtries a les guerres. El seu primer objectiu va ser desmuntar el relat a través del qual se celebraria el cinquè centenari del descobriment d’ Amèrica. El revers ètic de la seva actitud moral l’esculpiria en\nel lluminós Vendrán más años malos y nos harán más ciegos.\nVa actuar no pas com un intel·lectual sinó com un clergue. El seu lloc inamovible sempre seria el de l’exigència insubornable.\nLa polifònica obra de Rafael Sánchez Ferlosio es desperta amb la generació de meitat del segle XX. Casat el 1953 amb Carmen Martín Gaite, és un dels joves narradors que, juntament amb Ignacio Aldecoa i Alfonso Sastre, condueix la redacció de la Revista Española(1953-1954), la publicació promoguda pel professor i erudit depurat per la dictadura, Antonio Rodríguez-Moñino, a l’aire de les tertúlies dels cafès madrilenys, Gijón i Lió. Els noms esmentats, més Jesús Fernández Santos, Martín Gaite, Josefina Rodríguez i José María de Quinto, entre d’altres, forgen la passió pel neorealisme cinematogràfic i les raons ètiques del realisme. Aquí hi ha la llavor d’ El Jarama (1956).\nTot i així, abans de la Revista Española Sánchez Ferlosio farà una excel·lent incursió en la nova narrativa sense desdenyar la tradició clàssica espanyola. Estava forjant la seva òpera prima Industrias y andanzas de Alfanhuí (1951) davant l’oblit o la desídia del seu pare, Rafael Sánchez Mazas, i els ànims i estímuls de l’escriptor més consagrat dels que van pel Gijón, Camilo José Cela, que no només ressenyarà amb encert la novel·la quan veu la llum, sinó que li havia mostrat algun camí des de Nuevas andanzas y desventuras de Lazarillo de Tormes (1944). Cela comenta Alfanhuíal diari Unidad ( Sant Sebastià, 15/III/1951), on el qualifica de “llibre sense edat”. Amb la picaresca al fons (el títol, l’estructura lineal...), Ferlosio construeix una narració que s’allunya de les indústries dels murris de l’ Edat d’ Or i del remake per presentar l’aprenentatge d’un noi curiós i somiador en un to fabulós i poemàtic que segons Antonio Vilanova “eclipsa completament la veracitat i el realisme de la seva tènue acció novel·lesca”.\nEn un text de referència, especialment pel seu caràcter autobiogràfic, La forja de un plumífero (1998), Ferlosio ha expressat la seva repugnància pel paperot de literat que l’èxit d’ El ( premi Nadal, 1955) li va oferir, mentre afegia que la novel·la “certament és una invenció de Castellet”, però ni l’un ni l’altre no guarden una excessiva certesa. La invenció té a veure més amb el setmanari Destino, i el seu paper axial en el cànon de la novel·la espanyola de postguerra es remunta a l’autoritat de crítics com Vilanova, o professors com Darío Villanueva o Gonzalo Sobejano. Vilanova no dubtava a postular un valor simbòlic a les aigües del riu, mentre Sobejano concebia la novel·la com una esplèndida indagació en “la perpètua monotonia del real”. Avui hem d’insistir que totes les seves obres han assentat, per exemple, la seva novel·la al marge del cànon, El testimonio de Yarfoz (1986): la confiança en la paraula com a punt de partida i com a únic destí de l’escriptor.\nSi Sánchez Ferlosio i El Jarama són fites imprescindibles en la metamorfosi de la novel·la espanyola del segle XX, es podria dir el mateix de la seva tasca com a assagista i articulista de la premsa diària, a partir del 1970, després de passar un ampli període de jubilació en la gramàtica i en la recerca d’un estil, ja que –ho va escriure el 1965– vol trencar amb “les arcaiques inèrcies verbals, a la recerca d’un estil en què la complexitat i la subtilesa estiguin a l’altura de les difícils coses que cal dir”. Aquesta tasca l’ha recollida amb compte i cura Ignacio Echevarría ( Debate, 2016-2017) en quatre volums. En aquests escrits la llengua és l’escenari, i l’estil, l’execució de les diferents obres. En el domini dels assajos cal destacar Las semanas del jardín(1974), en què llargues frases hipotàctiques ofereixen reflexions moroses, ocioses i innòcues però summament intel·ligents. I Campo de retamas (2015), que recull totes les seves “restes”, és a dir, les reflexions fragmentàries (a l’estil de Juan de Mairena) en què enfronta, de manera magistral, la insignificança del concloent amb l’irònic de l’especulatiu. Són els múltiples miralls de la seva obra.\nFerlosio, des de la dècada del 1970, també ha estat un assidu de la premsa. Assiduïtat controlada pel llenguatge, per no parlar en va. I en certa mesura planificada per la seva creença en “un diari veritablement transitiu, realment determinat per l’objecte”, tal com sostenia a la conferència barcelonina “ Las cajas vacías ”. La seva personalitat és la d’un narrador imprescindible, un assagista excepcional i un dels millors articulistes de la premsa de l’ Espanya democràtica.


Vent d'Estrop Vogadors de Cambrils es proclama campió per clubs al campionat de Catalunya de llaüt mediterrani - Revista Cambrils\nEls cambrilencs s’enduen un or, dues plates i dos bronzes al Campionat disputat al Canal Olímpic de Castelldefels\nPublicat el Dijous, 12 de maig de 2022 10:24h\nFoto de grup dels vogadors de Vent d'Estrop a Castelldefels | Cedida\nEl passat diumenge 8 de maig es va disputar al Canal Olímpic de Castelldefels el Campionat de Catalunya de Llaüt mediterrani en el què els Vent d’Estrop s’hi van presentar amb sis tripulacions: cadet, absolut i veterà, tant en masculí com en femení. El campionat es va iniciar amb un retard considerable per un problema amb una de les boies de virada però es va anar recuperant temps a mesura que avançaven les mànegues classificatòries. Amb la disputa d’aquestes mànegues classificatòries es donava accés a les diverses finals, de manera que els quatre millors anaven a la final A per poder disputar-se les posicions 1 a 4, els 4 següents anaven a la final B, per lluitar per les posicions 5 a 8. La resta, quedaven eliminats.\nEls cambrilencs s’enduen un or, dues plates i dos bronzes al Campionat disputat al Canal Olímpic\nAixí doncs, al migdia es van iniciar les diferents finals, començant per les categories inferiors, concretament en categoria cadet.\nPrimer, el cadet femení va fer la medalla de plata, entrant darrere de CN Flix i per la seva part, el cadet masculí, es va imposar amb claredat a Rem Badalona i Rem Cambrils.\nSeguidament, va ser el torn de la categoria veterana. Així, la tripulació femenina, que no es van poder classificar per la final A per molt poc, van haver de conformar-se amb la 6a posició final, per darrera de Rem Badalona i superant a Rem Cambrils i Rem Santa Cristina.\nPer la seva part, la tripulació masculina, que va classificar-se en primera posició a la mànega classificatòria i va entrar així a la final A, va aconseguir la segona posició, i per tant, medalla de plata, per darrere de Rem Badalona i superant a AVBM Torredembarra i Nàutic Flix.\nFinalment, va ser el torn de la categoria absoluta, en la que en la tripulació femenina, la més jove del campionat, al guanyar la seva mànega va poder entrar a la Final A, i un cop allà, va mantenir un frec a frec amb Rem Badalona per la tercera posició, i en la que en un gran darrer llarg es van imposar aconseguint la medalla de bronze.\nLa tripulació masculina per la seva part, també va classificar-se per la final A, i a l’igual que la tripulació femenina, va fer una regata de menys a més en la que va aconseguir prendre-li la medalla de bronze a Rem Badalona en un gran final de regata.\nAmb aquests resultats, en el medaller per clubs, els Vent d’Estrop van aconseguir el trofeu al club campió del Campionat de Catalunya de llaüt mediterrani.\nAmb els resultats aconseguits el club ha decidit que participarà en el Campionat d’Espanya de Llaüt mediterrani que es disputarà el cap de setmana del 21 i 22 de maig a la població de Santa Pola (Baix Vinalopó) a Alacant.


