La cinquena edició del Festival Cara•B, festival de cultura musical independent i urbana de Barcelona, tindrà lloc els dies 15 i 16 de febrer de 2019 a la Fàbrica Fabra i Coats, després d’esgotar entrades a la passada edició.\nPimp Flaco & Kinder Malo, Novedades Carminha, Sticky M.A., La Zowi, Putochinomaricón, Pedro LaDroga, La Plata i Soleá Morente & Napoleón Solo, formen part d’un primer avançament del cartell de la cinquena edició del festival, que s’anirà desvetllant al complet en les pròximes setmanes i que promet seguir sent el principal aparador de les tendències musicals i els sons alternatius més frescos del moment.\nA través dels directes d’una exquisida selecció de les propostes musicals que actualment incendien les escenes independents, el Festival Cara•B arriba a la seva 5a edició consolidat com un projecte integral. Amb una visió de 360º que aborda la creació artística vinculada a la música des tots els seus angles, amb un programa que durant els seus cinc anys de trajectòria ha inclòs, a més de concerts, projeccions, festival de videoclips, exposicions i gastronomia.\nPRIMERS NOMS DE LA CINQUENA EDICIÓ DEL CARA·B! was last modified: novembre 22nd, 2018 by lacosta\nARRENCA EL ZOOM AMB LA MILLOR FICCIÓ TELEVISIVA →\n← Petits detectius envairan els 26 museus de la Xarxa de Girona


« Ous farcits amb amanida de patates i tonyina\nSalsa romesco »\n2 Pots de cigrons cuits\n1 Paquet d’espinacs frescos\nEs posen els cigrons amb l’oli a la paella, es deixen un parell de minuts i s’hi afegeixen els espinacs, es sala i es tapa. Al cap d’uns 5 minuts es remena un parell de vegades i quan els espinacs s’han fos s’ajunta amb els calamars amb suc o la sèpia.\nSi convé s’hi afegeix una mica d’aigua i es deixa fent un xup xup tot junt.\nTags: calamars, cigrons, espinacs, sèpia\nEs talla la ceba a la mida que ens agradi, i la fiquem junt a la resta d'ingredients en cru, tot junt a la caçola....\n2 Responses to “Cigrons amb espinacs i sèpia o calamars”\n13 nov. 2012 a les 9:20 pm\nL’he fet, però en comptes de sèpia he fet sofregit de ceba. Molt bo com tot el que fas! Perquè soc vegetariana\n26 nov. 2012 a les 6:35 pm\nja veig que t’agrada molt cuinar, a mí també encara que no tinc gaire temps.


Calendarios STEs-intersindical - STEi "Temps de Dones" 2017 Illes Balears by Confederación Intersindical - Issuu\nActivitats suggerides Aquestes activitats estan extractades i resumides. La seva extensió impedia reproduir-les completes. Activitats completes i annexos a http://www.stes.es/mujer.html\nque, malgrat les diferències físiques, culturals, socials..., totes les persones tenim els mateixos drets: a l’educació, a l’aliment, a un habitatge digne... A l’alumnat se li presenta una sèrie d’imatges de nines i nins de diferents països, amb diferent color de pell, de cabells, d’ulls, altura... entre tots i totes anirem dient les diferències que hi ha entre elles. En acabar, llançarem la següent pregunta: En què som iguals? A través d’un diàleg dirigit anirem dient aquells drets que totes les nines i nins tenen i què tenen en comú, independentment d’on visquin o de com sigui la seva pell: Dret a l’educació, dret a cures, a viure en PAU.\nComençarem l’activitat situant en el temps i en el context l’esclavitud. Per a això visionarem el següent dossier amb informació sobre l’esclavitud: http://\n"SOM DIFERENTS, SOM IGUALS"\nEn assemblea es debatrà sobre els drets dels nins i de les nines, i que totes les persones tenim els mateixos drets, se’ls explicarà que les nines, fins fa poc no podien votar igual que els nins. Es veu el següent video https://www.youtube.com/watch?v=-8Cd3XTqciI on a través de la cançó s’explica que les nines i els nins tenim els mateixos drets. Coreografiarem la cançó i la ballaran a la festa de carnestoltes.\nDe 12 a 14 anys Amb aquesta activitat pretenem que l’alumnat s’adoni “L’ESCLAVITUD A ESTATS UNITS”.\nDe 6 a 9 anys "Bé o malament"\nComençarem definint els següents termes “abolicionista”, “activista” i realitzarem un diàleg amb l’alumnat sobre quin sentit tenen aquests termes i per què es va lluitar per l’abolició de l’esclavitud a Amèrica, i de les activistes abolicionistes de calendari i la seva tasca.\n"HARRIET TUBMAN, una lluitadora"\nLlegirem la biografia de Harriet Tubman, destacant aquells episodis de lluita per la llibertat dels esclaus americans, així mateix destacarem el seu activisme pel abolicionisme de l’esclavitud.\nEntre tota la classe es desenvoluparà un debat sobre les conseqüències de l’esclavitud a Estats Units, com és el racisme, i si en l’actualitat segueix havent-hi esclavitud, encara que diferent a la del segle XVIII. Es dirigirà el debat per fer-los comprendre les diferents versions de l’esclavitud del segle XXI. Les activitats les realitzarem a partir del visionat de la pel·lícula “12 anys d’esclavitud”\nEs presentarà a l’alumnat imatges de nines i nins en situació de desprotecció, desnutrició, sofrint, i també imatges de nines i nins feliços. Farem un gran mural amb paper continu. A la part esquerra una gran cara trista i a la de la dreta una cara alegre. Es reparteixen les imatges entre l’alumnat. Analitzarem les imatges, diran que els transmet cada imatge i com se senten. L’alumnat anirà col·locant les imatges segons correspongui davall de la cara alegre o de la cara trista.\nPartint del context de la pel·lícula “12 anys d’esclavitud”, l’alumnat, en grups de 4 o 5 persones, buscarà informació sobre: - El paper de les dones en la pel·lícula. - Rols exercits per les diferents dones que apareixen en la pel·lícula, tant lliures com a esclaves. - Investigar sobre les dones que apareixen al mes de gener i fer una petita biografia d’elles, indicant algunes de les actuacions que van realitzar per eradicar l’esclavitud.\nPERSONES ADULTES Començarem amb el visionat de la pel·lícula ‘Belle’, pel·lícula romàntica, d’època, basada en fets reals, per tractar de donar una mica de llum sobre un dels fets previs que van donar lloc a l’abolició de l’esclavitud en l’Anglaterra del Segle XVIII.\nPrevi al visionat de la pel·lícula, l’alumnat investigarà sobre com era la societat anglesa del segle XVIII en aquesta època. Quins rols exercien homes i dones, com estava estructurada la societat (noblesa, burgesia, proletariat,…), religió, cultura... Analitzaran la situació legal de les dones al segle XVIII i en l’actualitat, fent una comparativa dels drets que tenien en aquest segle i dels drets que tenim en l’actualitat.\nDavant la celebració del 8 de març, realitzar una setmana d’activitats, sent les protagonistes les dones sahrauís. Per a això, buscarem la biografia i fotografies de Aminetu Haidar, entre d’altres, i contactarem amb l’Associació de Dones Sahrauís a Espanya, AMSE, per a què assisteixin al centre a explicar contes i cançons de la seva cultura i a explicar a les nines i nins quins treballs realitzen i les seves responsabilitats als campaments de refugiats.\nDe 6 a 9 anys Activitat\nAquest any les disfresses de carnestoltes versaran sobre el sufragi de les dones. A partir de pel·lícules i fotos de l’època, les nines i nins es vestiran com les dones de principis del segle XX. Portaran cartells demanant el vot com a les imatges de l’època.\nDe 10 a 11 anys Activitat\nEn grups de quatre realitzaran un còmic, reproduint la història d’una de les dones del calendari.\nSECUNDÀRIA I BATXILLERAT De 12 a 14 anys Activitat\n1) Analitzar el següent gràfic, sobre l’any de reconeixement del dret al sufragi de les dones i homes a diferents països del món. 2) Ara han de respondre els següents interrogants: - En general, homes i dones van poder accedir al vot al mateix moment? - Quins van ser els primers països en reconèixer el dret al vot de les dones? - Què va succeir a Amèrica Llatina? El reconeixement del vot femení va ser primerenc o més tardà en comparació a Europa o Amèrica del Nord? - Què és el que més us ha cridat l’atenció? Per què?\nDe 15 a 17 anys i persones adultes Activitat\n1) A cada país, el reconeixement del dret de les dones a votar va originar forts debats entre els diferents sectors de la societat que estaven a favor i en contra. Llegiu i analitzau els testimonis que presenten diferents posicions sobre el tema. Testimoni 1. Llegir les referències al discurs de Lady Musgrave, presidenta de la secció de East Grinstead de la Lliga Anti-Sufragi, Anglaterra, en un míting en 1911, en un article publicat per un diari de l’època. Per què les dones no han de votar [Lady Musgrave] Va afirmar estar completament en contra de l’extensió del dret de vot a les dones, ja que pensava que no portaria cap bé al seu sexe, tot el contrari, li faria molt de mal. Citant les paraules de Lady Jersey va afirmar: “No poseu sobre nosaltres aquesta càrrega addicional”. Les dones, en la seva opinió, no són iguals als homes ni en resistència ni en energia nerviosa, fins i tot, en el seu conjunt, tampoc en intel·ligència.\nsón persones que han lluitat pels drets civils i s’explicarà breument la història de la lluita que han desenvolupat.\nSeguidament, es preguntarà, “Sabeu què són els drets civils?”. Escoltarem les respostes de l’alumnat i proposarem exemples sobre drets civils. Acabarem la sessió plantejant a l’alumnat si pensen que és important o no lluitar pels drets civils, si mereix la pena tant de sacrifici. Entre tot l’alumnat, es farà un grafitty a l’aula amb alguna imatge pro-drets civils triada entre els dissenys presentats per l’alumnat, en una activitat proposada pel departament de Dibuix.\nUtilitzant com a base el conte d’“Irene en el Sáhara” http://www.solidaridad. De 15 a 17 anys org/Cuentos_del_Mundo_Irene_en_el_Sahara_4b4a3d80da981.htm recrearem dins la classe una Activitat 1 “jaima”, utilitzant teles, catifes, jocs de te, coixins, mocadors, “melhfas” (teles de colors), música autòctona i a l’assemblea diària, anirem creant un conte del desert amb els animals que parlen, sent la protagonista “Lehbara”, la gallina del desert, o “Ñandú” que és un animal pacífic i mediador als conflictes. L’objectiu del conte és enaltir l’imprescindible paper de la dona en aquestes dures condicions de vida, la seva tasca com a transmissora de la cultura i ambaixadora de la lluita del poble sahrauí a tot el món.\nEn petits grups de recerca (grups heterogenis de 4/5 nines i nins), investigar la cultura sahrauí: com es vesteixen, quins són els seus menjars, els seus costums, la seva música, com són les seves cases i quins materials utilitzen per construirles, accés a l’aigua…Després del treball de recerca, faran un fulletó propagandístic sobre el Sàhara per exposar-ho al centre i que serà enviat a les escoles dels campaments a través de l’associació AMSE.\n-\tEs farà un treball de recerca a través d’Internet sobre la vida en els campaments sahrauís. Després d’acabar el treball de recerca es realitzarà un debat en assemblea d’aula, sent el tema central: “Com seria la vida dels campaments sahrauís sense la presència de les dones”. Les conclusions s’exposaran en un PowerPoint per visionar a totes les classes del col·legi. - Es realitzarà una entrevista a alguna dona sahrauí de la localitat, preguntantli sobre la seva forma de vida, costums, problemes d’adaptació a la vida en un lloc totalment diferent al seu d’origen... - Es gravarà un vídeo amb l’entrevista i es projectarà en el saló d’actes del col·legi per a tot l’alumnat de 9 a 14 anys del centre, posteriorment a la projecció es realitzarà un debat amb les nines i els nins.