Centre Mèdic Capellades - La importància de no amenaçar als infants\nLa importància de no amenaçar als infants\nFa dies que ens trobem en una època on tots creiem que, amb l'excusa del Tió, els Reis i el Pare Noel, podem reclamar als nens i nenes que es portin bé amenaçant-los que si no ho fan, no rebran regals o en tindran menys perquè "ells ho veuen tot".\nAllò que il·luminem es veu millor, es veu més clar i acostuma a ser més fàcil d'entendre. Il·luminem allò que volem que es vegi. En canvi, sovint, quan eduquem, posem llum en allò que justament intentem que no es repeteixi o allò que volem canviar.\nQuan posem atenció i destaquem el que no ens agrada no ajudem a reduir-ho sinó a magnificar-ho. Tots ens equivoquem i volem fer-ho millor cada dia. Fer creure als nens i nenes que no rebran regals si NO ES PORTEN BÉ trenca totes les regles del joc: destacar els seus errors per sobre dels encerts, assenyalar els mals moments i remarcar les faltes pot arribar a ser cruel però a més a més és ineficaç, si el que volem és que millori la seva conducta.\nEls nens i nenes rebran els seus regals perquè s'ho mereixen i perquè els Reis, el Tió i el Pare Noel els estimen igual que els estimen els pares i mares. Si volem aprofitar la situació fem-ho bé, i recordem-los que tots els regals els reben per seguir jugant i sent feliços perquè quan estan bé és quan millor es porten.\nLes amenaces no són eines educatives. Els xantatges tampoc. Si els nens i nenes canvien la seva conducta és per por. Aprenen a mentir, a amenaçar i a buscar estratègies per evitar que els descobrim (clar que sembla que els Reis ho veuen tot).\nI ja que hi som, aprofitem per fer un canvi de sentit i il·luminar, remarcar i destacar allò que els fa bé a ells i de retruc a nosaltres i deixem de recordar constantment allò que fan malament.\nT'animes a canviar el focus?\nCom respirar correctament a l’hora de sortir a córrer?\nCom establir normes i límits als nostres infants?\n5 consells per reduir els sucres de la nostra dieta\n7 consells per seure bé\n6 hàbits saludables per començar bé l'any\n© 2020 Centre Mèdic Capellades ---- AVÍS LEGAL I POLÍTICA DE PRIVACITAT


11/25/2020 09:18:35 AM\nLa universitat de Sant Boi incorpora el grau de Pedagogia\nMatrícula oberta a L'Olivera fins al 21 d'octubre (idiomes, fins al 4 de novembre)\nL'oferta de titulacions de la Universitat Nacional d'Educació a Distància (UNED) a Sant Boi augmenta aquest curs amb un grau de Pedagogia. L'Olivera, edifici municipal seu dels estudis universitaris de Sant Boi, es consolida d'aquesta manera com el centre de referència metropolità dels ensenyaments semipresencials i a distància en l'àmbit de les ciències socials i de la salut.\nL'oferta d'ensenyaments de la UNED compta a Sant Boi, en aquest mateix àmbit, amb un grau de Psicologia i un altre d' Educació Social . També s'hi poden cursar les titulacions de Ciències Ambientals i Història de l'Art i els estudis de llengua anglesa del Curs Universitari d'Idiomes a Distància (CUID). L'oferta es completa amb els cursos de preparació de l' accés a la universitat per a majors de 25 i 45 anys i amb les classes de la UNED Sènior (majors de 55 anys).\nLa matrícula serà oberta fins al 21 d'octubre amb caràcter general i fins al 4 de novembre en el cas dels idiomes. Aquest dijous, dia 16 d'octubre, tindrà lloc l' acte d'inauguració del curs acadèmic , amb la lliçó inaugural "Populisme i democràcia" a càrrec del filòsof i professor tutor de la UNED Ferran Caballero. (Edifici L'Olivera, sala d'actes, 19 hores).\nUn total de 1.054 persones es van matricular el curs passat als diferents estudis universitaris que la UNED ofereix a L'Olivera amb el suport de l'Ajuntament de Sant Boi. La previsió de matrícula al nou grau de Pedagogia és d'unes 250 persones. Aquesta titulació s'oferia, fins al curs passat, al centre del barri de Les Corts (Barcelona) i s'ha traslladat a Sant Boi per cobrir la demanda existent al nostre entorn.\nUNED Sant Boi.jpg


Que passa a la separació quan soc propietari d’una part proporcional de l'habitage diferent a la part que dec d’hipoteca? - Joaquin Tomé Gómez\nL’article 552-8 del CCC estableix la proporcionalitat de les despeses que te que assumir el copropietari en relació a la quota de propietat que tingui. Això que vol dir?, que si una de les parts té la propietat del 70% de l’habitatge i l’altre el 30%, encara que en el títol constitutiu de la hipoteca (com és habitual) aparegui com a deutor solidari amb la seva exparella, entenc que només hauria de pagar la quota hipotecaria en aquest proporció. Un altre cosa seria que el codeutor, es veies obligat a pagar el 100% de la quota (perquè l’altre no ho fa i no vol que l’embarguin o executin la hipoteca), en aquest cas només quedaria la reclamació posterior a l’altre d’allò que el pagador hagués pagat de més en relació a la seva quota de propietari, i sempre després de l’efectiva separació o divorci.\nHi ha interpretacions diferents, però al meu parer no seria possible que, pel fet de que en el títol constitutiu de la hipoteca apareixen tots dos com a codeutors al 50%, encara que la quota de propietat sigui diferent, tots dos estiguessin obligats a contribuir en la mateixa proporció el pagament de les quotes. Si fos així esdevindria un enriquiment injust per aquell que sent propietari de una quota superior només estigués obligat a pagar el 50% de la quota.\nUn altre assumpte serà que actualment no hi ha manera de canviar la garantia personal que continuarà tenim la persona separada davant el Banc (a no ser que aquest consideri que te garanties sobrades), tot i que, per raó d’acords dins el conveni de divorci, ja no sigui copropietari del be hipotecat. Això porta a moltes situacions injustes on el més important serà distingir entre garantia real (de la cosa) i garantia personal (de la persona).


HARA – Col·legi La Salle Maó\nBy María Jesús Barber on 18 Mayo, 2016 No Comment\nCompartint una estona Hara amb pares i mares de P4 i P5 … Descobrim als altres i ens redescobrim a nosaltres!!! Gràcies per confiar.\nBy Rafael Llopis on 14 Abril, 2016 No Comment\nEl dijous 14 d’abril es realitzà una sessió Hara per a famílies de fiets/tes de Primària i/o ESO. Les mares assistents varen poder vivenciar diferents tipus d’activitats per treballar la interioritat de la mateixa manera que ho fan els seus fillets/tes i poder gaudir d’una bona estona. D’aquesta manera, el nostre centre posa a l’abast […]\nHARA PER A FAMÍLIES\nBy María Jesús Barber on 13 Marzo, 2016 No Comment\nLes famílies de P3 han descobert el projecte Hara. Aprendre a respirar, riure una estoneta, escoltar el propi cos, relaxar la ment, gaudir del silenci… com els fillets a l’aula. Aquest pares i mares ja saben que: Tan sólo quien se empapa conoce la experiencia de la lluvia. “Hara” es una palabra japonesa que significa vientre […]\nBy Rafael Llopis on 20 Febrero, 2016 No Comment\nA través del Proyecto Hara nuestros alumnos y alumnas trabajan su interioridad a través de tres ejes fundamentales: el conocimiento del cuerpo, la inteligencia emocional y la apertura a la trascendencia. En torno a ellos se realizan una serie de actividades en busca de la educación integral que incluye también la emocional, tan relevante en […]\nEl Projecte HARA també per a famílies d’Infantil\nBy Rafael Llopis on 26 Noviembre, 2014 No Comment\nEl dimarts dia 18 es va realitzar un taller de Hara per a famílies d’alumnes de P5 i el passat dimarts 25 de novembre es realitzà el mateix per a famílies de P4. Les sessions van ser molt amenes i productives. Recordam que el Projecte Hara és una iniciativa que iniciaren els centres La […]\nTaller HARA famílies P5\nBy Oscar Mercadal on 17 Noviembre, 2014 No Comment\nApreciades famílies d’alumnes de P5, Us recordem que demà dimarts 18 de novembre, a les 16:00h, hi haurà una sessió HARA per a pares i mares a la sala de psicomotricitat d’infantil; per açò haureu de portar roba còmode, mitjons esportius i una manteta Veniu tots dispostos a relaxar-vos Estau tots convidats!