El municipi | Web oficial de l'Ajuntament de Camós\nCamós és un municipi situat al sud-oest de la comarca del Pla de l’Estany, comprèn tota la vall del Matamors, afluent del Terri. El terme municipal està format per dues entitats poblacionals com són Sant Vicenç de Camós, la més poblada, i Santa Maria de Camós, al sud.\nCamós és un poble antic, ja ho demostren les importants troballes d’època romana de la Vil·la Romana de Vilauba. Per trobar la primera referència escrita del nom de Camós ens hem de remuntar més de mil anys, concretament a un document datat entre els anys 1019-1020.\nEl terreny pla és majoritàriament sorrenc i de bon conreu, i el muntanyós és poblat d’extensos boscos, gairebé mil hectàrees de roures, alzines i pins. El punt més elevat de la muntanya és Puig Bataller (592 m). Des de qualsevol indret de la serralada de Camós hom pot gaudir d’una panoràmica excel·lent que abraça tota la rodalia, des de la badia de Roses i el castell de Montgrí fins al Mont, passant per una bonica panoràmica de l’estany i la seva plana.\nGairebé tota la població es troba disseminada al llard de la vall. Camós és un municipi eminentment rural, amb molta activitat agrícola i ramadera, encara que amb el desbordament de la capacitat urbana de Banyoles, terme de reduïda extensió, la febre constructora també va arribar a Camós amb la construcció de barris urbans com el barri de la Bòbila així com el Passatge Ramió.\nGeogràficament té per veïns Porqueres, que l’envolta per banda nord i est, Cornellà pel costat oest i Palol de Revardit per la banda sud. El terme de Canet d’Adri (comarca del Gironès) també fa de límit pel costat del sud.


Apartments Kojic Bar Montenegro - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nApartments KojicBokeljskih brigada 1A, Bar, Bar, Montenegro, 85000 - Veure al mapaExcepcional9,2Basada en174comentarisApartments KojicVeure més fotos"The place was clean and nice, friendly staff and the additio..."SilvanaUnited KingdomVestíbulVeure més fotosVeure totes les 50 fotosExcel·lent ubicació 9,0Veure al mapa9,0UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionat\nSobre l'allotjamentDescripcióTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartments Kojic és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Bar. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Apartments Kojic asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com pesca, jardí. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Bar, faci de Apartments Kojic la vostra llar.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatempolles d'aigua de cortesiatelevisió de pantalla planacalefacciónevera cuina americanaplat de dutxa Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


@Comunistes per les #TecnologiesObertes\nEl desenvolupament tecnològic ha permès fins ara a la humanitat sobreviure a qualsevol medi hostil i progressar mitjançant la invenció d’eines i màquines amb les quals facilita tota tasca física o intel·lectual. Els avenços en l’àmbit de la computació i la possibilitat de processar i transmetre la informació a una escala industrial i amb immediatesa entre dos punts molt distants, suposen un canvi transcendent en el progrés de les societats. Les Tecnologies de la Informació i la Comunicació ens envolten i fan possible un desenvolupament accelerat de la ciència i de la producció, intervenen en totes les esferes de la vida quotidiana.\nPer ella mateixa, tota tecnologia és neutral. Allò que determina el seu valor ètic és la metodologia i la finalitat de la seva utilització. En el context d’una societat capitalista de classes, el desenvolupament tecnològic es porta a terme en funció dels interessos de la minoria capitalista i, per tant, en benefici d’aquesta i en contra dels interessos de la majoria treballadora. És des d’aquesta perspectiva que cal entendre l’actual model liberal de desenvolupament de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació, centrat en el desenvolupament de tecnologies de control social i d’invasió de la intimitat que respon als interessos de les elits dominants. Propietat Intel·lectual, patents i Programari Privatiu, xarxes privades publicitàries o serveis de consum en línia són només instruments del capital per a garantir el seu poder.\nEls i les comunistes compartim amb els hackers l’ideal del seu lema: “El món és un lloc ple de problemes fascinants esperant a ser resolts”. Per això sostenim que la Propietat Intel·lectual és un robatori social i apostem per un model de desenvolupament tecnològic basat en la cooperació i els principis del Codi Obert. Els i les comunistes defensem la nacionalització de les telecomunicacions per a considerar-les estratègiques i un bé comú que no pot estar subjecte a interessos privats, per a assegurar la Neutralitat de la Xarxa i la universalitat de l’accés. Volem progressar en llibertat, volem tecnologies per a l’alliberament.


L’Ajuntament de Peralada us ofereix el nou Programa d’Activitats Tardor-Hivern 2019.\nEl Ioga és una forma de vida que passa, primer de tot, per tenir un coneixement i una experiència del propi cos. Es donaran les eines perquè cada persona pugui aplicar principis tant senzills com són la consciència corporal i mimar el cos i la ment, amb exercicis posturals, respiratoris, de relaxació i de concentració.\nHorari Peralada: Dilluns, de 8.30h a 9.45h i de 10h a 11.15h. Dimarts, de 19h a 20.15h.\nLloc: Aula polivalent del Centre de Dia de Peralada.\nMés informació i inscripcions: Cristina T. 647.69.64.81\nHorari Vilanova de la Muga: Dimarts de 21h a 22h.\nLloc: Can Sala\nMés informació i inscripcions: Montse T. 699.19.59.01\nCORAL DE PERALADA\nAmb la Coral de Peralada podràs desenvolupar la teva afició amb un entusiasta grup de gent que tenen en comú les ganes de passar-ho bé, cantant. Si estàs interessat en cantar amb nosaltres, vine a un dels nostres assajos i si t’agrada, t’apuntes.\nDirector: Oscar Tanús.\nHorari: Divendres a les 21h.\nCORAL GOSPEL ABS PERALADA\nHas pensat mai de gaudir amb el cant? T’agradaria formar part de la nostra coral? Ara és el moment. Volem tenir una Coral de Gospel a l’ABS de Peralada. Vols provar-ho?\nDirector: Xavier Thió.\nReunió informativa: Divendres a les 20h.\nTreballarem diferents tècniques per mantenir-nos actius físicament i mentalment, a fi de tenir un envelliment saludable.\nProfessorat: Professionals especialitzats en la màteria.\nHorari i lloc Peralada: Dijous de 16h a 17h, a l’Aula polivalent del Centre de Dia de Peralada.\nHorari i lloc Vilanova de la Muga: Dijous de 17.30h a 18.30h, a Can Sala.\nPreu: Activitat gratuïta. Subvencionada per l’Ajuntament de Peralada.\nMANTENIMENT A LA 3a EDAT\nAquesta activitatestà pensada per al col·lectiu de gent gran del municipi que està interessat a adstinar part del seu temps lliure a la pràctica de gimnàstica de manteniment per millorar la mobilitat i l’elasticitat del cos.\nHorari i lloc Peralada: Dimecres d’11h a 12h, a l’Aula polivalent del Centre de Dia de Peralada.\nHorari i lloc Vilanova de la Muga: Dijous de 9.45h a 10.45h, a La Sala.\nACTIVITATS ESPORTIVES i CLUBS ESPORTIUS