\nDe 12 a 14 anys Activitat 1\nComençarem la sessió projectant les imatges que s’adjunten i preguntarem a l’alumnat si saben què tenen totes aquestes persones en comú, quin és el nexe entre aquestes persones i si les coneixen.\nA la primera imatge apareix Amanda Labarca a l’acte de promulgació del dret al sufragi femení. A la segona foto veiem a Nelson Mandela. A la tercera apareix Mahatma Gandhi. Les dues últimes fotografies ens mostren a Lola Frutos Balibrea, professora de la Universitat de Múrcia, departament de Sociologia i Política Social; i Aminetu Haidar. Després de la pluja d’idees que realitzi l’alumnat, s’exposarà que el nexe és que\nTestimoni 2. Llegir el discurs de Susan B. Anthony, militant política que va dirigir la lluita pel vot femení a Estats Units, pronunciat en 1854 davant l’Assemblea Legislativa de l’Estat de Nova York. El dret de la dona al vot. El que nosaltres demanem és el total reconeixement de tots els nostres drets com a ciutadanes de l’Estat. Som persones, som ciutadanes lliures, som propietàries, contribuents; no obstant això, se’ns nega l’exercici de dret al vot […] Reunim totes les condicions que requereix la Constitució per al votant, excepte el sexe. 2) Analitzar i comparar els dos testimonis. Quins són els arguments a favor i en contra del vot femení? Comentar amb un company/a quines dades o aspectes els han resultat més interessants.\nEls Drets civils: què són?\nEs comença l’activitat amb una pluja d’idees sobre què són els drets civils i per a què serveixen. Es demanarà que busquin informació sobre persones defensores dels drets civils, insistint que diguin noms de dones que lluiten o han lluitat pels drets civils. S’elaborarà una llista amb les dades més importants de les persones sobre les quals s’ha trobat informació. A continuació, comprovaran si al seu llistat apareixen les tres dones a les quals fa referència el calendari, es demanarà que investiguin sobre elles i que expliquin com és la seva lluita.\nRealitzarem un debat a l’aula sobre el Sàhara. Per a això es faran dos grups. Cadascun triarà el candidat o candidata que defensarà la seva postura. El tema del debat serà el Sàhara lliure (a favor i en contra). Les parts del debat seran les següents i les dues persones debatents han de complir aquests requisits: - Exposició Inicial o discurs constructiu (Tesi): els nostres arguments. - Refutació (Antítesi): atacs, defenses relatives a l’Exposició Inicial. - Conclusió (Síntesi): les nostres conclusions a favor o en contra de perquè la nostra posició al debat és la que ha de secundar el jurat. Més informació sobre com realitzar el debat:\nPERSONES ADULTES "Lluitar és contagiós?" Activitat 1\nComençarem preguntant a l’alumnat si coneixen a Aminetu Haidar. Escoltarem les seves aportacions i, sense més, posarem el següent vídeo de Youtube: https://www.youtube.com/watch?v=9xH-JkmsoRc. El vídeo és un extracte de les notícies on s’explica el motiu de la vaga de gana que va dur a terme l’activista sahrauí a l’aeroport de Lanzarote l’any 2009. En acabar el vídeo, obrirem un torn de paraula per a què puguin expressar què en pensen de l’acció d’Aminetu, què els sembla l’actitud dels governs. Preguntarem a l’alumnat: “Com creïs que es va resoldre tot?”, “Pensau que mereix la pena jugar-se la salut, la pròpia vida, per defensar els drets civils, els drets de totes i tots?\nDesprés d’escoltar les seves opinions i debatre sobre aquest tema projectarem el següent vídeo "Suport a Aminetu Haidar a Lanzarote":\nEn el vídeo apareix el cantant Macaco cantant juntament amb totes les persones que donaven suport a l’activista. Les imatges mostren clarament com l’acte heroic d’Aminetu va ser reconegut per la ciutadania de Lanzarote, va despertar consciències i va fer que moltes i molts es mobilitzessin en pro dels drets civils. Per això mateix, lluitar pot ser contagiós…o no. Els proposarem que a casa investiguin sobre altres grans lluitadores pro drets civils com són, per exemple, Amanda Labarca o Lola Frutos Balibrea, i facin una redacció reflexionant sobre les vides exemplars d’aquestes dones i sobre si elles i ells lluitarien per alguna cosa i, si és així, per quina causa els semblaria digne lluitar. A la següent sessió farem una posada en comú de les seves reflexions.\nDret masculí al vot en les eleccions nacionals\nDret femení al vot en igualtat al masculí\nEn aquest mes dedicat a les dones pacifistes, hem triat a cada nivell una activitat primera de coneixement de cadascuna d’aquestes dones i una activitat segona de joc o dinàmica sobre com podem contribuir a la no violència a través de la resolució de conflictes i/o l’autoconeixement.\nsortir, i els que estan defora han d’entrar”. Observam i després del joc parlam sobre el que ha ocorregut. Quina dinàmica es produeix? Per què?\nActivitat 1: "Qui són aquestes dones?"\nPresentem a l’Assemblea les 3 imatges de De 12 a 14 anys les nostres dones. Viatgem als seus països i Activitat 1. “Concurs de cartells” Es divideix a l’alumnat en grups. A cada coneixem per què van sentir aquesta necessitat de treballar per la pau. Les dibuixam i grup li serà assignada una pacifista. Hauran d’investigar amb l’objectiu de dissenyar un exposam als passadissos del centre. cartell iconogràfic sobre la pacifista assigActivitat 2: "Fent la pau” Endevinar la situació que viu el nin/a nada. Els cartells seran exposats al centre quan li toqui sortir a escena, a través escolar. de la seva cara i gestos. Nosaltres els direm la situació a cau d’orella. Les expressions variaran segons li diguem que se senti trist/a o enfadat/a... Identificar en mi i en les altres persones sentiments per saber actuar i exercir accions encaminades a fer la pau.\nActivitat 2. “Joc: ets tu tolerant?”\nIndividual i anònim. Parlem del que és la tolerància. L’objectiu del joc és debatre, a posteriori, sobre les respostes i veure els perquès. Es compten només els cercles. Només cercles: màx. tolerància; de 3 a 7 cercles: no gaire tolerant; menys de 3: gens tolerant. Descarregar en: http://erestutolerante.\nDe 15 a 17 anys Activitat “Una mica d’imaginació”\nDe 6 a 8 anys Activitat 1: "Qui és qui?"\nPresentam a l’Assemblea 6 imatges en blanc i negre (3 homes coneguts per treballar per la pau i les nostres 3 pacifistes). Conèixer les seves biografies i pintar l’imatge impresa fent exposició per al col·legi i famílies. Fer visites guiades i a cada visitant donar targeta per emplenar: 1. Visita lliure: Coneixes a aquest personatge? 2. Després de la Visita guiada: Vas sentir parlar alguna vegada d’ell/ella?. Després de la recollida d’informació, tornem a l’aula. A qui es coneixia més? homes o dones? per què?\nActivitat 2: "Si jo fos..."\nFem rol-playing per parelles. Li donam el rol a un/a nin/a de una de les nostres protagonistes i a l’altre/a el rol d’intentar impedir, amb arguments, que pugui aconseguir els seus propòsits, amb la consigna: “No pots perquè..."\nDe 9 a 11 anys Activitat 1: "El meu equip és..."\nLlegir biografies de sis personatges (3 homes i les nostres 3 pacifistes) sense donar dades del gènere. Realitzar una il·lustració i/ o descripció física. A continuació observar i reflexionar sobre el nombre d’alumnat que va imaginar que eren homes i el que va imaginar que eren dones. Parlarem sobre les causes d’aquesta elecció, els estereotips masculins i femenins...\nActivitat 1: "Quant sabem… i de què?"\nEs plantejarà a manera de concurs i es demanarà al grup que apunti en Post-its persones pacifistes i bel·licistes que coneguin. Dividirem la pissarra en quatre. A la part de dalt, a la primera columna escriurem Pacifistes i a la segona bel·licistes. La primera fila seran homes, la segona dones. I anirem col·locant les respostes cobrint les regions de la pissarra. Finalment tindrà lloc un debat sobre el model de convivència que està projectant la societat i l’educació. Presentarem a les nostres dones pacifistes.\nFem 3 equips amb la classe nomenats com cada pacifista. En els equips es reparteixen diverses tasques (investigadors/es, Activitat 2: “En les seves sabates”. Desenvolupar la capacitat de posar-se en escriptors/es, cartelleria, narrador/s/ es). Després d’unes quantes sessions cada el lloc de l’altre i aprendre a tenir flexibilitat d’opinió. Tres grups (A,B,C); A i B un grup exposa a la resta de grups. enfront d’un altre, i el C és l’observador. Activitat 2: “Volem entrar, volem sortir” Se’ls proposa un tema i cada grup ha de tenir Es fa un cercle gran i dins es que- una postura enfrontada a l’altre. I el C és den diverses persones, i fora del grup imparcial. Després es van canviant els rols. es queden d’altres. Només es dóna una consigna: “els que estan dedins han de\nLa professora o professor col·locarà a l’alumnat en cercle. Mostrarà fotos de diferents dones i els explicarà que hi ha i hi ha hagut dones que han lluitat perquè el món en què vivim sigui millor. Preguntarem: - Si coneixen o han vist a alguna dona que els hagi semblat interessant pel que han fet. - Si creuen que les dones de la seva família han aportat alguna cosa a la societat. - Si reconeixen a les dones de les fotos (Fotos de dones del poble que realitzen un treball visible). Parlem sobre el que sabem d’elles. Farem un mural col·lectiu amb elles.\nUna vegada acabada l’assemblea realitzarem el joc de: "Endevina a qui tenc". Consisteix a posar al terra, de cap per avall, les targetes de les dones esmentades i de les quals hem estat parlant. S’escollirà a un alumne/a que agafarà una targeta i descriurà el personatge, qui endevini de qui es tracta, passarà al centre per agafar una altra targeta i repetir l’operació.\nentre totes i tots, elaborarem la seva biografia a la pissarra i en el mapa mural del món, localitzarem el seu lloc de naixement i de defunció. Si han portat la informació impresa, aprofitarem les fotos per al mural que confeccionarem. Per ajudar en el col·loqui, introduirem “pistes” a manera de preguntes: Com creïs que es va prendre la família de Matilde, que ella es dedicàs a la política? Quines aficions tenia Matilde? Recorden el nom dels diaris en els quals publicava? Com es deia l’acadèmia que va crear al seu poble? Ensenyaven allà d’una forma especial? Què era Voces Cántabras? Què va aportar Matilde al folklore de Cantàbria? A quin partit es va afiliar, Matilde? Per a què la van triar en dues eleccions generals? Quantes dones diputades hi havia? Va seguir publicant Matilde en premsa en la seva època de diputada? A quin país es va exiliar una vegada començada la Guerra Civil espanyola? Va continuar publicant, després? Des de Bordeus, a quin país es va exiliar?