Neix el nou carnet d’Arenyenc de Tota la Vida | Ràdio Arenys 91.2FM\nPunts de tràmit en el ple ordinari …\nSeguiment desigual de la vaga a …\nEl CCM està immers en la Setmana de l’Emprenadoria del …\nEl carnet d’ATV es pot trobar des d’aquesta setmana al Set-Ciències i al Punt Groc. El mateix Ricard Ferran ha explicat que la idea neix de la frase utilitzada per molta gent de la vila referint-se a algú com a ‘Arenyenc de Tota la Vida’ i alhora, i s’escau, fins i tot obrir debat sobre què significa ser-ho. Ferran ha afirmat que els feia gràcia que el primer producte que sortís fos aquest.\nAltres productes que sortiran aquest desembre i relacionats amb les Festes de Nadal són els Naps i Cols de paper. Qui vulgui seguir la tradició pot fer-ho d’aquesta manera, regalant-los als seus estimats o estimades.\nTambé sortirà d’aquí a poc el Joc de l’Oca d’Arenys. Es tracta del tradicional joc de taula però amb caselles que seran interrogants on qui hi caigui haurà de respondre preguntes sobre la cultura, tradicions i història del poble. Més endavant sortiran més productes. En la seva creació també s’ha parlat amb l’arxiver municipal, Hug Palou. El nou carnet es pot adquirir a un preu de 5 euros.


Ruta històrica bunyol requena\nby Andres Felipe Ech...\nby Dizz Design\nProyecto Estudiantil "Juntos por Ma...\nPresentació sobre l'activitat geogràfico-històrica programada pel departament de geografia i història de l'IES Joan Fuster (Bellreguard) a la frontera històrica del Regne de València entre Bunyol i Requena.\nRuta Històrica FronteraHistòrica Regne de València 2.\nFundacióBunyol i tota la seua comarca es va incorporar al Regne de València a mitjan segle XIII, durant la conquistade València per Jaume I. Entre els que acompanyaven el rei estava el senyor Roderic de Lizana que "vameréixer per raó dels seus molts serveis i gastos, rebre lendemà de mans del Rei, els Castells i Viles deBunyol, Monroy i Amacasta" i també "els llocs dHiatava i Alboraig, amb els hòmens i dones de qualsevol lleii condició, amb els seus termes i pertinences, la donació dels quals va tindre lloc a 27 dabril de 1238".Des de juny de 1304 fins a 1415 van constituir, junt amb el senyoriu veí de Xiva, el patrimoni valencià delsComtes dUrgell per haver-los recomprat Jaume el Just per al seu fill Alfons casat amb lhereva dUrgell,Teresa dEntença, senyora també de Xiva. El 1363 fou presa per Pere el Cruel durant la guerra dels DosPeres. El 1382, Guillem Ramon de Montcada i de Peralta intercanvià amb Pere II dUrgell la baronia deCervelló i les viles de Sant Vicenç dels Horts i Piera a canvi de la meitat de les baronies de Bunyol, Xiva iXestalgar. La revolta del comte dUrgell, arran del compromís de Casp ocassionà laixecament del castellcontra Ferran dAntequera el 1413, però el castell fou assetjat i vençut. La incautació del patrimoni deJaume II dUrgell feu que el senyoriu de Bunyol va passar a mans de la Corona dAragó. El rei Alfons elMagnànim, els va vendre més tard a Berenguer Mercader, el seu cambrer major. Desta forma, la famíliaMercader, una de les més representatives de València, es va vincular a La Foia de Bunyol des de 1425 fins a1836, que el senyoriu va passar definitivament a la Corona.Amb Felip III, Bunyol i la seua comarca es converteix en Comtat de Bunyol, sent el seu primer comte Elsenyor Gaspar Mercader i Carròs, el 3 de maig de 1604. 4.\nEl castell de BunyolAssentat sobre dos massissos rocosos domina la ciutat i tota la Foia de Bunyol, i sestén denord-oest a sud-est ocupant aproximadament 400 m de longitud. La seva importànciaestratègica es basava a estar en lantiga frontera entre Castella i València. La construccióocupa el centre de la població i està format per dos recintes situats sobre una cresta rocosaentre la fossa del riu de Bunyol i el barranc de Borrunes, separats per fosses artificials quese salven mitjançant ponts defensats per torres que fan la funció de portes. Una primerafossa separa el recinte militar de la zona de les Vendes, des de la qual duna altra manerapodria accedir-se a peu pla. La segona fossa aïlla la zona residencial, reforçant la sevaposició defensiva. El primer recinte és un polígon format per un llenç recte, flanquejat perdues torres en els angles i una torre central daccés que defensa la porta, i una muralla quecorona els escarps de la penya. Queda així defensat un espai ampli i pla, lantiga plaçadarmes, el recinte fortificat de les quals es trobava dotat dun cos de ronda perforat persageteres. Actualment aquest espai està ocupat per modests habitatges adossats a lesmuralles, que emmascaren de manera eficient el caràcter militar del lloc. Aquests habitatgessón, en tot cas, posteriors a 1845. 5.\nEl castell de BunyolEn el centre del castell, es troba la torre denominada delHomenatge, la més destacada del conjunt, domina elpont i fossa, servint de comunicació al seu través al segonrecinte del castell (recinte sud). La forma i disposició delpas, és una simple mina perforada en el nucli massís de latorre. A lúnica habitació saccedia per una porta des de lesplantes altes del palau gòtic avui desaparegudes. El recintesud, alberga les instal·lacions residencials de la fortalesa.Es conserva part del palau gòtic -la sala del Oscurico-, ésuna sala rectangular, adossada per un dels seus costats a lacara oest de la torre de lHomenatge. 6.\nRepoblacióDesprés de la conquesta de Jaume I, la comarca vacontinuar estant habitada per veïns dorigen musulmà, fins a talpunt que els cristians eren minoria (menys del 10%). Per aixòlexpulsió morisca (1609) va crear una situació de veritable iautèntica catàstrofe. Moltes aldees van quedar desertes des dellavors per a no tornar a poblar-se mai (entre elles Mirabonell) iBunyol va quedar quasi desert.El comtat de Bunyol va ser repoblat amb 1611 amb 81 nouspobladors procedents de Mallorca. A Bunyol 33; i 16 en cada u delspobles dIàtova, Macastre i Alborache. Les repoblacions posteriorsserien daragonesos, per això tota La Foia parla castellà. 7.\nÈpoca ModernaAmb les Cartes Pueblas es regularien les relacions entre els nouspobladors i els seus senyors, sent la majoria delles molt desfavorablesals primers. Açò va fer que hi haguera una contínua resistència delsvassalls per al pagament de tributs, amb plets i revoltes antisenyorials;sobretot a partir del segle XVIII. Així, en 1797, els veïns del Comtatlluiten per incorporar-se a la corona, donant 12.000 florins al Marquésde Malferit, Comte de Bunyol, encara que els intents anteriors ja havienfracassat (com el de 1761). Vist i revist el procés, "sorollós plet que vadurar 39 anys" el ministeri de Gràcia i Justícia expedia la següentresolució el 19 de gener de 1836: "Shi declara haver lloc a laincorporació de la vila de Bunyol i els llocs dIàtova, Alboraiche,Macastre i Setaigües amb la jurisdicció, regalies i drets que va disfrutarMalferit... entregant-se-li els 70.588 quinzets i 80 morabatins". Aixífinalitzava el plet segons el "Memorial Ajustat" i sincorporava elComtat a la Corona. 8.