Pla estratègic del comerç dels municipis del Delta del Baix Llobregat\nUn diagnòstic agregat de 5 municipis del Delta del Baix Llobregat (Castelldefels, Gavà, El Prat de Llobregat, Sant Boi de Llobregat i Viladecans). El treball planteja un anàlisis particularitzat de la realitat comercial, urbanística i territorial dels cinc municipis i ens aporta una visió estratègica del posicionament i futur del model comercial d’aquesta àrea tan pròxima a Barcelona.\nIntueri Consulting gestiona la SECRETARIA TÈCNICA d’aquests 5 municipis per implementar les actuacions proposades.\n1r.PLA PILOT d’un model de gestió (APEU) al barri del BORN de Barcelona\nPla estratègic per la promoció d’un model de gestió. (desembre 2017)\nUn pla pilot que parteix de la premissa dels nous models de gestió, com són les Àrees de Promoció econòmica urbana (APEU), en la línia dels referents Internacionals dels sistemes dels BIDs anglosaxons (Business Improvement Districts) com model eficient de col·laboració publico privada i de participació de tots els agents econòmics implicats en el desenvolupament d’un territori.\nEl treball finalitza amb un diagnòstic i proposta d’una fulla de ruta amb actuacions en diferents àmbits, i que en el futur puguin servir pel posterior desenvolupament i potenciació d’aquest àmbit territorial i comercial (així com la consolidació com a model BID-Apeu en el moment en que el marc legal desenvolupi aquest model).\nPla Estratègic turisme de compres d’Andorra\nINTUERI realitza un diagnòstic “exhaustiu” de la realitat comercial del país, (més d 100 entrevistes, 85 misterys, i el treball de camp tan a nivell quantitatiu com qualitatiu de la seva oferta comercial).\nEl ministre de Turisme i Comerç, Francesc Camp, juntament amb els responsables de les empreses Intueri Consulting i Cushman&Wakefield han presentat avui al matí davant el sector comercial el primer diagnòstic del Pla Estratègic de Turisme de Compres.\n+ enllaç 1\nMarç – 2021\nDiputació de Barcelona – Ajuntament de Viladecans.\nEstudi campanya “Xarxa barris antics amb projectes”\nFebrer – 2021\nLa Xarxa “Barris antics, molt per descobrir, molt per oferir” és una iniciativa al voltant d’un projecte de dinamització comercial dels nuclis antics i la fidelització del petit comerç. L’any 2020 després de 10 anys, 31 municipis de totes les províncies de Catalunya, plantegen la necessitat de continuar treballant de forma transversal (comerç, turisme, patrimoni, cultura,..) amb la creació de la xarxa “Barris antics amb projectes”.\nEl treball aporta una revisió del projecte per donar-li un nou impuls, generant més visibilitat i aportant idees i reflexions de noves polítiques comercials per enfortir una xarxa amb alt valor per l’intercanvi d’experiències, el suport a petits municipis, i accions de promoció de l’autenticitat i singularitat de determinats entorns de Catalunya.\nWebinar – EXPOGARDEN21 (VIRTUAL) – Les propostes clau del retail del futur.\nEn el marc de l’edició 2021 d’ExpoGarden, la presentació analitzà quines son les propostes (negocis, experiències o serveis) més ajustats als nous requeriments del client. Cap a on van les proposes de futur que poden interessar als Centres de Jardineria?, exemples al voltant de la personalització dels serveis, el nou valor de l’experiència adaptada al context covid, els negocis socialment responsables, i sobretot el client en el centre de la nostra relació online /offline..\nDesembre – 2020\nPla estratègic de comerç de Ripoll\nNovembre – 2020\nProjecte desenvolupat que contempla una diagnosi amb enquesta d’hàbits de compra i consum de la població de Ripoll. El resultat final és una proposta de model comercial de futur d’aquesta població i el pla d’accions a executar per al període 2020-2025.\nActualment el pla està en marxa, després de la seva aprovació en la sessió plenària del 26 de gener del 2021.\nWebinar – Cicle de webinars: Barcelona mai s’atura: reactivem l’economia\n3 de Novembre – 2020\nOportunitats de millora del comerç de proximitat: digitalització i Marketplace\nHem compartit aquest webinar, analitzant les oportunitats de millora del comerç de proximitat. Hi ha una nova manera de vendre que implica una nova manera de relacionar-se amb el client, i on la digitalització pren una part important de l’estratègia dels nostres negocis.\n+ enllaç 2\nREPENSANT EL RETAIL ( 28 de maig de 2020)\nDavant l’allau d’informació, reflexions i pronòstics, la sessió -a partir d’un coneixement i reflexió sobre la situació del país i de la seva singularitat-, identificà els aspectes més rellevants i quines podrien ser les properes passes i enfocs que caldria afrontar davant el futur immediat tan incert en que el Retail es troba immers.\nL’objectiu és com posar-nos en marxa, els next steps…\nRETAIL TOUR REVIEW – Idees Clau ( 10 de juny de 2020)\nLa clau és com som capaços de generar nou VALOR.\nAquesta no és una tasca fàcil ni ràpida, però la sessió fou una oportunitat de compartir el coneixement que al llarg de més de 15 anys hem recollit viatjant de la mà dels empresaris, per ciutats de referència internacional en el retail. Això ens ha permès detectar les tendències del mercat, així com comprovar i contrastar quines s’han mantingut amb el temps. Des d’Intueri hem fet un treball per convertir aquesta experiència en idees claus aplicables al territori i empreses. Ara més que mai cal identificar quines d’aquestes propostes de valor han vingut per quedar-se.\nPla estratègic de turisme de Castell-Platja d’Aro\nDiagnosi de la realitat turística del municipi de Castell-Platja d’Aro-S’Agaró. Diagnosi i Pla d’actuacions d’un projecte que s’ha executat entre l’any 2019 a 2021.\nUn treball que ha incorporat la participació del sector, les jornades de debat amb experts “Repensant el turisme” i el nou context generat per la covid.\nEl resultat un pla d’accions a partir de la nostra diagnosi i el treball amb un procés participatiu: 64 entrevistes, 100 participants a les jornades amb 1.036 visualitzacions (youtube), i 42 participants als tallers.\nPla d’acció comercial – Torrefarrera\nUn pla d’acció per reaccionar al nou escenari Post-covid. Objectiu revaloritzar el comerç i fomentar el consum local.\nUna iniciativa en la que han participat 60 empresaris de Torrefarrera en un projecte de dinamització territorial.\nIntueri Consulting dissenyà l’estratègia comunicativa i valors de la campanya.\nEl resultat un treball conjunt, una dinamització en xarxes socials, una web interactiva i uns elements de singularitat posats en valor. www.comproatorrefarrera.cat #Fem poble\nCom construïm i dinamitzem un entorn comercial?\nCurs formatiu: Cambra de Comerç d’Andorra.\nLA RELACIÓ COMERÇ – TERRITORI – PUNT DE VENDA. Aspectes a treballar i considerar.\nL’experiència i el coneixement de l’entorn comercial d’Andorra i les experiències en la dinamització comercial (territori i botigues), ens ha permès oferir una formació especialment adreçada als responsables dels diferents àmbits (públics i privats) en el disseny, gestió, i planificació d’accions i programes per a la millora de l’experiència comercial.\nEl programa analitza els aspectes a tenir en compte per entendre la dinàmica i funcionament dels diferents entorns comercials i territoris\nValorar el territori (en aquest cas Andorra) en tota la seva complexitat i diferenciació d’espais comercials i referenciar-ho amb els principals indicadors internacionals.\nIdentificar des del punt de venda, els principals factors que condicionen el funcionament de l’espai urbà (urbanisme) i de l’experiència de client.\nLa sessió formativa segueix d’un workshop per treballar de manera pràctica i visualitzar les recomanacions i aspectes plantejats.