\nAnem a començar un nou projecte de treball. Investigarem, coneixerem i reconeixerem el valor de les dones activistes polítiques. Per començar, anirem demanant torn i escriurem a la pissarra, el nom de dones polítiques que coneguem o de les que haguem sentit parlar, col·locant al costat, el nom del partit polític al que pertanyen i després encetarem un col·loqui. - Creuen que són moltes o poques les polítiques que coneixem?; Per què?; Per què creuen que són poques les dones que es dediquen a la política?. A continuació, els proposarem investigar sobre una activista política, Neus Català Pallejà. En tres dies, farem una posada en comú del que hagin trobat.\nLa professora o professor preguntarà a l’alumnat si coneix dones a l’àmbit de la política, sindicats o en el seu entorn que hagin lluitat per defensar algun dret. Després d’un moment de posada en comú, l’alumnat escriurà en una targeta, noms de dones que els resultin importants per alguna raó, que posteriorment explicaran al grup. Col·locarem un mural on s’aniran aferrant en el marge esquerre de dalt a baix. Dels noms que han posat, cada nina i nin en triarà un. Ho portaran a casa i buscaran informació sobre la mateixa, i al dia De 15 a 17 anys Veure article sobre Isabel González González en: següent ho explicaran a la resta. www.laopinion.es/tenerife/2013/09/08/azucena-roja-granEl treball d’informació es portarà en un full DinA4. Podran utilitzar dibuixos, premsa, ordinador etc. Quan olvidada/497144 - Debat sobre l’article tots els treballs estiguin a classe s’elaborarà un lli- Reflexió per escrit de per què creuen que s’ha oblibre d’aula que serà obert amb la finalitat de que puguem dat el paper d’Isabel González. incloure futures aportacions de dones activistes. - Treball en grups petits mixts reflexionant sobre el paper de la dona a la política. De 9 a 11 anys - Fer una senzilla recerca sobre les activistes proAnem a començar un nou projecte de treball. Investiposades en aquest mes de maig, en grup. garem, coneixerem i reconeixerem\nel valor de les dones activistes polítiques. Per co- PERSONES ADULTES Veure article sobre Isabel González González en: mençar, anirem demanant torn www.laopinion.es/tenerife/2013/09/08/azucena-roja-grani escriurem a la pissarra, el nom de dones polítiques que olvidada/497144 - Debat sobre l’article coneguem o de les que haguem - Reflexió per escrit de per què creuen que s’ha oblisentit parlar, col·locant al dat el paper d’Isabel González. costat, el nom del partit po-Treball en grups petits mixts reflexionant sobre el lític al que pertanyen i despaper de la dona en la política. prés encetarem un col·loqui: - Cerca a través d’internet per localitzar articles Creuen que són moltes o poques i informació sobre les activistes de maig. Amb les polítiques que coneixem? Per què? la informació obtinguda, es farà un dossier per Per què creuen que són poques les dones petits grups. que es dediquen a la política? També, investigaran sobre una activista FRASE D’ISABEL GONZÁLEZ GONZÁLEZ política, Matilde de la Torre Gutiérrez. En “I quan la dona lluita, pobre dels covards, desgraciats tres dies, farem una posada en comú del que traïdors, perquè sabem venjar-nos amb tot el coratge d’una hagin trobat. Després de la posada en comú, filla del Teide”.\nJuliol Mes de l’ecología\nDurant aquest mes celebrarem el mes del Planeta, per a això s’implicarà tot el centre. Realitzarem activitats a tots els nivells educatius.\nINFANTIL "Som ecologistes" Activitat\nQue vol dir ser ecologista?. Explicarem a l’alumnat que ser ecologista consisteix en tenir cura del nostre planeta, i que ells amb petites accions poden ajudar a tenir cura i mantenir-lo. Per aconseguir la medalla d’ecologista. Al llarg del mes han de realitzar Les tres R (reduir, reciclar i reutilitzar). A cada nina i nin se’ls donarà un planning setmanal on figuraran les activitats de reduir, reciclar i reutilitzar que han de fer per aconseguir la medalla d’ecologista:\nApagar el llum\nTancar les aixetes\nApagar la tele si no l’estic mirant\nDutxar-me, en comptes de banyar-me\nUtilitzar transport públic\nLlençar les ampolles al contenidor verd\nLlençar el plàstic al contenidor groc\nLlençar els papers i cartró al contenidor blau\nLlençar les restes orgàniques al contenidor gris\nLlençar les piles al contenidor de piles\nConstruir un gerro amb una ampolla de vidre\nConstruir un cossiol amb pots de plàstic\nConstruir un portallapis amb un pot de vidre\nDe 15 a 17 anys Activitat\nA continuació ho escenificaran davant la resta de companys i companyes del col·legi. Faran sobre paper continu les escenes del conte per decorar la classe.\nActivitat 2. “El planeta en perill”\nAnam a fer una història entre totes les nines i els nins de l’aula, sobre la necessitat de tenir cura i conservar el Planeta, amb el títol “El Planeta en perill” per a això començarem amb una frase: Un dia, caminant pel bosc pel què m’agradava anar a passejar, vaig observar alguna cosa estranya... A partir d’aquesta frase cada nina o nin anirà afegint una frase, els tres últims han de ser els encarregats de finalitzar la història. Amb el conte finalitzat, ho editarem en Word i ho publicarem en el diari del col·legi. Com activitat complementària, elaboraran dibuixos al·lusius a la història.\nDe 10 a 11 anys Activitat 1: Gymkana “Ecologistes en acció"\nL’alumnat haurà d’anar passant per diferents proves, al final de les quals aconseguiran el seu diploma d’“ecologista en acció”. La Gimcana constarà de diverses proves: 1. Reciclatge de desaprofitaments. Ha d’anar dipositant en el dipòsit corresponent els desaprofitaments que tenen sobre una taula. 2. Completa el panell. Sobre una taula hi ha diverses imatges de conductes que redueixen el consum d’energia i imatges que consumeixen molta energia. El nin o la nina ha de col·locar les imatges correctes davall del logo correcte: Redueixo/ No redueixo.\nDe 6 a 8 anys Activitat: Benita Galeana Metodologia:\nDe 12 a 14 anys TÍTOL: Aurora Picornell, La Passionària del Molinar. Activitat Metodologia:\n1. Anau a la sala d’ordinadors o utilitzau els portàtils, els mòbils (cas que el professor us hi autoritzi), etc., per tal de cercar informació per descobrir qui era Aurora Picornell i per què la recordam. Imprimiu les pàgines que trobeu i compartiu-les entre els/les companys/es a fi d’elaborar una espècie d’àlbum o guia de Picornell, que podeu enquadernar i acabar deixant a la biblioteca del vostre centre com a document de consulta per al futur. 2. Visita a una biblioteca per detectar algun dels articles de Picornell, recollits al llibre de Josep Quetglas, Aurora Picornell. Escrits 1930-1936. Seleccionau-ne un per hom.\nDe 15 a 17 anys Activitat En gran grup escoltem la biografia de Benita Galeana (https:// Títol: Benita i Aurora, dones per a la llibertat es.wikipedia.org/wiki/Benita_Galeana) adaptada i resumida. Metodologia: L’activitat consta de tres moments, un de recerca, A continuació fem una fitxa biogràfica partint de preguntes realitzades\nper la mestra/pel mestre. L’alumnat surt a la pissarra, contesta per escrit i es realitza la correcció ortogràfica entre tota la classe. Individualment, copien la biografia de la pissarra en el full que els haurà lliurat la/el mestra/e. Cada alumne/a tria de l’ordinador un retrat de B. Galeana i realitza una obra Pop Art. Finalment es realitza una exposició en el passadís amb les biografies i els retrats. En una breu intervenció, descriu el seu retrat a la resta de la classe i explica per què ho ha escollit.\nl’altre d’exposició de la informació i el darrer de debat i reflexió. Per parelles, es cercarà informació sobre Benita Galeana i Aurora Picornell, fent especial èmfasi en la seva trajectòria professional. Després, les diferents parelles aportaran dades sobre elles. Una vegada tenguem suficient informació cercarem paral·lelismes entre aquestes dues dones i reflexionarem sobre la importància del concepte de llibertat i la necessitat de la lluita feminista tant en la seva època com avui en dia.\nel mes de juny, va ser una treballadora de la fàbrica Ford (Anglaterra) que va lluitar per a què les dones fossin considerades treballadores qualificades, igual que els homes. Fet que va aconseguir després d’una vaga (1968). Aquest reconeixement va venir acompanyat d’una pujada de sou. Històricament les dones han cobrat menys que els homes. Fins i tot, avui dia, les dones i els homes cobren diferent sou pel mateix treball. És el que es coneix amb el nom de bretxa salarial. Contesta en el teu quadern: - Penses què és just que una persona cobri menys que una altra, si realitzen el mateix treball, pel fet de ser dona? - Per què creus que una dona cobra menys que un home? - Segons aquest article digital de la revista FORBES (http://forbes.es/\n(pàgines 4 i 5) i la biografia d’Aurora Picornell (pàgines 11 i 12):\nActivitat: Aurora Picornell De 9 a 11 anys Metodologia: Activitat: El salari "Només quan plou" és una obra de teatre basada en la vida i la mort Metodologia: Rose Boland, una altra de les dones a la qual va dedicat d’Aurora Picornell. Al següent enllaç teniu el dossier amb la sinopsi\nactualizacion/290/cual-es-la-brecha-salarial-de-genero-en-las-profesiones-mas-comunes), les professions amb més bretxa salarial són: metge/\nssa, arquitecte/a, cuiner/a, professor/a, comptable, director/a executiu/va..., en les quals les dones cobren, de mitjana, 275€ menys a la setmana. - En grups mixts, de 3 o 4 persones, escolliu una de les professions\nhttp://www.deferro.org/wp-content/uploads/2016/02/DOSSIER-S%C3%93LO-CUANDO-LLUEVE-WEB.pdf En grups (peça teatral) o individualment (monòleg) reproduïu un breu fragment de la seva vida (miting polític, defensant a les persones treballadores, empresonada a la presó de Can Sales...) Coneixeu la història d’una altra dona que donàs la seva vida per les seves conviccions. Explicau la història a la resta de la classe. I per acabar, podríeu realitzar un dossier amb tota aquesta informació, acompanyant-ho d’imatges, perquè altres grups puguin consultar-ho.\nA l’assemblea s’explicarà quines són les tres dones del mes. Dones que han lluitat i lluiten pels drets de les dones. Esperanza Brito va ser una dona mexicana que va alternar la seva faceta de mestressa de casa amb la seva lluita pels drets de les dones. Amb tot el grup es realitzarà una llista d’activitats domèstiques i que cada alumne/a comenti qui les realitza a la seva casa. S’analitzarà amb l’alumnat si existeix un repartiment equitatiu de les tasques o si, al contrari, hi ha activitats que les realitzen només les dones de la casa o bé només els homes.\nL’alumnat visionarà el següent conte:\nEn grups de 4 alumnes, elaboraran un relat curt de 100 paraules sobre la cura del planeta i la nostra obligació de mantenir-ho per a les generacions futures. Els curts es penjaran en el Facebook de l’institut i el que rebi més “m’agrada” al llarg del mes, serà el guanyador.\nEl conte parla de la vida i obra de na Frida Kahlo. Relacionarem a l’autora, Benita Galeana amb ella. Després, cercarem la vida i obra de na Benita Galeana a través de la pissarra digital. Xerrarem d’ella i aclarirem alguns dubtes que puguin tenir els infants. Moment 2: en assemblea cercarem a un mapa interactiu o Google Maps, Mèxic, més concretament, San Jerónimo de Júarez, on va néixer. Treballarem els costums típics d’ aquesta ciutat i farem una valoració sobre les diferències culturals més rellevants que trobem. Moment 3: En petit grup, farem un retrat de les dues autores. Benita Galeana i Frida Kahlo en DIN-A3. Treballarem els colors vius i ho relacionarem amb la intensitat de les vides d’aquestes dues gran dones.