\nEL MEDI FÍSICEstà situada entre la Meseta castellana i el Mediterrani, del qual tan sols laseparen 67 km. És un territori format per un altiplà dhiverns freds i estiuscalorosos, de bons recursos hidràulics i de grans belleses i contrastos. Es trobasituada en la zona més occidental de la província de València, on el riu Cabriolla limita per loest i el sud amb profundes goles; per lest i nord, la Serra deJuan Navarro i el Bec de El Tejo (1.250 m.) la separen de les regionsmuntanyenques del Túria.El clima és continental, dels més rigorosos de lest peninsular. Els estius sóncurts i més calorosos que en el litoral i els hiverns molt llargs i extremadamentgèlids. Solen superar-se els 6 mesos dhivern consecutius. La neu és freqüentdurant els mesos centrals de lhivern, les fortes gelades nocturnes són la tònicadurant aquest període i les pedregades i tempestes severes durant lèpocaestival.Abunden les pinedes, fonts i deveses, i el riu Magre és un dels accidents quemés marca aquesta plana. En tota la plana sestenen zones de cultiu,predominant els vinyers, en els quals es basa leconomia local. Requena estàconsiderada com una autèntica porta de la Meseta. 10.\n¿Por qué aquí?• REQUENA es situa estratègicament a leixida dels Serrans, sobre una gran roca calcària dominant laltiplà i custodiada per dos acabalats brolladors: Reinas i Rozaleme. 11.\nELS ÍBERS• Van ser un conglomerat de pobles (edetans, bastetans, lobetans, laietans…) cridats així pels romans en habitar prop del riu ÍBER (Ebre), que donaria nom a aquestes tribus.• Van dominar lest peninsular des del segle VIII al III a.C.• Existeixen troballes arqueològiques en la Plaça del Castillo, datades entorn del segle VII a.C. 13.\nS’establiren a la roca de la Villa seguint elcostum íber d’habitar llocs elevats, fàcils dedefensar:. Exemples : Puntal dels LLops (Llíria)o El Molón de Camporrobles. 14.\nÍBERSA més a més, controlaven les comunicacions entre dos importantes ciutats íberes: KELIN i EDETA. 15.\nLAS PILILLAS 16.\nLA ROMANITZACIÓ EN HISPÀNIA.• Anomenem així al procés de conquista i transmissió de la cultura romana en la Península Ibèrica.• Les tribus iberes són sotmeses per Roma a partir del segle III a. C. 17.\nRestes arqueològiques en la Cuesta de Carnicerías 18.\nPaviment romà en la plaza del Castillo 19.\nLA Vila Tardorromana A causa de la crisi econòmica, social i políticade lImperi Romà, entorn del segle III d. C., lapoblació hispanoromana emigra al camp per adedicar-se a lagricultura, habitant una espècie de“Casas de conreu”. Una daqueixes Viles ha siguttrobada pels arqueòlegs als voltants dHortunas: LA CALERILLA. 20.\nInvasions bárbares (s. IV-V d.C)Pobles del nord d’Europa envaïren la península ibèrica aprofitant la crisi de l’Imperi Romà,creant a partir del segle V regnes independents. 21.\nLOS VISIGODOS (S. V-VII d. C.)• Els gots de l’oest (Visigots) s’establiren en la Península i sud de França al segle V d. e. C. 22.\nEls visigotsFins ara no s’han trobat restes visigòtiques aREQUENA. 23.\nLa conquesta islàmica • En l’any 711 d.C, els musulmans, que s’estenen des del Golf Pèrsic fins a l’Atlas, comencen la invasió militar del regne visigòtic de Toledo, que es troba immers en plena guerra civil. 25.\nTARIK creua l’estret 26.\nLa conquista del Reino de Toledo Un exèric integrat per àrabs i berbers, dirigit per Tarik, creua l’Estret de Gibraltar i y derrota els visigots en la batalla de Guadalete (711) 27.\nL’ocupació del territori fou realitzada per reduïdes tropes d’àrabs, procedents d’Aràbia, i berbers, recentment islamitzats, procedent del Nord d’Àfrica. El tracte discriminatori dels àrabs envers els berbers i el repartiment de les millors terres entre els àrabs (Vall del Guadalquivir) suscità la desconfiança entre els berbers que aviats es revoltarien, quedan arraconats a les muntanyes i les pitjors terres. 28.\nEn aquest clima de conflicte, una tribubereber, els BANU-ZENUN, arribarà aREQUENA des d’Alcalá del Júcar amb la missiód’ocupar-la i fortificar-la, per tal de poder atacarels àrabs. 29.\nLa REQUENA islàmica esdevindria un important centre d’operacions de la resistència bereber contra el poder de l’emir de Córdoba Abd al- Rahman I 30.\n¿Què significa Requena?Els invasors crearen un nuclifortificat al que anomenarenRakkana, el significat de la qual ésLa forta. 31.\nLES FORTIFICACIONS Els musulmans van rodejar la major part de la roca calcària amb una grossa muralla de TABIYA (tàpia), una tècnica ràpida i barata, però molt efectiva. 32.\nEl tapial 33.\nLes muralles 34.\nEls replecsLes entrades a la medina es plantegen en forma de replec (recodo), a fi que en cas datac, les tropes enemigues es veren forçades a maniobrar amb escassa visibilitat i facilitant el treball als defensors. Málaga 35.\nLa medina de RequenaLa medina constituïa un rang de prestigi dins delmón musulmà. Per a això, havia de comptar ambuna Alcassaba (zona militar), una zona pobladaamb socs, banys, mesquita… i un raval. 36.\nLa mezquita 38.\nURBANISME ISLÀMICLurbanisme islàmic es caracteritza per carrersestrets, laberíntiques, irregulars, amb presènciadàmplies volades i carrerons sense eixida. Elsmusulmans concedien poca importància a la vidaen el carrer, i les famílies construïen els seushabitatges entorn dun ampli pati central. Elconcepte de privacitat e intimitat tenia moltaimportància. 39.\nEn ocasions, vàries famílies construïen habitatges formant un carrer “privat” sense eixida que reben en castellà el nom d’azucaques. 41.\nEls banys (hammam) 43.\nLa visita del Mío Cid 44.\nLa función militar s’intensifica quan REQUENA esdevé la frontera entre el regne cristià de Castella y l’almohade de Balansiya (València) a principios del siglo XII. 45.\nLA INCORPORACIÓ AL REGNE DE CASTELLA El poder dels regnes cristians de la península esconsolida i comencen a partir del segle XI unaofensiva que permet reduir els hispanomusulmansal regne de Granada (segle XIII). 46.\nLES RAZZIESDes de la conquista de Moya (Conca) l’any 1181,els cristians no deixen dassolar les terres deREQUENA mitjançant atacs i saquejos, lestemudes “razzies”. 47.\nLa conquista de Requena En 1219, l’arquebisbe de Toledo Ximénez deRada, planteja la conquesta de REQUENA pel seuvalor estratègic en la ruta cap a València, però lamedina resistirà l’atac cristià. 48.\nEn 1238, la capital del regne de Balansiya cau en mans dels catalanoaragonesos i el seu reiJaume I . S’obria la carrera per la conquesta de l’estratègica ciutat de Requena entre Castella i Aragó 49.\nLA TOMA DE REQUENA (1239)REQUENA queda desprotegida, pel que el bisbe de Cuenca, per ordre de Fernando III “el Santo”, assetja la medina.Els castellans, temerosos de que l’estratègica ciutat caiga en mans aragoneses, inicien la conquesta de la ciutat, que es completa l’any 1239, en plena campanya de Jaume I al Xúquer. 50.\nEs creu que va ser presa en 1238 per Jaume I de forma pacífica després de la presa de València. El 4 dagost de 1257, després de locupació cristiana de la ciutat per castellans, rep de mans dAlfons X de Castella la carta de poblament i el fur per al seu autogovern en qualitat de territori de realeng, entrant a formar part del Regne de Castella, convertint-se en duana de Castella. En1264 rep la concessió de Port Seco i Almojarifat, pel bestiar, la llana i el blat que passava de Castella a Aragó i viceversa. 51.\nÉs ocupada pel rei dAragó Pere IV el Cerimoniós en1369; però va tornar a Castella amb Enric II en 1372 igairebé cent anys després, en 1467, és novament presapel marquès de Villena.En 1355 Pere I (el Cruel, també conegut com elJusticier) segrega Utiel, atorgant-li la carta depoblament i el títol de Lleial Vila.Amb els Reis Catòlics i la unificació dels dos regnesacaben les guerres per apoderar-se de la ciutat. 52.