\nREFLEXIÓ ESTRATÈGICA – “Barcelona Oberta” (Unió d’eixos turístics de Barcelona)\nJUNY – DESEMBRE 2019\nEl teixit comercial de Barcelona disposa d’un àmbit territorial representat per un comerç més d’experiència amb clares connexions amb el fenomen turístic. Barcelona Oberta és la unió d’eixos comercials, que representen el “turisme de compres”.\nEl treball fa una mirada al context actual de Barcelona, el rol i posicionament que en aquest context ha de tenir l’entitat, així com els àmbits de treball prioritaris per tal d’incidir en que els beneficis que genera el turisme siguin una oportunitat per a les empreses, les persones i el territori de tota la ciutat.\nL’acord entre tots els grups polítics de les accions a treballar i prioritats. (07/02/2019)\nEl “claim” comunicatiu (#Fem Parròquia)\nLa proposta materialitzada al desembre del 2019, per incloure a la parròquia de Encamp com “Ciutat europea de l’Esport 2020 (la Federació Europea de Ciutats i Capitals de l’Esport (ACES-Europe)\nUn recorregut per les últimes tendències en experiències i innovaccions en Retail.\nFòrum gastronòmic de Barcelona.\nPrograma formatiu per al gremi de pastisseria de Barcelona que formà part de les accions que l’espai Sweet Fusion va desenvolupar en el marc del Fòrum Gastronòmic de Barcelona.\nUn programa amb dues sessions; una primera d’experiència i d’aprenentatge, visitant les propostes més innovadores que el Retail de la ciutat de Barcelona ens ofereix; i una segona sessió formativa amb visions i referents al voltant del concepte comercial i les noves exigències del client.\nL’objectiu: Proposar idees/conceptes/exemples nous detectats, i obrir un marc de reflexió per preparar-se per properes accions. En definitiva un viatge a les noves referencies i botigues, i el seu encaix en els models de negoci de la pastisseria i del producte “gourmet”.\nViatge de prospecció amb client. Identificació de noves propostes comercials i visualització del producte amb l’emplaçament comercial, (la singularitat de l’entorn urbà -Le Marais-, i l’excel·lència en alguns sectors i establiments).\nINTUERI CONSULTING (Maria Segarra) participa en la presentació de la iniciativa Retail&City Lab, en una taula rodona sobre: Quins són els reptes del retail com a eix vertebrador i transformador de la ciutat i les seves possibles solucions?\nLa ciutat necessita una planificació com a territori, promoció com a ciutat i gestió com a espai comercial, a partir de mecanismes de gestió público-privada que garanteixin la participació de tots els agents implicats.\nObjectiu: generar noves oportunitats i potenciar la singularitat de la ciutat a partir del seu retail.\nCóm: Amb una gestió integrada (compartint la visió entre lo públic i privat) professionalitzada (amb innovació en la gestió i resposta a les exigències del moment), i estable (amb garanties de continuïtat).\nEls empresaris i la ciutat necessiten cada vegada més això.\nCol·laborem en el projecte de ESADE CREAPOLIS (Retail Fòrum) com a espai de reflexió plural i independent al voltant del comerç i la ciutat.\nEl Retail com a eix vertebrador i transformador de la ciutat. Ciutat metropolitana, des de Barcelona al món.\nEixos de posicionament del Retail&City Lab:\nGeneració i gestió del coneixement. A partir d’un equip multidisciplinari proper a l’activitat universitària.\nProposta i solucions innovadores a reptes actuals i futurs.\nDifusió d’iniciatives i vehiculació de les mateixes a través de diferents agents.\nEn el 2019 Retail&City Lab inicia la seva activitat amb un cicle de 3 debats sobre Globalització, Societat i Digitalització que s’han centrat en debatre els següents eixos:\nEl comerç i la realitat empresarial del sector.\nEl entorn de la Ciutat i el paper del ciutadà / consumidor.\nPla estratègic del mercat de venda no sedentària del Camp d’Esports de Lleida\nEstudi de la realitat comercial d’aquest equipament comercial de la ciutat de Lleida. El treball de diagnòstic es va acompanyar d’enquestes a client i d’una reflexió al voltant del seu posicionament respecte a altres equipaments comercials propers, i a la funció que com a estructura de proximitat té per a la ciutat de Lleida.\nEl treball es va acompanyar de tot un seguit d’actuacions de millora, amb l’objectiu de consolidar-lo com mercat, posicionar partir de les seves principals punts forts (emplaçament, el producte d’agricultor, els equipaments propers com a principals tractors de públic, entre d’altres).\nIV Jornades CTecno.\nLa innovació en el món del retail: experiència de compra i transformació del negoci\nLa jornada anual del Cercle Tecnològic de Catalunya va plantejar en la seva jornada anual, un espai de reflexió sobre la transformació digital en el retail i sobre com desenvolupar i expandir la innovació tecnològica i les oportunitats que oferirà a tota la cadena de valor del sector del retail, especialment al comerç de la ciutat.\nINTUERI CONSULTING va participar a la taula rodona que va abordar: “Comerç i tecnologies digitals: impacte i oportunitats per a les ciutats i el sector”.\nReflexió estratègica amb pla d’actuacions pel posicionament de la zona de Barnaport (Barcelona).\nUn projecte que per encàrrec de l’Associació de comerciants de Barnaport”, pretén fer una mirada a aquest espai de la ciutat delimitat pel perímetre de Pla de Palau, passeig d’Isabel II i el Pas de sota Muralla.\nUn quadrilàter que encaixa com una estructura urbana amb identitat (els porxos de les cases d’en Xifré), i que s’identifica amb la connexió que aquesta espai té amb el seus entorns: on comença la ciutat i la trama urbana, i d’altra el mar i el món nàutic i mariner (el port, la platja i el barri de la Barceloneta).\nEl pla d’accions preveu accions a nivell d’estratègia territorial, de producte, de comunicació i de gestió.\nLa presencia de noves propostes efímeres, l’omnicanalitat i la penetració d’operadors de l’online a botiga física. Veure com la ciutat creix comercialment i com la iniciativa privada es converteix en la palanca imprescindible.\n“Label de Qualitat” Definició model i implantació\nImplantació del segell de qualitat als comerços d’Andorra.\nINTUERI CONSULTING empresa encarregada de la implantació del segell de qualitat del comerç andorrà (diagnòstic i auditories). La Cambra de Comerc d’Andorra i Secretaria de Comerç del Govern d’Andorra col·laboren en aquest projecte.\nAquesta actuació és el resultat d’una de les propostes del pla estratègic de turisme de compres. L’objectiu disposar d’un projecte de millora de la qualitat del comerç andorrà.\nLa transformació digital en retail\nTAULA RODONA. Organitza ESADE (Mercadona i Generalitat de Catalunya).\nMaria Segarra directora d’Intueri Consulting participa en la taula rodona: “INSTRUMENTS PEL CANVI”.\nLa presentació s’orientà a analitzar els principals canvis que a nivell d’innovació i proposta comercial estan apareixent, així com alguns exemples que poden servir de model de referencia. L’actitud i el modus de comprar ha canviat, però no el modus de vendre …\nEl turisme de compres en poblacions d’interior\nObjectiu: Profunditzar en el turisme de compres com oportunitat de negoci per les empreses del sector del comerç, tenint en compte la seva relació amb el turisme i la experiència que ofereixen al turista en la destinació. Quan parlem de destinacions d’interior el valor de la proposta està en la combinació de les diferents activitats econòmiques: allotjament, restauració, serveis i comerç.