\nDe 12 a 14 anys Activitat. Concurs de relats curts sobre ecologia.\nAl llarg del mes del Planeta, anirem fent diferents activitats.\nOrganitzarem l’activitat en diferents moments i agrupaments: Moment 1: en assemblea mirarem el conte que explica una nina d’Educació Infantil\nActivitat: Col·laboració en família\nanteriors, la que us sigui més propera perquè és la d’algú de la vostra família o persona coneguda, i investigau si aquesta bretxa salarial existeix realment i quines altres diferències pot haver-hi entre homes i dones en aquesta professió. Les conclusions d’aquesta recerca han de presentar-se en una cartolina, acompanyades d’imatges i/o fotografies il·lustratives sobre el tema.\n"Viatgem a Mèxic amb Benita Galiana i Frida Kahlo" Metodologia:\n3. Reutilitzo- han d’imaginar què es pot fer per reutilitzar algun objecte de deixalla que se’ls presenti. 4. Completar correctament l’eficiència energètica. Completar el quadre corresponent a cada lletra i color.\nTaula rodona sobre el missatge de Berta Càceres en rebre el premi Godman.\nInvestigaran sobre el poble Lenca, on està situat, com és la seva població, perquè lluiten per la cura dels Rius. També investigaran sobre el COPIHN i la seva lluita.\nVisionat de la pel·lícula "L’ABRAÇADA DE LA SERP" Activitat 1\nUna vegada vista la pel·lícula es realitzarà un debat sobre les influències de l’home blanc sobre els pobles indígenes de l’Amazones. Elaboraran un treball sobre els indígenes de l’Amazones i les conseqüències de l’aparició de l’home blanc sobre la seva forma de vida, cultura, costums...\nHan de realitzar un treball de recerca sobre els mites i llegendes de l’Amazones, triaran una llegenda i la presentaran als seus companys i companyes.\nAquestes activitats estan extractades i resumides. La seva extensió impedia reproduir-les completes. Activitats completes i annexos a http://www.stes.es/mujer.html\nActivitat 1: Què ens ensenyen els llibres?\nEsperanza Brito va ser una dona mexicana, mestressa de casa i periodista que va fundar el Moviment Nacional de Dones. Una de les feines de casa va ser la de revisar els llibres de text per trobar senyals de continguts discriminatoris entre dones i homes. En moltes ocasions els nostres llibres reflecteixen les idees imposades pel patriarcat. Revisau un llibre de text de la matèria que vulgueu i buscau imatges o continguts discriminatoris. Proposau alternatives més coeducadores a les actuals.\nActivitat 2: En l’activitat política som iguals?\nEsperanza Brito també va lluitar per la participació en política, en qualitat d’iguals, de dones i homes. - Cerca entre els partits polítics espanyols quants d’ells són encapçalats per homes i quants per dones. - Revisa el llistat de persones que ostenten la presidència del govern als països europeus i assenyala quins estan presidits per dones. Et sembla una proporció justa?. Explica perquè.\nSECUNDÀRIA De 12 a 14 anys Activitat 1: El nostre cos és nostre\nEfua Darkenoo va ser una dona ghanesa que va lluitar per l’eradicació de la mutilació genital femenina. Aquesta pràctica ancestral constitueix una forma de control sobre la dona. Analitzau, a classe, els comportaments socials i imatges d’homes i dones. Pensau si, a la societat occidental, existeixen també formes de control i opressió sobre la dona i el seu cos. Explica quines són.\nActivitat 2: Les lluites feministes\nLara Alcázar és una activista feminista de Femen, organització que es caracte-\nritza per mostrar el pit nu de les seves activistes com a forma de protesta. Buscau imatges de protestes feministes al llarg de la història i comentau perquè es van realitzar al seu moment i si avui dia s’han aconseguits aquests assoliments.\nDe 15 a 17 anys Activitat 3: Societat i feminicidis\nEsperanza de Brito va impulsar, a Mèxic, el primer centre d’atenció a la violència. Revisa les dades dels feminicidis a l’estat espanyol. Creïs que s’estan aplicant totes les mesures per protegir les dones de la violència masclista?. Proposa idees per eradicar aquesta xacra a la nostra societat.\nActivitat 4: Patriarcat i violència amb les dones\nEsperanza de Brito va ser la impulsora de les primeres agències de delictes sexuals a la capital de Mèxic i va formar part del Grup Plural Pro Víctimes. Comentau a classe, diferents tipus de comportaments socials. Reflexionau sobre els que constitueixen algun tipus de violència contra les dones i relaciona les diferents formes d’exercir violència contra les dones amb les actituds patriarcals.\nActivitat 5: Només hi ha una forma de ser mare?\nEsperanza de Brito va ser un mestressa de casa mexicana, que va descobrir el feminisme quan ja era una dona adulta i mare de diversos fills. Va compaginar el seu treball com a mestressa de casa amb la seva tasca com a periodista i amb la lluita pels drets de les dones. Buscau imatges que retratin la maternitat. Analitza com a la publicitat es representa a les dones i, concretament, en el cas de les dones que són mares. Creïs que totes les dones han de ser mares?.\nPERSONES ADULTES Activitat 1: Paternitat i maternitat són iguals?\nEsperanza de Brito va encapçalar les primeres protestes, a Mèxic, per la mort de dones per avortament. Va demandar la Llei per una maternitat lliure i voluntària. Reflexiona sobre l’actitud de la societat davant les dones i la maternitat. S’afavoreixen mesures de conciliació iguals per a homes i dones? Tenen iguals efectes laborals i socials la maternitat/paternitat per a les dones i els homes? Estableix idees per equiparar els efectes de la maternitat/ paternitat.\nActivitat 2: Les lluitadores de les flors\nLara Alcázar és una activista feminista de Femen, conegudes perquè les seves protestes les realitzen amb el tors nu i perquè porten una corona de flors en el cap. Buscau informació sobre l’origen de Femen, les seves protestes i intentau desxifrar el significat dels seus símbols. En aquest vídeo podeu trobar informació sobre aquestes qüestions: http://www.rtve.es/alacarta/videos/la-manana/manana-cafelara-alcazar/2739154/ Per què en el video de les protestes se’ls tapa els pits a les activistes o se’ls pinten amb esprai?\nSetembre INFANTIL 1. Lectura i anàlisi del doble conte: Malala: una nina valenta de Pakistan/ Iqbal Masih: un nin valent de Pakistan. Jeanette Winter. Editorial Joventut. També hi ha un còmic: http://zenpencils.com/ comic/104-malala-spanish/ i un video https:// www.youtube.com/watch?v=e5RHEdt0qUs (elaborat pel CRA Puente de Domingo Flórez a San Pedro de Trones a Lleó).\n1. Lectura resumida de les biografies de les protagonistes del mes de setembre, destacant els aspectes més importants de les seves vides: Guillermina Medrano Aranda, Carmen García Colmenares i Malala Yousafzai (https:// www.youtube.com/ watch?v=6RUYwTdmMLQ) i realitzar un debat sobre el dret a l’Educació, i analitzar la importància d’assistir al col·legi, nins i nines, junts (coeducació).\n1. Fer una localització de ciutats, comunitats autònomes d’Espanya i països que apareixen a les biografies de les protagonistes, a un mapamundi, utilitzant diversos materials plàstics (cartolines, goma eva, pintura, plastilina, etc.) Sobre aquest primer treball fem una activitat d’unió de\n1. QUAN EL MONSTRE SENT RÀBIA.\npunts dels llocs destacats a les biografies de les activistes (per a això, es pot usar llana de colors). 2. Després, investiguem la problemàtica educativa i les dificultats que les dones tenen per a l’accés a l’educació en alguns llocs del món i inventem lemes escolars per promoure l’educació de xiquets i xiquetes al centre. Podem buscar frases de Malala per completar el debat.\nOCTUBRE: DEFENSA DE LA IDENTITAT SEXUAL Aquest mes estudiarem altres lluites per la defensa de les identitat sexual de les dones: La lluita de les dones lesbianes, la teoria Queer, la transsexualitat infantil i la reflexió feta des del transfeminisme. Si tot això et ve de nou, t’aconsellam que investiguis una mica prèviament.\nhttp://chrysallis.org.es/ https://es.scribd.com/doc/291710017/Abrazar-La-Diversidad http://steilas.eus/files/2015/05/GUIA-diversidad-sexual-y-genero.-STEILAS-2015.pdf\nCom seria la meva vida si no tengués dret a l’educació?\nActivitat 1: MONSTRE ROSA d’ Olga de Déu "Un conte per entendre la diversitat com a element enriquidor de la nostra societat".\nhttp://www.actiludis.com/wp-content/uploads/2014/11/ Comic-Malala-COLOR.pdf o del video https://www.youtube. com/watch?v=6RUYwTdmMLQ (elaborat pel CRA Puente de Domingo Flórez a San Pedro de Trones a Lleó). Es fa una lectura conjunta del còmic, (i/o visualització del video) per a, posteriorment, respondre a les següents preguntes: Com canviaria la teva vida si no poguessis anar a l’Institut? Què estaries disposat/da a fer per aconseguir Educació? Cita tres aspectes positius que tengui anar a l’escola. Quina seria la teva reacció si visquessis a l’Afganistan?\nAl següent enllaç es pot veure el discurs que va donar Malala a l’ONU, en el qual va dir "Un/a nin/a,\nun/a professor/a, un llapis i un llibre poden canviar el món. L’educació és l’única solució” (https://www.youtube.com/ watch?v=UJZHFlao88Y). Fer una anàlisi conjunta de la\nimportància de l’educació.\n1. Elaboració d’un mural, amb les dades significatives de les biografies de cadascuna de les dones del mes de setembre. Materials a emprar (cartolines, plastilina, retoladors, pintura, Goma Eva, etc.). I establir un debat entorn a les aportacions a l’educació que han pogut realitzar aquestes dones. 2. Investigar sobre que és una “Càtedra de gènere” i sobre Carmen García Colmenares com a membre fundadora de la Càtedra d’Estudis de Gènere de la Universitat de Valladolid. Valorar la necessitat d’aquest tipus d’estudis a les Universitats. Analitzar la importància de la coeducació com a assoliment per a una societat més igualitària, o per contra rebre una educació separada per sexes...\n- Repàs sobre la biografia de les dones protagonistes, i anàlisis del paper de les dones durant la República, especialment de les mestres (Documental de Mestres en la República), i aportacions de Carmen García Colmenares a aquesta recerca.\nhttps://vimeo. Buscau sobre la teoria Queer a Internet, i intentau ,per grups, resumir-ho com/72255933 Contrasenya: 123 amb les vostres paraules. Com es determina el sexe d’una persona quan neix? Sabeu que hi ha niAra mirau aquest vídeo de la youtuber sexploradores https://www.youtube.com/ nes i nins que no es senten identificats amb el sexe que els van assignar watch?v=0N1OAPGY8HU us ha quedat més clar?