\nRepoblamentLany 1258, cau Requena. Alfons X, que és un rei tolerantdecideix que la població àrab i jueva segueixi a Requena, peròamb una condició, sha de construir una església. Tot i això, lavila creix i creix. Alguns immigrants daltres països com França,Anglaterra, els Estats Italians o el Regne dAragó, van emigrar ala localitat durant quaranta anys. Lany 1276, es registren 8.300ànimes en la localitat, convertint-se en la novena ciutat méspoblada de la Corona de Castella. La tolerància de diferents reiscastellans, permet que a Requena seguís lesplendor judeo-musulmà-cristià. També va ser aquest el principi del cultiu devins, quan en 1269, un musulmà que havia viatjat a Jerez de laFrontera, sabia de la fabricació de vins, i va fer una cooperativa,amb diferents sistemes de regadiu, que van ser revolucionaris enla Comunitat Valenciana . 53.\nLas Cuevas Las Cuevas de La Vila. Construïdes pels àrabs en perforar la tosca calcària i penetrar en el subsòl, extraient largila i formant les voltes de les coves. Aquestes coves recorren tot el subsòl de la Plaça de La Vila i la majoria de les cases adjacents. En visitar aquest impressionant laberint de coves i passadissos es poden observar els diferents usos que han tingut al llarg de la història, com a refugis en les diferents èpoques de guerra, com a sitges per a emmagatzemar els cereals. Encara es conserven els elements bàsics de lelaboració de vins com són els trulls, les Piqueras, les trulletas, els respiradors, així com gran quantitat de gerres de grans dimensions datades des del segle XII. 54.\nL’Art medieval 55.\nEl Palau del Cid Palau gòtic del segle XV de grans dimensions, amb un arc de mig punt com a entrada principal, sobre ell lescut nobiliari de la família Pedrón i la part superior de ledifici rematada amb una volada. En aquesta casa situa El cantar del Mio Cid la boda entre les filles del Cid, senyora Sol i la senyora Elvira amb els infants de Carrión. 56.\nEsglésia de Sant Nicolau de Bari Lesglésia de Sant Nicolau és la més antiga de les tres esglésies existents a Requena (província de València, Espanya). Situada junt amb la muralla medieval en el primitiu raval de la ciutat, declarada Conjunt Històric Artístic en 1966. Va ser en el seu origen un temple gòtic finalitzat en el segle XV, que va ser objecte de successives ampliacions i reformes en els estils arquitectònics de cada moment. Constitueix una magnífica i harmoniosa síntesi del gòtic, renaixement, barroc i neoclàssic, realitzada per importants arquitectes i artistes del seu temps. 57.\nEsglésia de Santa MariaÉs la major de les tres esglésies de La Vila i estàdedicada a lAsunción de la Mare de Déu. El seuestil és gòtic florit isabelí, es va començar aconstruir en el segle XIV i es va rematar el seuinterior en el segle XVIII al gust barroc. Constaduna sola nau, amb capelles adossades entre elsseus contraforts. En la seua façana, declaradaMonument Nacional en 1931, destaca la portadadedicada a lAnunciació. Per damunt del conjuntdestaca el ràfol de fusta, construït en el segle XVI,que lha protegit de les inclemències del temps. 58.\nEsglésia del Salvador Temple gòtic construït entre els anys 1380 i 1533, destaca especialment la seua portada destil gòtic isabelí, molt decorativa. Linterior va ser reformat majoritàriament en el segle XVIII. 59.\nEra modernaA la fi del segle XVIII perd Venta del Moro,quedant territorialment com es coneix enlactualitat.En el segle XVIII arriba a tenir 800 telers de seda,convertint-se en el quart centre seder dEspanyapassant duna població de 4.000 habitants a gairebé10.000.En 1707 Felip V va concedir a Requena els títolsde Molt Noble, Molt Lleial i Fidelíssima Vila,obtenint un primer escut de ciutat. 60.\nPlaça de la Vila o d’AlbornozEn el segle XVII té lloc lobertura duna plaça major en LaVila coneguda originàriament amb aquest nom. Per aaconseguir aquest gran espai rectangular va ser necessariderrocar algunes pomes dedificis que ho ocupaven.Sabem que en 1685 es va construir en aquesta plaça la CasaConsistorial, la casa del Corregidor, la casa del Botxí i la Presó.A la moda castellana de les places majors es va sumar Requenaper a aconseguir un espai ampli on muntar el mercat setmanali celebrar actes públics importants, entre els que destacaven lescorregudes de bous, els quals eixien a la plaça per un estretcarreró, hui tancat, semblant al carreró dels toriles del carrer deSanta Maria. 61.\nCasa de Santa Teresa de Jesús Casa en què es va hostatjar Santa Teresa de Jesús en un dels seus viatges a Requena, és del segle XVI de la que conserva la portada, sent la resta reconstruït en el segle XX. 62.\nCasa de l’Art Major de la Seda Dorigen medieval, en aquest edifici tenia la seua seu lArt major de la seda, gremi dels comerciants de seda. La importància industrial de Requena durant l’Edat Moderna fou extraordinària. 63.\nCasa dels Pedrón Casa nobiliària de la família Pedrón, ledifici és del segle XVII amb remodelacions posteriors. 64.\nEdat ContemporàniaEn 1836 a causa del seu suport a Isabel II en les Guerres Carlistes se liconcedeix el títol de "Molt Noble, Leal i Fidelíssima Ciutat de Requena",obtenint per tant el seu segon nomenament i escut com ciutat.Al juny de 1851 passa a formar part de la província de València en lanova divisió provincial espanyola. Les raons daquest canvi es van basarmés en motius geogràfics i comercials que en els històrics (històricamenthavia format part del Regne de Castella), ja que la gran produccióvinícola de la comarca de Requena - Utiel havia de sortir a través delport més proper (València) cap al mercat europeu, principalment, cap aFrança, tal com ho testifiquen després de la Segona Guerra Mundial elscontinus viatges del carguer de bandera suïssa Leman, i altres, quetransportaven entre València i el port francès de Sete, el que no era sinóla manifestació duna sèrie de vincles comercials daquesta comarca ambla província i el port de València. El municipi és totalmentcastellanoparlant. Recommended


Unides Podem Esquerra Unida proposen crear una Conselleria de Feminismes i LGTBI – EUPV\nHome/Noticies/Unides Podem Esquerra Unida proposen crear una Conselleria de Feminismes i LGTBI\nPer a la coalició “és necessari que el pròxim Botànic siga feminista i que aplique la perspectiva de gènere en totes les seues polítiques”\nLa mesura busca defensar els drets socials, polítics i econòmics de totes les dones en la seua diversitat i de les persones LGTBI promovent el seu reconeixement i visibilitat, i dóna resposta a dos moviments socials que reivindiquen i necessiten el seu propi espai en el govern del Botànic “sense quedar reduïts a una macroconselleria”\nLes números ú i dos per València d’Unides Podem Esquerra Unida, Pilar Lima i Rosa Pérez Garijo, han valorat aquest dissabte al jardí Botànic la vaga i les mobilitzacions del 8M “com una altra fita històrica que demostra que el feminisme és el motor del canvi en el país i la comunitat” ha afirmat Lima, qui considera “una responsabilitat oferir respostes que estiguen a l’alçada de les reclamacions de les dones i del col·lectiu LGTBI”. En opinió de Pérez Garijo, “el Botànic serà feminista o no serà”.\nPer això, la confluència proposa com a principal mesura la creació d’una Conselleria de feminismes i LGTBI, així com l’impuls d’unitats de feminismes i LGTBI, amb recursos propis i personal expert en totes les Conselleries.