\nPla Director de Promoció Econòmica de la parroquia d’Encamp (Andorra)\nPLA DIRECTOR DE PROMOCIÓ ECONÒMICA DE LA PARRÒQUIA D’ENCAMP (ANDORRA).\nPla director que incorpora el diagnòstic dels dos nuclis territorials d’aquesta parròquia del Principat d’Andorra (Encamp i el Pas de la Casa). A partir del diagnòstic, el treball proposa un pla estratègic amb línies d’actuació en diferents àmbits i a la vegada recull tant l’enfoc a un posicionament de la parròquia en el desenvolupament d’activitats en sectors estratègics pel seu desenvolupament econòmic, com de serveis que garantitzen a la seva població un nivell de la qualitat de vida.\nCanvis continus en el retail: com la ciutat crea i genera nous espais comercials, sectors encara més especialitzats i un període per a visualitzar unes pre-rebaixes molt agressives.\nUn diagnòstic agregat de 5 municipis del Delta del Baix Llobregat (Castelldefels, Gavà, El Prat de Llobregat, Sant Boi de Llobregat, Viladecans) a partir d’un projecte aglutinador que a nivell de promoció ha tingut vida pròpia -el Projecte Urban Shopping-; el treball planteja un anàlisis particularitzat de la realitat comercial, urbanística i territorial dels cinc municipis i ens aporta una visió estratègica del posicionament i futur del model comercial d’aquesta àrea tan pròxima a Barcelona.\nEl turisme de compres i la promoció del comerç singular en zones turístiques\nJORNADA TURISME DE COMPRES.\nCom convertir a Tarragona en un destinació de turisme de compres.\nBenchmarking d’Innovació del Retail a Barcelona\nIdentificació i anàlisis de les propostes d’innovació que el retail ofereix a la ciutat de Barcelona. Selecció de botigues i establiments, així com una reflexió estratègica de la situació de la innovació en retail a la ciutat.\nLa gestió del espai comercial i el comerç en les ciutats\nJORNADA TÈCNICA Diputació de Barcelona – tècnics i responsables de comerç en l’àmbit local:\nLA GESTIÓ DE L’ESPAI COMERCIAL I EL COMERÇ EN LES CIUTATS.\nObjectiu: Incidir en les diferents funcions que el comerç te en l’espai urbà, i el canvi en el concepte de proximitat i en l’experiència de les compres. Quines són les estratègies que estan portant a terme els operadors? Quines són les estratègies que se estan prenent per part d’algunes ciutats? Com es gestionen?\nSimbiosi Comerç i Turisme\nSIMBIOSI COMERÇ – TURISME. Cicle jornades.\nConsorci de Comerç, Artesania i Moda (Generalitat de Catalunya) i el Consell de Cambres de Comerç de Catalunya. Conferencies dirigides al comerç per a sensibilitzar del potencial del turisme de compres.\nINTUERI CONSULTING organitza 20 jornades repartides entre Girona, Palamós, Sant Feliu de Guíxols, Tortosa i altres poblacions de les terres de l’Ebre.\nMaria Segarra – ponent: La gestió d’una destinació turística de compres.\nLloc: Girona, Tortosa, Sant Feliu de Guíxols i Palamós).\nQuin paper juga el comerç en un destinació turística? Cóm pot interactuar? Cóm des de la destinació es pot disposar d’una línia de treball que permeti generar sinergies, donar més contingut a l’experiència de la destinació i per lo tant generar més gasto turístic?\nLa transformació del comerç en les ciutats\nJORNADA de presentació del cens de locals Comercials a Barcelona.\n“LA TRANSFORMACIÓ DEL COMERÇ EN LES CIUTATS” a càrrec de Maria Segarra.\nLa participació en el marc de la sessió de presentació del Inventari del 2016 de locals en planta baixa que realitzà el Ajuntament de Barcelona.\nEl tema central de la presentació i posterior taula rodona, fou analitzar els factors que condicionen aquesta transformació del comerç en les ciutats, i algunes reflexions al voltant del àmbit de la gestió de l’espai urbà.\nPla estratègic per la promoció d’un model de gestió en el BORN de la ciutat de Barcelona\nProjecte BID – Apeu en el barri del BORN DE BARCELONA.\nTurisme de compres. Tarragona\n28 I 29 DE NOVEMBRE 2017\nCURS – Taller pràctic: El turisme de compres com oportunitat de negoci i com experiència pel client.\nPresentació al Consell de Comerç de Cerdanyola del Vallés de l’estudi del Comerç Urbà del municipi\nINTUERI presenta al Consell de Comerç, l’estudi sobre la situació del comerç del municipi; una diagnosi enfocada a plantejar línies futures de treball.\nPla estratègic del Centre Històric d’Andorra la Vella.\n19, 20 i 21 de juny de 2017\nLondres un referent comercial internacional de primer ordre on molts grans grups de retail fan la seva primera i principal aposta. La ciutat viu bolcada al retail, i com ells manifesten: “volen convertir-se al 2020 en la destinació de retail número 1 del món”.\nPla estratègic de turisme de compres de la provincia de Barcelona\nDiagnòstic de 10 municipis de la província de Barcelona (Calella, Granollers, Igualada, Mataró, Sant Cugat del Vallés, Sitges, Terrassa, Vic, Vilafranca del Penedès i Vilanova i la Geltrú) per extreure unes propostes d’actuació que permetin identificar les línies de treball d’un producte de turisme de compres en el que el territori i l’experiència global juga un paper clau.\nSimposi Immobiliari d’Andorra\nDins les jornades “Comerç: una visió integradora” La presentació aborda les noves tendències que viu el retail i quines s’adapten millor a la realitat andorrana. Ponència” Anem de compres: un recorregut per les últimes tendències del retail”\n5,6, i 7 de maig de 2017\nEn col·laboració amb el Màster de Retail Internacional de ESCI-Pompeu Fabra. (10ª edició) Una nova tècnica d’aprenentatge que des de l’experiència, ofereix als alumnes del Màster la millor manera de consolidar els seus coneixements.\nSetmana del Comerç (Generalitat de Catalunya)\n20 al 26 de març de 2017\nINTUERI participa en la setmana del comerç, moderant les dues taules rodones (França i Mèxic): Créixer en clau internacional.\nINTUERI coordina i organitza el CACC (consell andorrà per a la competitivitat del Comerç). L’objectiu és donar continuïtat a les accions plantejades en el pla estratègic de turisme de compres, i iniciar les properes passes per a la seva implementació, de la mà dels principals actors responsables.\n“Barcelona ha d’optar a ser una gran capital mundial de compres”. Participació en el panell\nMaria Segarra col·labora en el panell. La veu dels empresaris (preguntes i intervencions des de la fila 0).\n14 al 19 de novembre de 2016\nUn viatge experimentat d’aquesta ciutat, lo últim, lo nou, lo exclusiu, les noves zones comercials, els conceptes comercials, esgotats així com les oportunitats.\nCurs de Gestió d’una destinació de Compres\nDesenvolupament dels continguts on-line del mòdul: “Gestión de un destino de compras: Turismo, Comercio y Ciudad” . Diploma de Gestión y Marketing de Centros Urbanos. 2016\nJornades Cambra de Comerç de Lleida: El comerç a Lleida una mirada al futur\n6 i 7 de juny de 2016\nPonència: “Comerç-ciutat. Situació actual i tendències de futur. El paper de les administracions públiques i del sector privat”.\nSimposi de màrqueting immobiliari d’Andorra\nLa configuració d’òptimes zones comercials. Des de l’experiència en la dinamització comercial i del coneixement de la realitat comercial d’Andorra, d’intervenció oferia una reflexió al voltant de les diferents realitats comercials.