\nal néixer? Com solucionaries tu aquesta situació? Ara llegiu la frase de Teresa de Laurentis “lesbiana” no al·ludeix a una Tractar aquestes preguntes en grups petits i després posada en comú dona individual amb una “preferència sexual” particular o un subjecte social i debat. amb una prioritat simplement “política”, sinó un subjecte excèntric, constituït en un procés de lluita i d’interpretació, de reescriptura del propi jo, en De 9 a 11 anys relació a una nova comprensió de la comunitat, de la història i de la cultura“ Activitat 1: Curtmetratge VESTIT NOU de Sergi Pérez Gómez. (Subjectes excèntrics: la teoria feminista i la consciència històrica) http://www.rtve.es/alacarta/videos/version-espanola/version-espanola-vesPensau una frase que estigui d’acord amb la teoria Queer i amb la qual tido-nuevo/189412/ estigueu d’acord. En cartolines de colors (de la bandera LGTB) escriviu la Preguntes prèvies i explicació del que significa ser gai, lesbiana i frase que heu escollit i col·locau-les a classe formant la bandera de la transsexual. Què és això del sexe sentit?. llibertat LGTBQI. Per grups els demanarem que analitzin l’actitud dels personatges:\nel personatge, associant cada emoció amb el seu color corresponent. Que expliquin en quines situacions senten ràbia, com se senten i com reaccionen (cops de puny, crits, rebequeries, etc.). Proposam i practicam tècniques per canalitzar aquestes reaccions cap a altres més pacífiques. (Ex. comptar d’1 a 10, parlar del problema, respirar profundament...)\n2. CANVIEM EL CONTE.\nDe 5 a 8 anys 1. APRENEM A RESOLDRE CONFLICTES.\nRetallar i classificar fotos de revistes i diaris a les que es mostrin hàbits de relació positius (afecte, estima, ajuda,..) i negatius (copejar-se, enfadar-se,..) expressant les diferències entre els uns i els altres. Analitzam les negatives, imaginant què va poder succeir abans i les conseqüències posteriors. En petit grup, practicaran la mediació proposant idees per a resoldre pacíficament els conflictes.\n2. QUÈ ÉS LA VIOLÈNCIA DE GÈNERE?\nCada alumne/a escriurà el que significa el terme “violència de gènere”. Posada en comú per aclarir conceptes, tipus de violència, conseqüències,... Respondran si coneixen o han sentit parlar d’algun cas.\nDe 9 a 11 anys 1. NO ES FA MAL A QUI ESTIMES\nL’alumnat escoltarà la cançó "Malo" de Bebe https://www.youtube. com/watch?v=Xj5_vkijvx4 i responent a preguntes del tipus: -\nQuè ens explica la cançó? Entens el missatge de la cançó? Quin és? Quin tipus de violència rep la dona de la cançó? Pensau que la violència física és l’única que s’exerceix contra les dones? - Què podríem fer si presenciàssim al carrer una situació semblant?\n2 MITE O REALITAT.\nParlar amb l’alumnat sobre els “mites” que justifiquen la violència masclista. Reflexionar sobre la realitat que hi ha darrera de cadascun d’ells, seguint aquest esquema tipus: MITE\n“ELS HOMES VIOLENTS PEGUEN LES SEVES DONES PERQUÈ S’ENGATEN.... ESTAN GELOSOS....ESTAN MALALTS”.\n“ELS HOMES VIOLENTS PEGUEN LES SEVES DONES PERQUÈ VOLEN COMANDAR DAMUNT D’ELLES, SER ELS SEUS AMOS”.\n“SI FOS VERITAT QUE TANTS D’HOMES PEGUEN LES SEVES DONES, ELLES SE N’ANIRIEN”.\n“MOLTES DONES QUEDEN AMB ELS SEUS AGRESSORS PERQUÈ TENEN POR QUE LES PUGUIN FER MAL A ELLES O ALS SEUS FILLS/ A LES SEVES FILLES”.\nDe 12 a 14 anys 1 UNA DE CADA TRES DONES\nDesprés de veure el vídeo de la campanya publicitària d’UN WOMEN “Una de cada tres dones": https://www.youtube.com/watch?v=C7i9tqdVUD8,\nDe 12 a 14 anys Activitat\nDe 6 a 8 anys Activitat 1: “Huellas”, curtmetratge de José Manuel PERSONES ADULTES Silvestre i Conchi de los Activitat: QUÈ ÉS AIXÒ DE LGTBQI? Teoría QUEER Ríos Sabeu el que signifiquen totes les lletres de LGTBQI?\nDesprés de veure el conte “El monstre de colors" https://www.youtube.com/watch?v=vOVmZuxCusQ expressam les emocions que apareixen en\nimpressions i sentiments responent a preguntes del tipus: pensau que Clementina era feliç? Què hauries fet tu si fossis na Clementina? T’agrada el final del conte? Reinventa el conte emfatitzant en un comportament de bon tracte i que afavoreixi la igualtat de gèneres.\nCelia Juan Abenoza és una activista valenciana que ha lluitat pels drets sexuals de les persones LGTB.En grups, heu de treballar el significat de la seva frase al calendari. Lectura i diàleg en gran grup: Buscau totes aquelles paraules que no entengueu.Posada en comú en gran grup. - De quin color és? Descriu el Monstre Acció: escriure una carta a la família d'una de les persones assassinades Rosa. per motiu de la seva opció sexual. Pugeu-la a Facebook. - De quins colors eren el lloc on vivia i les seves gents? Li agradava viure en De 15 a 17 anys aquest lloc? Activitat: TRANSFEMINISME - Per què dormia abraçat a la seva casa? Amb què somiava? - Mitjans de transport que va usar en el seu viatge i quant de temps Laura Bugalho és una activista gallega que treballa amb immigrants des del transfeminisme. Per grups, treballau el significat de la frase de Laura, per va tardar en fer-ho. a això haureu de: - Com era el lloc al que va arribar? I les seves gents? - Buscar totes aquelles paraules que no conegueu en el diccionari. - Descriu a Bestiola Pilota, Ocell Groc, Granota de tres ulls i monstre - Llegir biografia de Laura Bugalho en el dossier. blau. "Hauríem d’establir un nou paradigma: ser immigrant. Aquí podríem reconèi- Què es feia en aquest lloc durant tot el dia? I a la nit? xer-nos tots i totes. Les dones som immigrants en el sistema patriarcal; els gais i les lèsbiques, en el sistema heteropatriarcal. Més si ets Si no pots aconseguir el llibre adapta les preguntes a aquesta cançó: translèsbica, una cosa que la gent no entén. Som immigrants també en el https://www.youtube.com/watch?v=nOFYYzsIRFY sistema colonitzador espanyol o en el sistema capitalista". Discutiu en grups el que significa la frase de Laura. Realitzau un petit PRIMÀRIA text explicatiu. En gran grup amb totes les idees proposades composau un text en comú.\nDesprés de veure el conte “Arturo i Clemetina" http://www.slideshare.net/nilu/arturo-y-clementina els nins i nines expressaran les seves\nSantos, professora, director, pare i Elena “Carnestoltes és anar com nosaltres volem” Què fa Mario el dia de Carnestoltes? Què li crida el seu company Santos? Per què a Mario li agrada vestir-se de nina i pintar-se les ungles? A totes les nines els agrada vestirse de color rosa i pintar-se les ungles? Com acaba el curtmetratge? Algun personatge canvia d’actitud? Com haurien de canviar?\nDe 12 a 14 anys 1. Al següent enllaç, es pot llegir la vida de Malala en forma de còmic:\nrespondran a la pregunta que apareix al final “Quin d’aquests casos et sembla excessivament elevat?” Exposar en comú i reflexionar sobre l’afirmació “Una de cada tres dones sofrirà violència física o sexual al llarg de la seva vida”. Argumentar la importància de la conscienciació social respecte al tema.\n2. QUIN ÉS EL NOSTRE ESLÒGAN?\nPer grups, elaborar cartells amb eslògans publicitaris contra la violència de gènere, amb un lema atractiu i directe per a exposarlos al centre durant el mes de novembre.\nDe 15 a 17 anys 1. AMORS QUE MATEN\nAbans de visualitzar el curt "Amores que matan" d’Icíar Bollaín\nhttps://www.youtube.com/watch?v=MzaWE2fQus4, respondre a preguntes ti-\npus: què coneixeu sobre aquest tema?, Coneixeu algun cas al vostre entorn?, què diuen els mitjans de comunicació?, Quins arguments expliquen el procés de violència contra la dona? Després del seu visionat: - Comentar aquelles seqüències del curt que suscitin major interès. - Realitzar un inventari d’idees tergiversades sobre les dones. - Comparar com era el nuvi abans i ara. Abans, mentre era nuvi, era atent, detallista; ara… - Elaboració d’una taula a manera de conclusió amb els valors sobre els quals es construeix la ideologia masclista i la d’una relació home-dona en un plànol d’igualtat. - Reflexionar sobre si és possible la rehabilitació dels homes maltractadors.\n- Internet - Biografies dones de la Organització de Dones:\nhttps://issuu.com/confederacion_intersindical/docs/organizaciondemujeres http://www.todoslosnombres.org/content/materiales/lasmaestras-la-republica-unidad-didatica http://www.diariodeleon.es/noticias/provincia/premiolucha-vecinal_910171.html http://www.miciudadreal.es/2014/11/27/las-marchas-dela-dignidad-organizan-una-charla-sobre-renta-basica-yservicios-sociales/ http://rentabasicadelasiguales.coordinacionbaladre. org/etiquetas/rosa-zafra https://www.facebook.com/sodepazbalamil/ posts/584976474953024\nPresentam a les dones de la OM i explicam el concepte de què és un sindicat. - Escriu els noms de cadascuna d’elles, afegeix la seva professió i completa amb el sindicat al què pertany cadascuna. - Defineix el concepte de “Activista”. Pots buscar-lo en el diccionari.\nPresentam a les dones que han representat l’O.M. - A quin any es va crear l’O.M de la Confederació Intersindical i durant quins anys la van representar cadascuna d’elles. - A quin sindicat representen i quin treball van realitzar durant el període que van representar a l’O.M.\n- Fotos mujeres Organización de Mujeres. - Otros materiales: tijeras, folios, rotuladores...\n- Presentam a les dones de l’OM. - Fem un diàleg en assemblea i ens centram en les activitats que realitzen aquestes dones. - Escollim a quatre dones per proximitat o aquelles que pertanyin a la nostra comunitat. - Proporcionam al nostre alumnat les seves fotos i els seus noms, les retallam i aferram amb els seus noms en un full, posteriorment les presentam.\nPresentades les dones OM al grup classe i exposades les activitats que realitzen: - Escriu un text explicant les accions més importants que creïs que han dut a terme. - Cerca en el diccionari el significat de les següents paraules:\nDe 6 a 8 anys - Presentam a les dones de la OM al grup classe. - Associam cada dona amb la seva Comunitat Autònoma. - Escrivim el nom de cadascuna i destacam alguna característica d’elles.\n"El sexisme es transmet en les famílies i en les escoles" Mari Carmen Ferrer Abellán, STECLM (1996-1998)\n2. STOP ALS MICROMASCLISMES.\nElaboració d’un “Blog” per a prevenir i per a visibilizar la problemàtica de la violència contra les adolescents, aportant informació sobre micromasclismes, tipus de violència , mites, microrrelats, cibercontrol, amors tòxics, vídeos ,cançons “protesta, etc.\n- Explica el significat d’aquesta frase. - Quines mesures adoptaries per aconseguir una societat més igualitària.\nPERSONES ADULTES 1. CONEIXEMENT D’ACTIVISTES CONTRA LA VIOLÈNCIA DE GÈNERE.\nRecollir informació sobre les tres dones activistes contra la violència de gènere que apareixen en aquest mes del calendari. Realitzar exposició oral amb power point sobre les organitzacions o fundacions que representen: - Plataforma Dones Artistes contra la Violència de Gènere (Cristina del Valle) - Organització Karama (Hibaaq Osman) - The Women's Union (Fariha Al-Barqawi)\n2. I TU QUÈ FARIES?\nVisionat del vídeo- experiment social “Ajudaries a una dona?"\nhttps://www.youtube.com/watch?v=A4eYKqTZ1Fg i anàlisi conjunta de les\ndiferents reaccions davant un mateix cas de violència masclista. Què faries tu?\nCalendarios STEs-intersindical - STEi "Temps de Dones" 2017 Illes Balears\nCalendarios de STEs-intersindical y Confederación Intersindical "Temps de Dones, Dones en el Temps" 2017 - Creadores de Canvis Socials - Ill...