\nRosa Pérez Garijo ha destacat que “tindre una Conselleria pròpia permetria visibilitzar a les dones i a les persones LGTBI, de tal forma que aquests objectius no queden tapats per altres competències”. La coordinadora general d’EUPV creu que el 8 de març “ha assenyalat, per segona vegada, que ja és hora que les dones i persones LGTBI siguen tractades com a iguals i se’ls garantisca els mateixos drets”. “Per això, aquesta Conselleria ha d’impulsar polítiques per a garantir que s’acabe amb les diferències salarials entre homes i dones, les violències masclistes i que siguem pioneres en economia feminista i educar en igualtat.”\nEntre els objectius, a més dels destacats d’aconseguir una igualtat real en drets i oportunitats i eradicar la violència contra aquests dos col·lectius, es buscarà combatre la feminització de la pobresa i la precarietat. Es dissenyaran polítiques que eviten que la maternitat siga un obstacle en la vida personal i professional de les dones i, també, pal·liar la situació de les dones en el món rural. S’impulsarà una economia feminista que faça visible i valore el treball domèstic. Es garantirà que totes les conselleries contemplen la perspectiva de gènere, a més d’elaborar estudis periòdics de seguiment i compliment del pacte contra la violència de gènere.\nTotes aquestes mesures es volen treballar en conjunt amb els actors feministes, socials i institucionals del territori perquè es considera que l’única manera de crear una política per al bé de totes és mantenint una comunicació bidireccional i no des de la imposició, com està acostumada la vella política.\nAquesta és la primera mesura que presenten Unides Podem Esquerra Unida després de la confirmació del pacte electoral per part de les seues corresponents bases. No serà l’única, ja que se senten “preparades i amb forces de cara a les pròximes eleccions” i confien a “ser la peça fonamental que arme un més que possible nou Pacte del Botànic”.


El Matebook X, joia d'alumini | Sublimis\nEl Matebook X, joia d’alumini\nque diu que l’ordinador d’alumini ultra portàtil diu de nou i sempre mac. Però Apple és realment més, durant anys en aquest mercat de gamma alta. Dell, Asus i ara Huawei va començar oferint màquines convincents i en qualsevol punt comparable amb els de la marca Apple. Hem provat X Matebook de Huawei, la marca xinesa que havia estat un nom primer amb els telèfons intel·ligents, i recentment amb ultra-ordinador portàtils.\nLlegeix també: una falla vergonyosa per a Apple us permet piratejar Macs\nDisponible durant unes setmanes, el Matebook X ja impressiona quan es fa càrrec. L’habitatge d’alumini és esplèndid, el toc perfecte, els acabats irreprovable. Sens dubte, sabem immediatament que estem tractant amb un producte de luxe: a 1799 francs, l’ordinador no es dóna. L’ordinador portàtil és lleuger (1,05 kg) i extremadament prim, amb un màxim de 12,5 mm de gruix. El teclat, element molt important per a aquest tipus de dispositius, no causa cap crítica: les claus són grans, espaiades i extremadament agradables al tacte. També apreciem la mida del trackpad. A la part superior dreta, el botó rodó petit no només s’utilitza per activar i desactivar la màquina: també és una unitat d’empremta digital eficaç que no s’observa amb contrasenyes.\nRes a dir, ja sigui a la pantalla, una diagonal de 13,3 polzades, o 33 centímetres, amb una proporció 3: 2. La resolució és bona (2160 x 1440 píxels), però lamentem, si volem ser cobdiciosos, i a aquest preu pot ser -, que no és tàctil. El portàtil es converteix amb Windows 10, sense cap preocupació, a través del seu RAM de 8 GB. La memòria SSD és de 512 GB, que és apreciable. L’autonomia, durant l’ús intensiu, és d’uns set hores, que és correcta.\nFinalment, parla de la connectivitat. El Matebook té dos ports USB-C, situat a l’esquerra i a la dreta de la màquina. Un d’ells s’utilitzarà per alimentar el PC (aproximadament dues hores per a una càrrega completa). Huawei té la intel·ligència per proporcionar un adaptador per inserir en un port USB-C, proporcionant quatre connectors addicionals: USB, USB-C, HDMI i VGA, però sense connexió Ethernet.\nHuawei ofereix un dispositiu convincent, No obstant això, caldrà comparar-se amb la competència. Amb el Mac, primer: algunes màquines d’Apple són de fet substancialment més barates, però sovint amb una memòria inferior. També caldrà considerar, si aprecies Windows, les noves peces de superfície de Microsoft i el que proposen ASUS o Acer. Finalment, molt més barat, Chromebook també pot ser una opció.\nLes cites anteriors Geekology:\ncozmo, un petit robot divertit\nuna jaqueta connectada Signat Google i Levi’s\namb el seu model Honor 9, Huawei mostra que no hem de subestimar\nPrevious Post - Previous post: Médiathèque Syracuse (Català)\nNext Post - Next post: Desenvolupament de conductes de gos i gat: NÃ © ruta © © © d ‘reflexos arcaics implicats en l’alimentació


La pandèmia va fer caure en picat l'entrada de drogues a Andorra - Poble Andorrà\nLa policia va comissar l'any passat només un terç dels estupefaents dels capturats al 2019\nImatge d'un dels comisos de drogues fets per la policia andorrana.\nFins al 31 de desembre del 2020, el Cos de Policia ha intervingut un total de 7.092 grams d’estupefaents a Andorra. Segons publica aquest dilluns el departament d’Estadística, aquesta xifra representa una reducció del 66% respecte de la quantitat intervinguda el 2019, la qual va ser de 20.844 grams. La pandèmia va fer caure en picat l’arribada de drogues a Andorra (la frontera ha estat tancada molts mesos) i es va notar en el descens en picat de les quantitats d’estupefaents comissats.\nSi es compara amb les xifres de fa deu anys, s’ha produït una reducció del 41,4% respecte del 2010 (12.104 grams). En tot cas, les dades de l’any 2020 se situen clarament per sota de la mitjana del període 2010-2020 (14.442 grams), i també si ho comparem amb la mitjana dels darrers cinc anys (14.273 grams). Aquesta dràstica reducció ha estat provocada, en gran part, a causa de la crisi sanitària de la Covid-19, així com del confinament.\nEn aquest darrer any 2020, més de tres quartes parts de la quantitat d’estupefaents intervinguts corresponen a la marihuana, amb un total de 5.597 grams, seguit de l’haixix i els psicotròpics, amb 702 grams i 600 grams respectivament, i la cocaïna, amb 175 grams. Molt més lluny queden les amfetamines (6 grams), l’LSD (5 grams) i l”speed’ (4 grams).\nPer lloc d’intervenció, durant l’any 2020, el 78,2% s’ha intervingut a l’interior del Principat, un 15,1% dels estupefaents han estat intervinguts a la frontera hispanoandorrana i el 6,7% restant a la frontera francoandorrana.\nEl nombre de detencions amb imputació d’estupefaents l’any 2020 ha estat de 108, un 43,5% menys respecte de l’any 2019 (191 detencions). Un total de 35 detencions (32,4%) van ser efectuades a no residents, 45 a residents no andorrans (41,7%) i 28 a persones de nacionalitat andorrana (25,9%). Al llarg de l’any 2020 també s’han efectuat 538 controls amb intervenció de cànnabis i derivats, un 62,6% menys respecte del 2019, i la major part d’ells (71%) s’han aplicat a no residents.\nCon tots les drogues, tenim q termina, perquè acaba con la salut , mental i del corp,i se enriqueixen gent sin escrúpols