\n29, 30 d’abril i 1 de maig de 2016\nEn col·laboració amb el Màster de Retail Internacional de ESCI-Pompeu Fabra. (9ª edició) Una nova tècnica d’aprenentatge que des de l’experiència, ofereix als alumnes del Màster la millor manera de consolidar els seus coneixements.\n+ enllaç 3\n“El Model Barcelona: Els horaris comercials, flexibilitzar per guanyar?”\nParticipació en la taula rodona d’experts. Organitza Barcelona Oberta i Kreab.\nMaria Segarra, participa en la taula – debat “Turisme de Compres i destinacions turístiques”.\n16, 17 i 18 de Novembre de 2015\nUna Experiència per innovar, consolidar i internacionalitzar els negocis, i dedicar temps a la reflexió estratègica, cercant idees, i fons d’inspiració.\nTallers de Comerç – Cambra de Comerç de Barcelona – “La Caixa”\n6 d’octubre a 10 de novembre de 2015\n“ANEM DE COMPRES”. Un recorregut per les últimes tendències del retail. Píndoles formatives per visualitzar oportunitats de negoci, a partir de detectar els canvis en les necessitats i hàbits de consum, i com el retail li està oferint noves propostes i solucions.\nRetail Tour Tòquio\n11 a 14 de maig de 2015\nTòquio és una ciutat que s’anticipa i que experimenta amb el consumidor. Descobrir el “Lab idees i tendència en producte” que vam mostrar en el recorregut per zones com Ginza, Harajuku-Omotesando, Roppongui, Shibuya, Shinjuku, Daikanyama,.. entre altres espais que vam visitar el 11 al 14 de maig del 2015.


Manises Online Tres: TOTS ELS DIES 9 - TODOS LOS DÍAS 9 DE CADA MES, GINER 2015, HOMENAGE A UN VALENCIÀ UNIVERSAL\nTOTS ELS DIES 9 - TODOS LOS DÍAS 9 DE CADA MES, GINER 2015, HOMENAGE A UN VALENCIÀ UNIVERSAL\nPoeta i EmpresariValencià\nPoeta y Empresario Valenciano\nFon fill del patro de barco i posteriorment, consignatari, Vicente Viet de Aguirre i Bohigues, vasc natural de Casas de Gaviria i de la seua segon dona, la castellonera Maria de l'Assuncio Matiol i Amiguet.\nInicià les primeres lletres en l'escola del mestre Lorenzo Morer, a on va coneixer a En Teodor Llorente i a En Vicent Wenceslao Querol, dels que seria amic tota la vida. De jove viaja a Marsella, a on estudia idiomes i tecniques comercials. Al morir son pare en 1859 tingue que tornar a Valencia a fer-se carrec del negoci familiar, en desset anys. En 1863 al caure malalt son tio, Pasqual Matiol, ha d'anar-se'n a Trinidad, en Cuba, a fer-se carrec dels seus negocis. Al faltar son tio heretà 20,000 reals i una important biblioteca, en obres de l'Ilustracio i el Romanticisme. Liquidà els negocis familiars de Cuba i s'instalà en el Grau de Valencia, a on es casà en Rosa Verdaguer en 1867, en qui va tindre sis fills. Com a consignatari de barcos es va associar en el banquer Francesc Sagristà Coll, gran amic de la familia.\nEn 1870 a proposta dels germans Fournier inicia l'exportacio de taronges a França a traves del port de Marsella. Comprà una primera partida de taronges en Alzira, va encomanar caixes especials de madera i en un barco de la Companyia Hispano Francesa de Vapors va dur una primera carrega. Els vapors permitien un viage rapit i la fruta arribà en bones condicions i es va vendre tan be que rapidament, es repetiren els envios.\nAguirre Matiol i els germans Fournier idearen l'envoltura de cada taronja en paper de seda, per a distingir-les i protegir-les. Esta tecnica encara es gasta hui en dia en les marques de mes prestigi.\nDespres obriren mercat en Anglaterra i Holanda i l'ampliaren en atres productes com mandarines, cebes i melons. Va enviudar als coranta anys i poc mes tart, en 1885, es tornà a casar en Maria Sirera Fenollós, en qui va tindre cinc fills.\nEn l'alvertent cultural destaca com a escritor i poeta. Fon un dels fundadors de Lo Rat Penat i tambe del periodic Las Provincias.\nTenia una caseta per a estiuejar en Betera, coneguda com “La caseta blanca”, que es converti en un centre lliterari a on Aguirre compartia moments d’amistat, bon humor i creacio lliteraria en el seus amics, Vicent Wenceslao Querol, Teodor Llorente, Feliu Pizcueta, Miquel Velasco Santos, Vicente Greus o el mege i pintor Josep Brel. Entre les personalitats que passaren per estes tertulies cap destacar a Ciril Amorós, Santiago Rusiñol, Lopez Chàvarri, Enric Gaspar, Benavente, Garcia Sanchiz, Navarro Reverter, Granados, Polo de Bernabé o Tomás Trénor Palavicino, que improvisaven versos i dibuixos. Els dissaptes les tartanes recollien als convidats i a partir de les Torres de Serrans estava prohibit parlar en prosa.\nA Querol, ferit de mort en París quan visitava la Exposicio Universal, el mege li recomanà repos i Aguirre li oferi instalar-se en la Caseta Blanca. Alli va faltar el 24 d’octubre de 1889.\nPart de l'obra lliteraria de Aguirre Matiol fon recollida en el volum de poemes “Ecos de la Caseta Blanca” (Agrupacio Pro Poesia Valenciana, Valencia: Artes Gráficas J. Gamón 1915) obra de la que podem destacar els poemes “Intima” i “Lo teu anell”. Tambe destaca l'obra “Lumen de Coelo”, poesía dedicada a l'arquebisbe de Valencia Ciriaco Sancha Hervás en motiu d'una peregrinacio obrera a Roma. (1894 Valencia: Imp. de Nicasio Rius Monfort). El seu poema “Lo peixcador” guanyà la Flor Natural del Jocs Florals de Valencia en 1883. Esta obra fon traduida a varios idiomes, era un homenage als peixcadors del Grau i el Cabanyal. En prosa es autor de l’obra “De Sagunto a Cartago o impresiones de un viaje a la corte de Túnez”, cronica del viage que una comisio oficial envià el govern espanyol de Isabel II a Tunez transportant tres canons per al bey Sidi-Muhammad-al-Saduq, en juny de 1865. Tambe son obra seua els gojos al Cristo del Grau, autentic himne del Grau.\nPoliticament, colaborà en els partits restauracionistes i participà en molts dels proyectes de la burguesia valenciana del moment. Refugiar en la seua Caseta Blanca al general carliste Dorregaray, ferit en les montanyes de Portacoeli o pocs anys despres amagar en sa casa del Grau al general Villacampa, capdill republicà, son algunes de les accions que justifiquen que Janini el calificara com a “imparcial i en grandea de cor”.\nA part de la seua activitat economica Aguire Matiol va tindre molta importancia en la vida del Grau. Va actuar com a home bo en molts conflictes obrers, i ajudà a resoldre molts conflictes d’este tipo. Durant molt anys les tarifes de preus vigents en el port es basaven en les que ell elaborà com a delegat dels obrers en colaboracio en dos delegats de la patronal.\nFon nomenat consul de Turquia i conseller del Banc d'Espanya. Quan el Grau va ser absorbit per Valencia va ser nomenat president de la “Junta administrativa del ex-municipio de Villanueva del Grao” que era la responsable de solventar totes les questions pendents despres de la desaparicio del Grau com a municipi independent.\nVa faltar en sa casa del carrer Chapa nº 15, carrer hui en dia desaparegut, el 30 de setembre de 1920.\nTe dedicat un carrer en Betera i un atre en Valencia, junt al mercat del Grau a on hi ha una placa en relleu que recorda la seua figura, obra de l'artiste grauer Josep Arnal Garcia. En el port de Valencia te un bust dedicat, obra de l'escultor Ramon Mateu Montesinos erigit en 1946 per la Junta d'Obres del Port. En l'actualitat esta junt a l'estacio maritima, a on arriben els barcos de passagers a Valencia.\nBiografia de Ferran Ribes Blasco\nPresident de l'Institut d'Estudis Valencians\nEtiquetas: 2015, Bio Josep Aguirre i Matiol, Biografías de Valencianos Universales, Tots els dies 9 2015 01Giner Enero\nTOTS ELS DIES 9 - TODOS LOS DÍAS 9 DE CADA MES, GI...