Aquella nit, abans de gitar-se, Núria es va menjar una de les llengües que havia cuinat. Només una. Mentre se l’apropava a la boca li va parèixer que s’assemblava més que cap altra a una llengua humana. Va deixar un conill perquè el gat s’afartés i es va colgar entre els llençols.\nP.S. La fotografia la vaig fer a la vall del Nil a Egipte i hagués estat més adequada que el dibuixet de les piràmides i el camell fetes al Paint per als episodis del pare a Egipte, però l'he trobat ara, barruntant les fotografies que tenia guardades al mòbil vell. Feia fotos de molt bona qualitat! I com que no les he portat mai a revelar encara les tinc a l'ordinador.\nEva 23 de gener de 2012 a les 6:55\nI es va curar?\n(M'agrada molt la foto. Jo mai he estat a Egipte... i ja em toca!)\nEutrapèlia 23 de gener de 2012 a les 12:52\nAviat ho sabrem, si es va curar, però ara la cosa ja no sembla tan greu ;P Ohhhh, a tu t'encantaria Egipte! Jo vaig guanyar el viatge a un concurs literari :D Em va agafar per sorpresa, però un cop ho vaig saber em vaig passar el mes abans dibuixant cocodrils i camells a l'amiga que m'hi acompanyaria!


Benassal celebra Sant Antoni | DiaDia\nInici Maestrat Benassal Benassal celebra Sant Antoni\nSant Antoni 2022 a Benassal\nVeïns i veïnes de Benassal han celebrat la festivitat de Sant Antoni amb un cap de setmana replet d’actes, caracteritzats per l’especial atenció al compliment de les mesures Covid-19 per a garantir la seguretat dels i les assistents. Així, els Majorals van iniciar els actes festius el dissabte 15 amb el repartiment dels rotllos. Més tard, es va començar a cuinar la paella monumental tradicional de Sant Antoni, encara que en aquesta ocasió el veïnat només va poder recollir els seus encàrrecs i menjar-los a casa com a mesura de precaució.\nEntrada la vesprada, els cavalls van arrossegar els ròssecs en un acte d’exhibició que va finalitzar a la plaça de bous, plat previ a l’encesa de les fogueres, esdeveniment principal de la jornada. Davant l’atenta mirada de Benassal, el foc va consumir la foguera en honor a Sant Antoni. Més honors se li van rendir al sant el diumenge al matí en la tradicional missa, i més tard es van repartir, de llarg a llarg del poble, les coquetes i gojos casa per casa.\nPer a finalitzar la programació del cap de setmana, xiquets i xiquetes van poder participar en unes carreres de velocitat amb obsequi per a cada participant. La Banda de Música Font d’En Segures de Benassal va amenitzar, en l’últim acte de la vesprada, l’històric ball pla en el qual van participar els i les Majorals de Sant Antoni.


Viatge dins el “govern dels jutges” (Ernesto Ekaizer)\nViatge dins el “govern dels jutges”\nGuerra entre el ministre Catalá i el president del CGPJ, Carlos Lesmes\n5 min. Periodista 20/05/2018 23:17 Traduccions: Cat Cas\n651x366 A l’esquerra, el ministre de Justícia, Rafael Catalá, parlant amb el president del CGPJ i del Suprem, Carlos Lesmes, en un acte de fa tot just un mes a Barcelona. / ANDREU DALMAU / EFE A l’esquerra, el ministre de Justícia, Rafael Catalá, parlant amb el president del CGPJ i del Suprem, Carlos Lesmes, en un acte de fa tot just un mes a Barcelona. / ANDREU DALMAU / EFE\nHeus aquí l’observació d’un magistrat important que prefereix mantenir el seu nom en l’anonimat i que resulta crucial per entendre la cruïlla de la justícia espanyola davant de l’exterior: “Cal dir que entenc els dubtes dels jutges europeus. Després de veure les notícies del que està passant a la justícia espanyola -amb manifestacions de jutges demanant independència a les portes del ministeri de Justícia i concentracions de milers de dones davant del Tribunal Suprem amb la reivindicació d’acabar amb el masclisme de la justícia franquista-, ¿què pensaries si aquests jutges espanyols et demanessin ajuda per investigar un delicte de gran impacte polític com el de rebel·lió?”\nAquesta és la lectura de la decisió del tribunal de primera instància de Brussel·les de denegar l’euroordre contra Toni Comín, Meritxell Serret i Lluís Puig, i és realista. Intenta extreure una conclusió o posar un mínim comú denominador general: els problemes interns de la justícia espanyola no poden deixar de projectar-se a l’exterior en moments de gran necessitat, com és el cas de les sol·licituds d’extradició a Bèlgica, Alemanya, el Regne Unit i Suïssa. A la cúspide d’aquests problemes hi ha el Consell General del Poder Judicial (CGPJ) o el que, no sense pompa, se sol etiquetar com “el govern dels jutges”. Un govern que presideix Carlos Lesmes, en la seva qualitat de president del CGPJ i del Tribunal Suprem, que està format per una comissió permanent amb ell i set membres més -el seu consell de ministres- i un ple que, incloent-hi Lesmes i els set anteriors, suma 21 membres.\nLesmes va prendre possessió com a president el desembre del 2013 per a un període de cinc anys. Pocs dies abans, els vocals ja havien estat elegits pel Congrés i el Senat per al mateix període. L’etapa de Lesmes i dels vocals, doncs, va arribant al seu final. Mentre que els vocals han de ser renovats, no hi ha prohibició perquè el president repeteixi un nou mandat. I encara que no hi ha antecedents d’aquesta repetició, la teòrica possibilitat porta a dir allò de: “Houston, tenim un problema”. Va ser Lesmes qui, en assumir el seu lloc, va seleccionar l’equip restringit -primer de cinc membres i més tard de set- que forma la comissió permanent. El president i ells dirigeixen el govern perquè són els únics que tenen dedicació plena. Els altres segueixen exercint les seves activitats jurisdiccionals -jutges i magistrats- o particulars -juristes de reconeguda competència.\nEncara que Lesmes interpreta per si sol el que creu que necessita el Partit Popular i ho va aplicant en la seva pràctica quotidiana, la veritat és que el president del CGPJ i del Suprem ha governat per a una camarilla de la cúpula judicial, el que es deia antigament la West Point (per l’acadèmia militar d’elit dels Estats Units) de la carrera judicial: el cos de magistrats del contenciós administratiu, l’única especialitat realment existent segons aquest grup amb caràcter de casta. L’anomenat GAL (Grup d’Amics de Lesmes) és el que ha anat agafant totes les posicions claus.\nUn somni que es va dissipant\nAra compta com a mà dreta amb el vocal, a qui ha introduït a la comissió permanent, Mario Macías, excàrrec de Justícia a la Generalitat de Jordi Pujol. Macías, Lesmes i el magistrat Pablo Llarena formen una trinitat molt compenetrada. El fet és que Lesmes, que aspirava a ser el primer president a repetir cinc anys complets o almenys a prorrogar un parell d’anys més la seva presidència actual, veu com aquest somni es va dissipant.\nEn els tres dies previs al 26 de juliol del 2017 la Moncloa semblava fer vudú amb la cara de Lesmes. Què passava aquells dies? Doncs que Mariano Rajoy no volia anar a l’Audiència Nacional a declarar en qualitat de testimoni en el judici del cas Gürtel. I havia confiat que a l’últim moment Lesmes o el llavors fiscal general de l’Estat, José Manuel Maza, aconseguirien que almenys pogués declarar per videoconferència. La ira de la Moncloa des de llavors es va tornar irreversible.\nEl ministre de Justícia, Rafael Catalá, pràcticament no es parla amb Lesmes i prefereix consultar assumptes judicials o de la carrera amb magistrats del Suprem o del Tribunal Constitucional. Però no amb Lesmes. El conflicte larvat, un secret a veus al ministeri de Justícia, va aflorar públicament arran de la sentència de la Manada. Ja no es van mantenir les formes. Catalá va atacar la manera de conduir el govern dels jutges de Lesmes. A la reunió de l’últim ple del CGPJ, fa una setmana, els vocals van censurar majoritàriament la conducta del Consell en el cas de l’esmentada sentència. En la seva trobada amb Pedro Sánchez, el 15 de maig, Rajoy li va expressar el seu desig de començar a treballar amb temps per renovar el CGPJ. El missatge: Lesmes no obtindrà la pròrroga que tant desitjava. Hi haurà nou president i nous vocals al desembre.\nCap dels problemes que Lesmes s’havia compromès a resoldre quan va arribar han tingut solució. Ha anat col·locant aquells magistrats que, segons creia, podien ajudar el PP en diferents tribunals. Unes vegades ha invocat la necessitat d’evitar la pròrroga de les comissions de servei per desfer-se de magistrats instructors molestos perquè eren independents (el cas del jutge Pablo Ruz a càrrec de la instrucció de Gürtel i els papers de Bárcenas), i altres tot el contrari, quan es tractava de prorrogar tantes vegades com fos necessari les comissions de magistrats com Juan Pablo González perquè es fes càrrec de les ponències de peces separades de la trama Gürtel. Aquests magistrats són anomenats a l’Audiència Nacional “comissionistes”, perquè depenen de les comissions de servei que Lesmes i els seus han de renovar periòdicament.\nEl Govern i els batles preparen el calendari de festes per controlar la concentració de gent\nEl GOB demana a Costes la retirada del xibiu de la platja de l'Oratori de Calvià


CorredordeMallorca.cat: JA ARRIBA L'HORA!\nJA ARRIBA L'HORA!\nEl dia s'està acostant. Avui he sortit a córrer 8Km a ritme suau, i la següent vegada que em posi de curt serà per sortir a fer 42Km.\nAl final el dimecres vaig decidir fer les sèries de 1000 que recomanen la majoria de plans. El que no sé és si em vaig passar una mica, perquè les 5 primeres em van sortir a 3'40'' o menys, però la veritat és que tampoc tenia la sensació d'anar forçadíssim...\nL´únic dolent és que em va començar a molestar el peu dret, i vaig decidir acabar amb un 2000 a 4'10''.\nA mesura que s'acosta el moment sempre entren dubtes, però la meva principal preocupació és aquest peu dret. Ara mateix el tenc fet un desastre, amb ampolles i calls, i em molesta una mica cada dia que surto a córrer. Esperem que amb els compeed i tota la història pugui fer bé la marató, i si molesta, que em permeti aguantar i acabar com sigui.\nPer altra banda, l'objectiu en principi és sortir a 4'10'' el Km i a veure si aguanto el ritme. I si no puc, a aguantar com sigui per baixar de 3 hores. Després les coses poden canviar segons la meteorologia. Esperem que les coses surtin bé, perquè sembla que pot ploure una mica i que hi pot haver vents forts. Però amb això si que no hi puc fer res...\nPublicat per Guillem a 0:29\nVinga Guillem !! Que ja has fet els deures ara a triomfar !!! Molta sort !!\n12 de novembre de 2011, a les 10:32\nNo t'embalis, troba el teu ritme...i molta sort!!!\n12 de novembre de 2011, a les 19:01\nMARATÓ COSTA DAURADA. LA CRÒNICA\n3:03:49 FRACÀS ABSOLUT, PERÒ ALMENYS MMP. SITUACIÓ...\nMENYS DE 2 SETMANES, COMENÇA LA RECTA FINAL!