Liffey - An Post dóna consells per no anar a les seves oficines\nAn Post dóna consells per no anar a les seves oficines\nDimarts, 17 de juny 2014 00:00\nJa fa temps que els postmasters, que gestionen una oficina de correus com si fos una franquícia, veuen amb preocupació el seu futur pel possible tancament de les oficines amb menys activitat i ara An Post ha anat una mica més enllà fent publicitat del PostPack, un nou servei que permet de fer un enviament de manera segura mitjançant un sobre de plàstic i amb una tarifa plana de 5 euros. El sobre es pot comprar en establiments autoritzats i es pot dipositar en qualsevol bústia.\nAn Post ha enviat una carta a uns 3.000 comerços que disposen del sistema de pagament de diversos rebuts informant-los de la possibilitat de vendre els sobres PostPack. La carta canta les excel·lències del nou servei i entre d'altres coses destaca que amb aquests sobres els clients d'An Post s'estalvien d'anar a una oficina de correus.\nL'Associació de Postmasters ha acusat An Post de voler desviar el negoci de les seves oficines, fet que no és nou perquè fa uns mesos l'empresa va arribar a un acord amb Tesco per endegar els “Post and Pay”, és a dir, que en alguns locals del gegant britànic els clients poden deixar-hi correu o pagar rebuts, com si fos una oficina de correus tradicional. A més, ara aquesta iniciativa s'estendrà a l'àmplia xarxa de locals de les franquícies Spar i Mace.\nURL curta: ves.cat/ltp4\nAltres notícies d'aquesta secció: « Nou restaurant al local de la Dublin Woollen Mills Vistiplau municipal per a la construcció d'una mesquita »


Liederabend - A l'ombra de la primavera\nQuan Friedrich Klopstock diu al seu poema Das Rosenband "la meva vida quedà lligada a la seva amb aquesta mirada" i "la seva vida quedà lligada a la meva amb aquesta mirada" (mein Leben hing mit diesem Blick' an ihrem Leben" i "ihr Leben hing mit diesem Blick' an meinen Leben") no diu res que no es diguessin ell i la seva promesa, Margareta Moller, a les seves cartes. Si la tendresa i la delicadesa dels poemes de Klopstock es corresponia, com sembla, amb la realitat, el temps de la parella junts devia ser ben feliç; per posar tres exemples liederístics (i schubertians), Margareta (Cidli als poemes) és la jove que dorm a l'ombra de la primavera a Das Rosenband; també és la jove a qui el poeta demana que no pateixi per ell a Furcht der Geliebten i "ella" al poema An Sie. Malauradament, el seu matrimoni va ser breu: Margareta va morir de part el 1758, només quatre anys després d'haver-se casat.\nSi parlem de Das Rosenband, ens hauríem d'aturar, per començar, precisament en el títol. Rosenband és un neologisme de Klopstock i no queda gaire clar a què es refereix exactament. D'entrada, gairebé podríem descartar que es refereixi a una garlanda; no us recomano que en feu una amb roses, se us trencaran les tiges i us punxareu. Els aficionats a les roses potser heu pensat que al jardí on dorm Cidli hi ha un roser de Banks, perquè les seves tiges florides, flexibles i sense espines ja semblen una exuberant garlanda, però el primer exemplar no va arribar a Europa fins el 1825 (com veieu, també hi vaig pensar). Band podria ser, també, literalment, una cinta, amb roses brodades o on s'hi haguessin clavat roses. Tampoc cal ser tan literal, bé podria ser que el poeta hagués tallat unes quantes roses i les hagués escampat entorn de la jove, formant una cinta imaginària amb què lligar els seus destins. Amb qualsevol de les interpretacions, les roses són un homenatge a la jove que dorm i enamora el poeta així que la mira.\nMés d'un cop hem parlat que, per anar bé, hauríem de llegir el poema abans d'escoltar la cançó, així en podem copsar més detalls durant l'audició. En aquest cas us ho recomano especialment, perquè està ple de detalls que segurament ens perdrem a la primera lectura. Per exemple, a la primera estrofa, Klopstock ens diu que ella no s'adona de les roses al seu voltant, "sie fühlt' es nicht"; a la segona, ens explica com ell, sense saber-ho, percep que amb una mirada hi ha hagut prou per enamorar-se'n, "ich fühlt' es wohl", fa servir una expressió que s'emmiralla en l'anterior. Ens diu també que les roses no són només una ofrena; incapaç de dir un mot, fa fressa amb les roses per despertar-la. I, naturalment, tenim el joc de mirades que lliga les seves vides que us destacava al començament. A més, hi ha altres detalls que es perden en la traducció (si més no, en una traducció funcional) i que percebrem clarament quan escoltem la cançó si tenim al davant el poema original.\nAbans, però, us hauria de dir de quina cançó parlem, perquè no és la de Schubert. Estranyament, malgrat la posició preeminent que ocupa Klopstock a la poesia alemanya, els pocs compositors posteriors que es van aturar en els seus poemes ho van fer només de manera esporàdica; un d'ells va ser Strauss, i la circumstància és bastant atípica, per dos motius. El primer és que rarament feia servir poemes que ja s'haguessin musicat abans i ell va compondre Das Rosenband poc després que es publiqués el lied de Schubert (també va compondre la seva versió d'An Sie). El segon, que normalment recorria a poetes contemporanis, i triant aquest poema, escrit el 1752, es traslladava a l'època en què més tard situaria la seva òpera El cavaller de la rosa. El resultat va ser el lied més conegut de tots els que s'han compost amb poemes de Klopstock.\nQuan l'escolteu, us adonareu del que us volia dir sobre els detalls vinculats a la llengua (hola, programadors que prescindiu dels textos als vostres recitals!). El poema està recorregut per al·literacions que Strauss destaca més o menys subtilment, però hi ha una al darrer vers que repeteix, tres monosíl·labs amb la mateixa vocal: "und um uns" ("i entorn nostre"). El primer cop que vaig sentir aquest lied em vaig quedar enganxada a aquestes tres paraules. I què hi ha al seu entorn? L'Elisi, el paradís on se senten transportats els amants quan reconeixen el seu amor mutu; Strauss, amb els melismes, converteix aquesta paraula en la més important del poema.\nEl compositor va concebre el seu lied amb acompanyament orquestral i de seguida va fer-ne la versió amb piano. De la versió orquestral s'ha dit que és una mica excessiva, massa desenvolupament orquestral i massa passió per a un poema tan tendre; Strauss ja ho tenia, això. El cert és que jo trobo més ajustat el to íntim de la versió amb piano, per més que, musicalment, trobi preciosa l'orquestral. Però, per una vegada, us proposo d'escoltar una intepretació ortodoxa, amb soprano (Diana Damrau) i orquestra (la Filharmònica de Munic, dirigida per Christian Tielemann). Fixeu-vos en el violí que sentim després de la paraula Elysium: no us recorda el violí que obre Morgen, que Strauss va orquestrar a la mateixa època que Das Rosenband?\nSi us ve de gust, a banda d'escoltar aquesta interpretació podeu fer una immersió en Das Rosenband escoltant-ne també la versió amb piano de Strauss, el lied de Schubert (que naturalment és molt diferent al de Strauss) i el de Zemlinsky, menys conegut, compost el 1890 (tot i que publicat pòstumament, així que Strauss difícilment sabria de la seva existència quan va compondre el seu lied).\nA l'ombra de la primavera la vaig trobar\ni la vaig lligar amb cadenes de roses:\nNo se n'adonà i dormí.\nLa vaig mirar; la meva vida es lligà\namb aquesta mirada a la seva\nme'n vaig adonar i no en sabia res.\nVaig murmurar i no em sortiren els mots,\nvaig fer remor amb les cintes de roses\ni llavors ella despertà del seu son.\nEm va mirar; la seva vida es lligà\namb aquesta mirada a la meva\ni entorn nostre s'esdevingué l'Elisi.