La Fundació Baleària s’adhereix a un projecte europeu sobre competències digitals en la tercera edat : Fundació Baleària\nLa Fundació Baleària s’adhereix a un projecte europeu sobre competències digitals en la tercera edat\nEn el projecte, destinat a capacitar a persones majors en l’ús de les eines digitals, participen socis de sis països\nLa Fundació Baleària ha signat un acord per a adherir-se com a col·laborador associat de l’empresa Tradigenia de Dénia, que forma part del projecte europeu Digital Acces. Aquest projecte, que va començar l’any 2017 i del qual formen part set socis de sis països europeus, pretén dotar a les persones majors de les habilitats digitals necessàries per a accedir als serveis públics online.\nUn dels objectius del projecte Digital Acces és crear una plataforma e-learning i e-assistanceque integre una eina d’assistència virtual per a facilitar l’aprenentatge de les competències necessàries per a l’alfabetització digital.\nL’acord aconseguit entre la Fundació Baleària i Tradigenia, el soci del projecte a Espanya, té com a objectiu contribuir a la difusió dels resultats del projecte i l’organització de meetings internacionals a Dénia. “La finalitat d’aquest projecte, que es durà a terme fins a 2019, és que la tercera edat siga capaç d’aprofitar-se dels beneficis d’internet, facilitant-los l’aprenentatge necessari perquè se senten segurs usant eines online per a administrar la seua salut i la seua qualitat de vida”, ha explicat Javier Díez, soci director de Tradigenia.\nRicard Pérez, gerent de la Fundació Baleària, ha mostrat la seua satisfacció per l’acord aconseguit que integra a la Fundació Baleàriaen un projecte europeu que contribuirà a millorar la formació en competències digitals de la tercera edat que ara mateix es troba en una situació de desavantatge respecte a altres col·lectius “que formen part de l’era digital o han nascut ja en ella”. “Les competències digitals estan cridades a ser la clau d’accés a la gran majoria dels serveis bàsics. Per això, assumim el desafiament de contribuir a difondre i facilitar que aquesta eina en la qual s’està treballant arribe al màxim número de població possible per a dotar-la de les habilitats necessàries per a defensar-se digitalment en el seu dia a dia”, ha comentat.


Dispositiu de trànsit i seguretat per al XXVI Concurs de Castells — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Seguretat Ciutadana › Notícies › Notícies 2016 › Dispositiu de trànsit i seguretat per al XXVI Concurs de Castells\nDispositiu de trànsit i seguretat per al XXVI Concurs de Castells\nAmb motiu del XXVI Concurs de Castells s'ha establert un important dispositiu de trànsit i seguretat tant per demà dissabte 4 com per diumenge 5, ja que la ciutat s'implicarà al 100% en aquest esdeveniment tan important, amb el reforç d'agents de la Guàrdia Urbana, Protecció Civil i d'altres equips que treballaran intensament per al bon desenvolupament del Concurs.\nD'una banda, es preveu l'arribada de més de 100 autocars de les diferents colles castelleres del país participants en el Concurs, que s'ubicaran a l'avinguda Vidal i Barraquer; però que prèviament estacionaran per fer baixar els castellers en tres punts diferents de la ciutat: a la mateixa avinguda, al principi de l'avinguda Ramon y Cajal i a la Rambla Nova a l'alçada de la Font del Centenari. A partir d'aquí les colles aniran en cercavila fins a la Tàrraco Arena Plaça (TAP) en els horaris de 15.30 h pel dissabte i de 9 h per diumenge.\nD'altra banda, també és important destacar la prohibició d'estacionament i les restriccions de circulació a les que es veuran afectades directament els veïns de la zona, i que detallem a continuació.\n• Estarà prohibit estacionar en les àrees que es poden veure al plànol adjunt des de les 20.00 hores del divendres dia 30 de setembre fins a les 24.00 hores del diumenge dia 2 d'octubre.\n• Es reservarà una zona per estacionar els autobusos de les colles de fora de la ciutat, i per aquest motiu també estarà prohibit l'estacionament dels particulars a l'avinguda Vidal i Barraquer entre el Parc Central i la rotonda de Manuel de Falla en tots dos costats de la via. Aquesta prohibició també estarà en vigor des de les 20.00 hores del divendres dia 30 de setembre fins a les 24.00 hores del diumenge dia 2 d'octubre.\n• Des de Divendres queda restringit el pas per Jaume I entre Mallorca i Eivissa amb motiu del muntatge de les unitats mòbils. Únicament es deixarà circular els veïns de la plaça Josep Roig i Raventós.\n• L'Av. Vidal i Barraquer pot ser tallada puntualment el dissabte entre les 13.30 i les 15.30 hores i el diumenge entre les 08.00 i 09.30 hores coincidint amb l'arribada dels autobusos i la descàrrega de les colles.\nFinalment recordar al públic general del Concurs de Castells que l'accés més adequat és a peu pel carrer Jaume I, tot i que pel carrer Mallorca també es tindrà accés, i que no es poden entrar a la plaça begudes amb recipients de vidre o llaunes per la seguretat de tots els assistents a l'esdeveniment.


Apartament Sand Kolobrzeg Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a Apartament Sand\nZdrojowa 3, Dzielnica Uzdrowiskowa, Kolobrzeg, Polònia - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartament Sand\nAl visitar Kolobrzeg, vosté es sentirà com a casa a Apartament Sand, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Kolobrzeg. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix habitació familiar, restaurant, ascensor, bar, caixa forta.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, escriptori, balcó/terrassa, despertador, aparell de televisió per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com sauna, piscina coberta, spa, sauna que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Apartament Sand és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Kolobrzeg.