Cicle Formatiu de Grau Superior d'Integració Social a Barcelona per SOM VIA - educaweb.cat\nTitulació que et capacita per programar, organitzar, implementar i avaluar les intervencions d'integració social aplicant estratègies i tècniques específiques, promovent la igualtat d'oportunitats, actuant en tot moment amb una actitud de respecte cap a les persones destinatàries i garantint la creació d'entorn segurs tant per a les persones destinatàries com per al professionals.\nLa formació professional dual és una modalitat de FP en què l'estudiant també esdevé aprenent, de manera que combina la formació en el centre educatiu amb l'activitat en una empresa. Durant l'estada formativa l'alumne porta a terme tasques acordades entre l'empresa i el centre educatiu. L'alumne combina la formació al centre amb un període de formació remunerat en una empresa, que es formalitza per mitjà d'un contracte laboral o d'una beca.\nTítol de tècnic superior en integració social + certificat oficial d'anglès.\nEducador/a d'equipaments residencials de diversos tipus.\nEducador/a de persones amb discapacitat.\nEducador/a d'educació familiar.\nMonitor/a de centres oberts.\nTècnic/a d'integració social.\nTècnic/a Especialista I (Integrador social).\nTècnic/a Especialista II (Educatiu).\nTècnic/a d'inserció ocupacional.\nDinamitzador/a ocupacional i/o laboral.\nMediador/a veïnal i comunitari/a.\nTècnic/a d'acollida de persones migrants.\nCicle Formatiu de Grau Superior d'Integració Social encara no ha rebut opinions


Ciències a Peníscola: On s'amaga el nitrogen?\nUffff, ja estic ací. Deixa'm que agarre aire, que quasi no arribe aquesta setmana. Espera...:"agarre aire"?, ja ho tinc.\nMira al teu voltant, segur que veus molta matèria en estat sòlid, i potser part en estat líquid (si tens un got d'aigua al costat, per exemple). A més, com eres llest i els teus profes t'ho han explicat, encara que no la veges, saps que també estàs envoltat de matèria en estat gasós (si no em creus agarra un ventall i voràs com al moure'l notaràs una certa resistència de l'aire). I és aquesta la paraula màgica, perquè és així com anomenem a la mescla de gasos homogènia (no es poden distingir els components) que ens envolta.\nSabem que aproximadament, el 21% de l'aire és oxigen, el 78% és nitrogen, i l'1% restant se'l reparteixen entre el vapor d'aigua, els gasos nobles, el CO2,... Tot el món sap la utilitat de l'oxigen per nosaltres, veritat?.\nAra és quan torne a l'inici. Agarra aire i aguanta'l dins 20 segons mentre segueixes llegint. El 78% de l'aire que tens als teus pulmons és nitrogen, no?. Doncs, aquest és el nou repte: Què fa el cos amb tota eixa quantitat de nitrogen? .\nJa pots soltar l'aire i pensar.\nPublicat per Jordi Jover a 12:26\nIsidre Mas Magre 21 d’octubre de 2010 a les 14:57\nEl nitrogen es un gas inert inolor i insipid, la unica funció que te cuan el respirem es no respirar el oxigen pur ja que com el propi nom indica oxida i si no fora per el nitrogen el nostre cos se oxidaria molt més prompte que amb la mescla de nitrogen y oxigen. Per aixo si no hi hauria nitrogen la nostra esperanza de vida seria molt baixa o ninguna.\nIsidre Mas Magre 21 d’octubre de 2010 a les 15:00\nA se me ha olvidat dir el que passa amb el nitrogen, el que passa es que el tornem a expulsar ;)\nRosa B. 23 d’octubre de 2010 a les 20:42\nNomés per a fer reflexionar a Isidre: per què als malalts d'insuficiència respiratòria els posen mascaretes d'oxigen (si no és pur, poc li falta!)? Si tan perillós fos pel potencial oxidant de l'oxigen, no ho farien, no?\nI per si serveix de pista (o embolicar-ho més, no sé): què passa quan un submarinista no fa bé la descompressió?\nAh, i aprofito per animar a tots aquells que sabem que ens seguiu (amics de profes, amics d'alumnes, mares i pares d'alumnes, personal no docent...) a que hi digueu la vostra. Tota aportació acaba derivant en converses interesants!\nIsidre Mas Magre 24 d’octubre de 2010 a les 14:00\nTú mateixa ho has dit,"insuficiencia respiratoria" si no seria pur, seria el mateix que sense la mascareta...\nJordi Jover 25 d’octubre de 2010 a les 21:06\nNo vaig a donar la resposta encara, però algunes pinzellades sí. Primer, no tot ha de tenir una funció; segon, no heu respost realment a la pregunta. Entra o no entra a la sang?\nPer cert, he dit "heu", perquè espere que també contesteu altres persones. Que una pesona conteste no vol dir que estiga bé o que no es puga explicar d'altra forma (va Meritxell, Maria,...).\nUna última coseta, les faltessssss!!!!\nEl dijous o divendres la resolució. Adeu.\nIsidre Mas Magre 25 d’octubre de 2010 a les 21:35\nLa sang pot tenir nitrogen en forma de urea formada pels renyons, pero no sol ser molt bona ja que un nivel alt de nitrogen ureic en sang o BUN en ingles (blood urea nitrogen) eixa traducció la deduixo yo, i no se si estara malament, el nitrogen no entra a la sang per la via respiratoria ja que la sang sols agafa dels alvéols el oxigen i torna dioxid de carboni. I com que no alomillo no te una funció, que vols dir que el nitrogen esta de bulto o que, te que servir per a una altra cosa apart de que nosaltres el respiresem, bueno i no se si lo que vaig dir, de que serveix per a no respirar el oxigen pur es veritat però m'en recordo que tú ens vas dir que el oxigen ens oxida per dins al cap dels añs i que quan som vells tenim el sistema respiratori oxidat i ens costa mes respirar.\nBueno adeu Jordi i perdona si tinc alguna falta...\nHe buscat a estes pagines del wikipedia per a trobar informació:\nJordi Jover 29 d’octubre de 2010 a les 13:03\nHola de nou, no sabia on donar la solució però ja que el diàleg està ací el continuaré.\nBé, abans de tot, heu de saber que la pregunteta del nitrogen és d'un alumne de 3r d'AÇÒ de Pilar de la Horadada.\nAnem per feina, vaig a intentar fer-ho assequible per als qui encara no heu donat l'aparell respiratori (1r i 2n ESO). A veure, on es vam quedar... havíem agarrat aire i el teníem als pulmons, no? Eixe aire, per arribar a la resta del cos, ha de passar a la sang (el transport públic del cos). Per situar-nos millor, l'aparell respiratori és com un arbre sec cap per avall, i és al final de les branques més finetes on els gasos passen a la sang. Aquestos llocs d'intercavi de gasos, es diuen alvèols pulmonars i tenen forma de mora. Però els gasos no poden passar així com així, sinó que necessiten estar dissolts en el líquid que recobreix l'interior de l'alvèol (com ho està l'O2 a l'aigua del mar). Aleshores, hi ha un problema, que tots els gasos no tenen la mateixa facilitat per dissoldre's al líquid (igual que el Nesquik es dissol abans que el Cola Cao). I resulta, que el nitrogen es dissol fatal, així encara que hi haja molta quantitat, sols una xicoteta part (un 4%) pot entrar dissolt a la sang. La resta torna a eixir quan espirem. El 4% que ha passat a la sang, fa un poc de turisme corporal, perquè com has dit bé Isidre, el nitrogen atmosfèric (N2) no té cap funció coneguda al cos (nosaltres assimilem el nitrogen que ens fa falta amb l'alimentació - les proteïnes).\nBé amb açò el repte està contestat, però aquesta vegada han eixit idees paral·leles interessants.\n1) El nitrogen i els submarinistes: Els submarinistes tenen problemes amb el nitrogen quan pugen massa ràpid a la superfície, després d'haver estat submergits a prou fondària (+10m aprox.) durant una estoneta considerable (+45min aprox.). La qüestió és que al baixar dins de la mar, tots sabeu que augmenta la pressió (penseu en les vostres oïdes). Eixe augment de pressió fa que puga dissoldre's molt més nitrogen a la sang que normalment. De fet, si mireu una ampolla d'aigua amb gas quan esta tancada, no hi ha rastre de gas. Què passa quan l'obrim?, doncs que baixa la pressió de colp, i aleshores, es formen bombolletes. Ara podeu aplicar la mateixa lògica a un submarinista que puja massa ràpid, no?\n2 L'oxigen oxida: Isidre tens tota la raó en que us vaig dir això o alguna cosa semblant. El que passa és que havia de simplificar. L'oxigen atmosfèric (O2) en sí, és poc oxidant en relació a altres substàncies. S'ha d'activar en forma del que es diuen radicals lliures. Si que tens raó en una cosa respecte a l'oxigen, l'oxigen pur inspirat de forma contínuada acurtaria molt la vida del nostre aparell respiratori, però no per l'oxidació, sinó per altres problemes més complexos.\n3 No es que el nitrogen tinga utilitat per alguna cosa, sinó que en té per a moltes.\nAu xicones i xicons.