Diagnòstic 4.0 - xHUB\nPermet saber l’State-OF-The-Art de la fàbrica, conèixer la seva situació actual respecte a la Indústria 4.0, com a pas previ al disseny d’una estratègia 4.0. Coneixem per millorar, i millorem per existir.\nÉs una auditoria tecnològica dels sistemes i procediments corporatius per determinar el grau de posicionament o State of the Art dels processos de fabricació de la corporació respecte a propostes innovadores Indústria 4.0.\nRespon a la pregunta "A on estem?"\nAbans de decidir què fer és bàsic tenir un coneixement total i absolut de l’estat de la fàbrica, dels processos de fabricació, del perfil de les persones, de les màquines, de les comunicacions entre persones, sistemes, màquines, elements i altres actors com clients o proveïdors, i molts altres aspectes.El resultat final de la DIAGNOSI 4.0 és un document detallat State of the Art de la fàbrica respecte a Indústria 4.0, tenint un coneixement clar de febleses i àrees d’oportunitat.\nTenir l’estat de situació de fàbrica permetrà que en fase d’Estratègia 4.0 es pugui:\nDefinir objectius estratègics Indústria 4.0\nDefinir els tipus d’inversions 4.0 a realitzar\nEstablir prioritats d’inversions\nImpulsar accions de canvi


LÍNIA DE MOLT ALTA TENSIÓ SENTMENAT-BESCANÓ-BAIXÀS\nContinua el debat sobre la possible construcció d'una línia elèctrica de 400.000 V, transfronterera entre Baixàs, Bescanó i Sentmenat, proposada pels governs espanyol i francès. Segons els seus partidaris, la línia permetrà millorar la interconnexió amb la xarxa europea d'alta tensió i subministrar energia al ferrocarril d'alta velocitat. Per als seus detractors, la línia és innecessària i suposarà un gran impacte per al territori i la salut de les persones.\nArticles posteriors 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2012, 2013, 2015\nL'origen d'aquest projecte se situa a principi dels anys vuitanta, quan el govern francès, que disposa d'excedents d'energia elèctrica procedents de les seves centrals nuclears, va signar un acord amb el Govern espanyol en què es comprometia, a partir de 1994, a augmentar l'energia que ja subministrava (uns 1.400 megawatts, MW) en 1.000 MW mitjançant la creació d'una nova línia elèctrica d'alta tensió. Posteriorment, la Unió Europea va proposar que s'incrementés la interconnexió de les xarxes dels països de la Unió amb l'objectiu de consolidar la cohesió entre les regions transfronteres i augmentar l'eficiència de les xarxes. No obstant això, l'existència d'informes desfavorables va fer que el Govern francès no pogués complir el termini, fet que el va obligar a indemnitzar l'Estat espanyol amb 1.800 milions d'euros l'any 2000. Amb tot, els dos governs van signar un nou acord on es comprometien a enllestir la línia l'any 2007.\nD'aquesta manera, fins al 2004, hi havia quatre línies elèctriques d'interconnexió, entre les quals la que connecta Baixàs (a la Catalunya Nord) i Vic, a la comarca d'Osona, passant pel coll d'Ares (el Ripollès), que permetien una transferència de 1.400 MW.\nSegons la companyia Red Eléctrica España (REE) la moratòria existent a l'Estat espanyol quant a la construcció de noves centrals nuclears i el fort creixement de la demanda (entorn del 5% anual) del consum energètic feien necessària la construcció d'una nova línia.\nDes del primer moment, les diverses propostes de traçat d'aquesta nova línia transpirinenca van ser polèmiques. Després de rebutjar la possibilitat de passar pels Pirineus occidentals o centrals, on va aixecar una forta oposició, els dos governs es van decantar pels Pirineus orientals. D'aquesta manera, la interconnexió elèctrica entre els dos estats es realitzaria mitjançant la construcció d'una nova línia elèctrica de 400.000 V entre els municipis de Baixàs (Rosselló), Bescanó (Gironès) i Sentmenat (Vallès Occidental). La línia tindria una llargada de 90 km i comportaria la ubicació, aproximadament cada 300 m, de torres de prop de 60 m d'alçada, 35 m d'ample i superfície de base d'uns 400 m2. La inversió prevista era de 40 milions d'euros i REE descartava la possibilitat de soterrar la línia perquè assegurava que encariria el cost vint vegades.\nEl Govern espanyol i el Govern francès, així com també el català, eren els principals avaladors del projecte. Asseguraven que permetria millorar la interconnexió amb la xarxa europea d'alta tensió, que ajudaria a reforçar el subministrament elèctric a les comarques gironines i que contribuiria a alimentar el futur FERROCARRIL D'ALTA VELOCITAT (FAV) EN EL TRAM BARCELONA-PERPINYÀ . Les associacions empresarials, com Petita i Mitjana Empresa de Catalunya (PIMEC) o la Cambra de Comerç de Girona, també donaven suport a la línia d'alta tensió, ja que asseguraven que el subministrament actual no tenia prou qualitat ni quantitat i dificultava el desenvolupament de l'activitat industrial i turística de la zona.\nLa possible construcció d'aquesta infraestructura va aixecar fortes crítiques entre les entitats ecologistes de la Catalunya Nord, on es va crear el moviment Non a la THT, Non à la très haute tension, i entre les de les comarques gironines i barcelonines.\nEn el cas de l'Estat francès les protestes també tenien el recolzament de les institucions locals i regionals. Els detractors al sud de la frontera comptaven amb el recolzament d'entitats cíviques, ecologistes i algunes administracions locals: asseguraven que la línia no era necessària per al funcionament del FAV i subratllaven el fort impacte ambiental i paisatgístic que tindria en el territori, especialment en espais naturals com la serra de les Guilleries, la serra de l'Albera o el massís del Montseny. També alertaven dels possibles efectes negatius dels camps magnètics sobre la salut humana, ja que determinats estudis científics relacionaven l'exposició a l'alta tensió amb l'aparició de leucèmia infantil i de tumors cerebrals.\nCom a alternativa demanaven que s'optés per reforçar les línies existents, com per exemple la de Baixàs a Vic, en lloc de crear-ne de noves, i que s'apostés per un model energètic alternatiu basat en la generació d'energia renovable en llocs propers al consum.\nEl traçat entre Sentmenat i Baixàs\nEl 1997 REE va redactar l'avantprojecte del primer tram, entre Sentmenat i Bescanó, que posteriorment va ser modificat a petició dels ajuntaments i veïns afectats. Així, el maig de 2002 es va presentar un nou projecte on s'introduïen diverses millores com l'allunyament de la línia dels espais naturals i de nuclis urbans (com el de Santa Eugènia de Berga, a l'Osona) o el desmantellament de línies velles. El projecte va continuar tenint l'oposició d'ajuntaments, com els de Sant Hilari Sacalm o Santa Coloma de Farners, que demanaven que es busquessin altres alternatives amb menys impacte territorial, com per exemple seguir el corredor del FAV.\nPel que fa al tram entre Baixàs i Bescanó, la companyia francesa Réseau de Transport d'Electricité (RTE) havia realitzat un projecte de traçat paral·lel al FAV i l'autopista entre Baixàs i la frontera, de tal manera que passaria pel coll del Portús, i la Jonquera, entre el Roselló i l'Alt Empordà, abans d'arribar a Figueres. Aquesta opció fou rebutjada per ajuntaments i entitats ecologistes de la Catalunya Nord el 2003, fet que va obligar a la companyia a reconsiderar el projecte i a estudiar altres alternatives. Fos com fos, en el tram següent entre Figueres i Bescanó, el traçat havia de passar paral·lel al FAV fins a Palol de Revardit (al Pla de l'Estany) i a partir de llavors seguir fins a Bescanó travessant el nord-oest de la comarca del Gironès.