L'Edu i Uri son dos d'aquestos malalts pels sons negres que tant ens agrada que es passejen per aquest espai, tots dos formen Ponent Roots Produccions, concerts, punxades, i recentment una edició, la primera referència com a segell discogràfic... ells son uns dels responsables de que a la ciutat de Lleida i demés localitats de la comarca d'El Segrià no decaiga l'activitat relacionada amb els sons afroamericans i jamaicans.\n- Conteu-nos per començar que es concretament Ponent Roots, i a continuació parlarem de qui ho forma etc. en principi podriem dir que hi ha un festival per ahí, però sembla que hi han més activitats sota el nom de Ponent Roots, estic en lo cert?\nPonent Roots, és una plataforma per difondre la música negra en tots els seus estils musicals, però també retre homenatge ala figura dels revolucionaris afroamericans, la lluita pels drets civils i socials dels esclaus i la continua batalla contra el racisme. Ponent Roots a més som asidus punxant a festivals, clubs i festes, anem on calgui a passejar els nostres 7" polzades.\n- Be ara doncs, conteu-nos qui forma aquest projecte, com i quan va començar?\nPonent Roots, som Edu i Uri, dos amics, que els uneix la passió pel format vinil i pels sons del reggae (en tots els estils), el soul, el rap i demés gèneres que en globa el paraigües de la música negra. Això va naixer. de forma premeditada i involuntaria a l'hora, amb una trucada d'un mànager amic, que ens va oferir la possibilitat de programar una data de al gira europea dels Skatalites, i de forma ràpida, vam llançar-nos ala piscina i vam pariri el que pensàvem que a la nostra ciutat hi mancava, un festival independent, que aposta per la qualitat i per a què fos accesible a la gent, amb preus populars.\n- Feu-nos un breu resum de les bandes que haveu portat a la vostra zona?\nEn les 3 edicions del Ponent Roots festival, hem programat: The Skatalites, La Família Torrelli, B-sides Collective, Carles Belda i Lo Pardal Roquer, The Excitements, The Pepper Pots, Soweto, Andrea Motis I Joan Chamorro, Al Supersonics & the Teenagers, Los Mambo Jambo, A4 Reggae Orchestra, Txarly Brown, Th Murphies, Dj Sr. Oró, Natty Bo o Dj Rosell.\nFora del festival, anem programant concerts, i fns avuí hem programat coses com Pirats Sound Sistema, At Versaris, Dr Calypso, Surfing Sirles, The Gramophone Allstars Big band, Irie Souljah,David Hillyard & The Rocksteady 7 i recentment Dr Ring Ding i a betty Mc Clean, uns dels màxim exponent de la música jamaicana del anys 90 i un referent actual.\n- Quines dificultats, si existeix el cas, teniu a l’hora de projectar un event, hi han prou emplaçaments per organitzar concerts, la gent respón correctament etc?\nEl nostre principal objectiiu és programar qualitat, sota el leitmotiv, "Do it yourself", per tant golem fed el que tenim al nostre abast, sense ajuts institucionals. I la resposta fins ara ha sigut més que bona, amb una gran afluència i fins i tot més d'un sold out\n- Per completar la pregunat anterior, haveu notat evolució a l’hora d’organitzar qualsevol activitat, trobeu que ara es més fàcil, hi ha un públic fidel i/o relleu generacional?\nAfortunadament, des del primer dia hem tingut la capacitata d'arribar a l'usuari, al públic. hem sabut sorprendre a la ciutata fins avuí. Sempre hem tingut la millor resposta que posiem esperar, tenint sempre plens els concerts que organitzem, aquesta és la gasolina que necesitem per continuar siparant propostes i per materialitzar idees que se'ns ocurreixen.\n- Supose que qualsevol concert amb una bona resposta per part del públic i una bona posada en escena de les bandes es gratificant, però mulleu-vos una mica i conteu-nos quina es aquella banda amb la que vareu dir , “collons ha costat però com ho hem gaudit”\nBe lògicament el fet de poder dur The Skatalites, per nosaltres ha sigut increíble, portem 20 anys escoltant-los, son un dels nostres referents, i com a tot bon amant de la música, el fet de portar un referent es emocionant i vibrant, el fet de compartir un dia amb ells va sr molt emotiu, i quan en hem retrobat, ha sigut maco veure que ells et recorden i guarden un bon record d'aquella nit que per noslatres va ser màgica. L'artista Natty Bo (frontman de Ska Cubano i Top cats) tambñe ens va pasar el mateix, el fet de ser artistes internacionals és tambñe clau, son professionals que viuen permanentment de gira, i clar, per nosaltres apropar-los a casa és molt emocionant. També que els Pepper Pots acceptessin la nostra invitació per iniciar la gira del seu darrer LP "We must fight" al nostre petit festival independent de música negra, va ser gran, i el fet d'apostar per The Excitmements quan pocs els coneixien també.\n- Pregunta obligada qui es la banda o artista que mourieu cel i terra per vore-la a un Ponent Roots Festival? Vos ho posaré fàcil, se vos permet de resucitar a qui vullgueu.\nDoncs mira, aquista pregunta ens la fem nosaltres sempre, i la llista és llarga, dels vius no en tenim cap dubte, serien Toots & The Maytals, la Lauryn Hill, Ben harper o Public Enemy.\nDeks que ja no estàn donant guerra, ene hauria hagafat un jamacuco si haguessim pogut dur a Amy Winehouse, la banda originals dels Wailers, Marvin Gaye, Otis Reading... (quina trempera!)\n- Darrerament han aparegut algún que altre festival orientat als menuts de la casa com el Mini Pop de Tarragona, us veieu organitzant alguna mena d’activitat semblant, no se si algún de vosaltres serà pare i està sensibilitzat amb el tema, que en penseu d’això, potser un festival de música negra dirigit als nens, seria una bona proposta?\nNosaltres això ja ho hem fet des de la primera edició! el diumenge del festival és pensat per a públic familiar, a dia d'avuí hem programat a Carles Belda i Lo Pardal Roquer, a Andrea Motis i Joan Chamorro i als The Murphies, sempre rematant el tarda amb un Dj i jocs per a nens. És una activitat que ens encanta, l'ambient és maquíssim i és una manera de fer pedagogia sobre la música en directe i la música d'arrel negra.\n- Què ens podeu contar de la properà edició del Ponent Roots Festival, teniu ja data o alguna banda tancada potser?\nDoncs, us podem contar que ja telim dos artistes confirmats, un internacional de renom i un que vindrà de fora de terres catalanes, per tant tenim molta feina avançada. Avancem que serà un gran cartell, les dates seràn el 13, 14 i 15 de novembre, així que reserveu aquell cap de setmana.\n- Be, doncs no se si voldreu afegir alguna cosa, si no moltes gràcies per la vostra col.laboració i molt d’exit als proper events.\nSi, si volem dir que Ponenet Roots, nos sols programem concerts, també hem editat un split en format 7" compartit per Natty Bo i Soweto, amb dos tunes inedites d'ambdues bandes, d'edició limitada i numerada a 300 còpies, que hem tret pel Record Store Day d'enguany i del que podem dir que a hores d'ara quden poquissimes còpies.\nTambé fem punxades durant tot l'any, on hi disparem semper en format vinil, temes de reggae, rap, soul, funk, boogaloo... i tot tipus de tunes que ens fan parar bojos.