Mal d'ulls o mal als ulls? (Albert Pla Nualart)\nMal d'ulls o mal als ulls?\nALBERT PLA NUALART 16/01/2013 00:00\nEls tuits i els blogs posen textos verges (no revisats per ningú més) de personatges públics sota la mirada escrutadora de milers de lectors, cosa que els obliga a ser més autoexigents i els fa més conscients dels seus dèficits lingüístics.\nPerò també els exposa a crítiques irades que no tenen cap fonament. Un polític que escriu molt bé feia servir l'altre dia en un dels seus tuits l'expressió "fa mal als ulls" i un lector li va dir que era un ignorant si no sabia que en català hem de dir "fa mal d'ulls".\nEn molts casos, i aquest n'és un, una frase feta té dues o més variants formals que són igual d'admissibles. L'excel·lent diccionari de frases fetes de M. Teresa Espinal en recull tres per a desentonar : fer mal a la vista , f er mal d'ulls i, també, fer mal als ulls .\nEl sentit de fer mal de X / fer mal a X és, com tot el que és idiomàtic, capritxós. Desafinar , per exemple, jo diria que és fer mal a les orelles més que no pas fer mal d'orelles . Segurament, perquè el mal d'orella el reservem per al que en castellà és dolor de oído .\nDe vegades, l'alternança marca significats clarament diferents. El mal de coll és una infecció interna i el mal al coll és un dolor muscular. En altres casos, el mal de està completament lexicalitzat i vol dir coses inesperades per a un neòfit.\nSi algú diu que té mal de cor , per exemple, vol dir que té una sensació de buidor a l'estómac perquè fa massa que no menja; i si té mal d'ull , que és víctima d'un malefici.\nI, sense que ens moguem de l'ull, volent dir veure amb simpatia és igual de correcte veure de bon ull que veure amb bons ulls , malgrat que alguns puristes desinformats rebutgin la segona forma.


El Valencia CF pasa a cuartos de la Copa del Rey | 7TeleValencia\nEl Valencia CF pasa a cuartos de la Copa del Rey\nEl València CF segueix sumant i aconsegueix el seu pas a quarts de final de la Copa del Rei de forma brillant (4-0)\nEl Valencia CF va certificar de manera brillant el seu pas a quarts de final d’una il·lusionant Copa del Rei a l’imposar-se a Mestalla a la UD Las Palmas per 4-0, en un entretingut partit en què es va estrenar Luciano Vietto com a titular i com trigolejador al costat de Simone Zaza, i en el qual Maksimovic també va marcar el seu primer gol com blanc-i-negre, en una nit espectacular en què l’afició va disfrutar molt de l’excel·lent rendiment i competitivitat del seu equip. Ara, a esperar el pròxim rival coper en el sorteig d’este divendres. Tot és possible.\nL’arrancada va ser vibrant amb un equip blanc-i-negre molt ofensiu. Una triangulació entre Andreas, Vietto i Nacho Gil va acabar amb un desmarc al primer pal del del planter i rematada un poc desviada quan es cantava el gol a la graderia. El mateix Andreas també va voler ser protagonista, va fer tot bé, menys dirigir el dispar i, passat el quart d’hora, Vietto va enganxar un potent xut que va anar alt. Les ocasions arribaven una i altra vegada i Nacho Gil va estavellar el baló al cos de Raul Lizoain després d’una meravellosa acció personal de Zaza, qui segons després la va llançar fora per mil·límetres. El rival es veia superat per tots els costats, però faltava obrir esta protegida llauna canària.\nI es va trencar esta muralla i de quina manera. Era el minut 29 quan una centrada de Nacho Gil va ser rematat de cap per Zaza i el porter ho va evitar de manera miraculosa. No obstant això, el rebuig va anar a parar al debutant Vietto, que va definir com un autèntic crack d’un potent xut. Primer partit de titular i primer gol amb el Valencia CF. Benvingut a casa, Luciano. Mestalla ja et vol com un dels seus.\nNomés al final del primer temps Jaume es va treure el fred ambiental a atrapar amb seguretat una rematada de cap de Lemos. La UD Las Palmas va despertar de la letargia i va passar més del centre del camp. Va voler fer en esta fase el que no havia fet abans, però ja no va tindre temps per a més i els dos equips van marxar als vestidors amb avantatge blanc-i-negre gràcies al golàs del nouvingut Vietto.\nDesprés del Descans, Vietto va demostrar el perquè de l’aposta del Valencia CF amb un segon gol de qualitat després d’una perfecta assistència d’Andreas. El ‘8’ blanc-i-negre va controlar, va orientar la pilota i la va elevar amb subtilitat davant l’eixida del porter visitant. Mestalla el va aplaudir molt i el somriure de Luciano denotava la seva felicitat màxima després de tornar a sentir-se davanter de màxim nivell. Un altre que es va sentir també especialment eufòric va ser Maksimovic, qui va marcar el tercer de la nit d’un fort dispar des de fora de l’àrea, contra el que res va poder fer Raúl Lizoain.\nL’internacional serbi ho va celebrar amb magnificència, no era per menys. Cada dia és més important en l’esquema del tècnic i la seua millor forma de tornar esta confiança és amb bon joc i gols.\nEl Valencia CF volia més, es va acostar a la cambra en sengles rematades de Zaza i Lato que no van trobar el buit. Però el millor de la nit estava per arribar. Vietto recull la pilota quasi al centre del camp i, des de més de 30 metres, veu avançat al meta i llança un xut que entra per l’escaire davant els aplaudiments i crits d’una afició bolcada amb la seva nova estrella. ‘Hat-trick’ de l’argentí en una nit inoblidable. El jove Ferran Torres també va tindre els seus minuts de glòria en un xoc que l’equip de Marcelino va ser contundent i letal. Ara, a seguir il·lusionats amb la Copa.


El jurat ha destacat el seu estil personal i la seva capacitat per atreure un nou públic a la ràdio\n3 min. Barcelona 17/10/2018 17:23\n260x366 Jordi Basté / RAC1 Jordi Basté / RAC1\nLa 65 edició dels premis Ondas, guardons atorgats pel grup PRISA a través de Ràdio Barcelona, reconeixeran la tasca de Jordi Basté al capdavant d''El món a RAC1'. El periodista català, que presenta el matinal de la ràdio del Grupo Godó des del 2007, rebrà el guardó com a millor presentador radiofònic d'Espanya a la gala que tindrà lloc el pròxim 14 de novembre al Gran Teatre del Liceu. L'any passat, enmig dels moments més tensos del conflicte entre Espanya i Catalunya, l'organització dels premis va decidir abandonar Barcelona, la seva seu històrica, i traslladar la celebració d'entrega dels guardons a Sevilla.\nAl 'Versió RAC1', Basté, que ha confessat sentir-se estranyat i sorprès pel premi, ha assegurat que el premi el dedica a "tot RAC1" i ha recordat que ell és un home de ràdio. El jurat dels premis Ondas ha destacat "l'estil personal" de Basté, de qui han dit que ha sabut atreure un públic nou, el jove, a la ràdio. El periodista català ha assegurat a 'La Ventana' que una de les claus de la supervivència de la ràdio ha sigut aliar-se amb internet, un element que també ha permès seduir el públic jove. "La gent jove sí que escolta la ràdio, però l'escolta d'una altra manera, quan i com vol", ha explicat.\n'El món a RAC1' és l'espai líder a Catalunya: cada dia l'escolten 701.000 oients , cosa que suposa un increment de 87.000 oients en un any. Entre les vuit i les nou del matí el magazín que presenta Jordi Basté aplega 393.000 persones cada dia, una dada que converteix aquesta hora en la més escoltada de la història a Catalunya.\nEl premi al millor programa radiofònic s'ha quedat a la Cadena SER i ha reconegut 'La vida moderna', l'espai que, de dilluns a divendres, presenta David Broncano, amb la col·laboració de Quequé i Ignatius Farray.\n'OT', doblement premiat\nEn l'apartat televisiu, el premi al millor programa d'entreteniment ha anat a parar a 'Operación Triunfo' (TVE), que també s'endú l'Ondas a fenomen musical de l'any. Per la seva banda, 'Radio Gaga' (Movistar+), amb Quique Peinado i Manuel Burque al capdavant, ha rebut el premi al millor espai d'actualitat "per mostrar una realitat emocionant i delicada, sense caure en falses amabilitats i que explica un relat profund i pedagògic de realitats vitals complexes".\nLa catalana Sandra Sabatés ('El intermedio') ha estat guardonada com a millor presentadora de televisió. D'ella el jurat n'ha destacat que "posa de manifest una mirada pròpia, una qualitat professional i una empatia amb els espectadors al servei d'un programa que té un punt de vista crític amb l'actualitat". En la categoria de millor presentador el premiat ha sigut Jesús Calleja ('Planeta Calleja') "pel seu entusiasme i compromís amb un format que ha aconseguit innovar una formula televisiva com és el reportatge de viatges".\nEn l'àmbit de ficció, el guardó de millor sèrie ha anat a parar a 'Fariña'. En l'apartat interpretatiu els guanyadors han sigut el català Oriol Pla, per 'El dia de mañana', i les actrius Patricia López Arnaiz ('La otra mirada') i Aura Garrido ('El dia de mañana'). 'Paquita Salas', la comèdia de Netflix, s'ha endut el premi a millor sèrie de plataforma digital.


DIUMENGE, 24 DE NOVEMBRE, 2013\nManifest Dia Internacional contra la violència envers les dones\nL'Ajuntament d'Olesa de Bonesvalls s'adhereix i vol expressar el seu ple suport al Dia Internacional contra la violència envers les dones, amb aquest manifest:\nTotes elles requereixen respostes específiques i diverses, però tenen un denominador comú: la violència contra les dones està profundament arrelada a les estructures socials. Per això, les intervencions adreçades a abordar la violència masclista no poden obviar el sistema que la sosté i la legitima, un sistema basat en relacions de desigualtat entre dones i homes que, en molts aspectes, es resisteix a desaparèixer.\nÉs imprescindible millorar la sensibilització social i la prevenció de la violència masclista amb actuacions adreçades a totes les dones i a tota la població, incidint molt especialment en la població jove, concretament en les relacions de parella, per tal d’evitar relacions desiguals.\nÉs necessari promoure un canvi de mentalitats que faci que el maltractament contra les dones sigui impensable, i situï el discurs en la dignitat, el respecte i la llibertat. D’aquí la importància d’intervenir en els grups de població més jove. La prevenció de la violència passa per la construcció de nous models de relació entre els sexes, basats en l’equitat, el reconeixement i el respecte a la diferència, i potenciant la paraula, el diàleg i l’escolta. Aquest treball s’ha de situar en espais de confiança i en contextos que afavoreixin l’autonomia personal i l’ètica de la cura. Actualment, es una realitat constatable que en l’àmbit educatiu, tant en el de l’educació formal com en el de l’educació no formal, existeix una bona oferta de recursos, materials i experiències per abordar la prevenció de la violència masclista.\nDarrera actualització: 25/11/2013 15:23