\nEntitats i partits polítics defineixen posicions\nEl 31 de gener de 2004 es va realitzar una manifestació a Perpinyà en contra de la línia que fou convocada pel Consell General del departament francès dels Pirineus Orientals i que va reunir unes deu mil persones. El president del Consell General, Christian Bourquet, qualificava el projecte de "degradant per al nostre patrimoni i la nostra identitat", tot i que es mostrava favorable a subministrar energia a l'Estat espanyol. També van participar a la protesta diversos col·lectius de les comarques gironines, com Salvem l'Empordà i representants d'Iniciativa per Catalunya-els Verds (ICV).\nA final de març, el conseller d'Indústria de la Generalitat de Catalunya, Josep Maria Rañé, va defensar la línia elèctrica, ja que, a parer seu, permetria donar energia al FAV i evitar problemes de subministrament, que es podrien traduir en talls energètics. No obstant això, es mostrava obert a discutir-ne el traçat. Aquestes declaracions van aixecar malestar dins d'ICV, que va recordar que L'ACORD DE GOVERN, signat per lCV, el Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC) i Esquerra Republicana de Catalunya (ERC), especificava que la possible construcció de no-ves infraestructures havia d'estar supeditada a l'elaboració del futur Pla energètic de Catalunya 2005-2015.\nEs comença a concretar el traçat definitiu\nEl mes d'agost, la companyia francesa RTE va presentar un nou traçat de la línia d'alta tensió entre Baixàs i la frontera. En lloc de passar pel coll del Portús, seguint el corredor de l'autopista, proposaven ara connectar-lo per Montferrer (el Vallespir) i el Mont Capell. El Consell General del Pirineus Orientals i el moviment Non à la THT van rebutjar de nou el projecte assegurant que tindria un fort impacte sobre la vall del Tec. Demanaven que es realitzés un estudi d'alternatives en el conjunt dels Pirineus i no només a la Catalunya Nord. Per això van convocar una nova manifestació a Ceret, la capital del Vallespir, on van aplegar unes cinc mil persones.\nAquest possible traçat tindria clares repercussions a l'altre costat de la frontera, ja que obligaria a la línia elèctrica a allunyarse del FAV a partir de Figueres. Alguns mitjans de comunicació especulaven amb la possibilitat que, un cop creués la frontera al Vallespir, la nova línia afectaria els municipis d'Albanyà, Maçanet de Cabrenys, Sant Llorenç de la Muga, Terrades, Cistella, Vilafant i Figueres.\nD'altra banda, el mes de setembre, Red Eléctrica de España (REE) va enunciar que ja havia enllestit el projecte de construcció de la línia entre Sentmenat i Bescanó. El traçat era molt semblant al previst a l'avantprojecte, tot i que s'hi havien inclòs algunes modificacions que continuaven sense agradar als municipis afectats. D'aquesta manera el projecte només estava pendent de l'autorització per part del Ministeri d'Indústria, Turisme i Comerç.\nEl Govern ajorna la decisió sobre la línia\nA principi de desembre, el Govern de la Generalitat va decidir ajornar qualsevol decisió sobre la línia d'alta tensió fins que s'aprovés el nou Pla energètic de Catalunya, previst per a la primera meitat de 2005, que n'hauria de determinar la necessitat. Aquest acord el va adoptar la comissió interdepartamental entre els departaments de Treball i Indústria, Política Territorial i Obres Públiques i Medi Ambient i Habitatge, formada pel conseller en cap, Josep Bargalló i Valls, i el conseller de Treball i Indústria, Josep Maria Rañé, el de PTOP, Joaquim Nadal, i el de MAiH, Salvador Milà. D'altra banda, la Generalitat no descarta-va la possibilitat que se soterrés una part de la línia.\nDins el Govern, el PSC es mostrava favorable a la línia, ICV la refusava obertament, mentre que ERC reconeixia la necessitat de millorar i modernitzar les línies, si bé es mostrava partidària d'esperar el Pla energètic per a conèixer les necessitats reals. Per la seva banda, Convergència i Unió (CiU) i el Partit Popular (PP) eren favorables a la construcció de la línia i criticaven el Govern perquè frenava projectes d'infraestructures que ells considera-ven fonamentals per a Catalunya.\nLa decisió de la Generalitat va obligar els governs espanyol i francès a retardar la decisió final sobre la línia, prevista inicialment en la cimera francoespanyola celebrada a Saragossa el 7 de desembre.\nD'altra banda, a mitjan desembre, la Generalitat va enunciar que havia encarregat un estudi a l'Institut d'Economia de Barcelona perquè establís les compensacions que haurien de rebre els ajuntaments que poguessin resultar afectats pel pas de la línia. En aquest cas no s'hi incloïa els particulars afectats perquè ja serien indemnitzats per les expropiacions. L' estudi va concloure que la quantitat a rebre era de 36.000 euros per cada quilòmetre de línia.\nEcologistes i empresaris es mobilitzen\nA principi de desembre, les entitats ecologistes Salvem l'Empordà, Salvem les Guilleries i la Plataforma en Defensa de l'Alta Garrotxa van enunciar, en una trobada a Besalú, la creació de la Plataforma No a la Molt Alta Tensió. Les entitats denunciaven la manca d'implicació dels alcaldes gironins afectats pel traçat i hi contraposaven les reaccions que es vivien a la Catalunya Nord on la pràctica totalitat dels alcaldes feia un front comú contra la línia.\nPer la seva banda, l'associació d'empresaris Pimec i la Cambra de Comerç de Girona van reiterar el seu suport a la línia per posar fi als talls d'electricitat que perjudicaven les indústries i per aconseguir l'ampliació de potència de diverses empreses que ho havien sol·licitat. Per això van instar a les institucions a apostar per aquesta infraestructura per tal que no prevalguessin els interessos locals.\nA final d'any van sortir a la llum pública dos estudis contradictoris sobre la necessitat de la línia per al funcionament del FAV. Segons la companyia francesa RTE, per al funcionament del FAV n'hi hauria prou amb 225 kV, mentre que REE es reafirma-va en la necessitat de la línia de 400 kV.\nA la darreria de 2004 el Ministeri d'Indústria encara no havia donat l'autorització definitiva al projecte entre Sentmenat i Bescanó. Així mateix, encara estaven en estudi les diverses alternatives per a la connexió amb França i s'especulava amb la possibilitat que hi hagués tres traçats possibles: per Maçanet de Cabrenys (seguint l'opció proposada per la companyia francesa), per la Vajol o per la Jonquera. La resolució final s'esperava en un termini de mig any, coincidint amb l'elaboració del Pla energètic de Catalunya, que havia de dictaminar definitivament si la línia era necessària o no.


Barcelona. Dimarts, 27 de novembre de 2018. 17:45\nActualitzat: Dimarts, 27 de novembre de 2018. 18:59\nEn la roda de premsa, Hywell Williams (Regne Unit) ha assegurat que el manifest és "extremadament important" i ha assegurat que la democràcia "preocupa a tothom". Per la seva banda, Magni Arge (Dinamarca) ha coincidit a apuntar que la creació de la nova xarxa i el manifest és molt "necessari" ara que s'acosta el judici al Suprem. Segons ell, cal donar suport a "un judici just" i ha advertit que la situació a Catalunya pot ser també "un problema per altres països europeus en un futur". "Els governs europeus i part dels mitjans estan mirant cap a una altra banda... Necessitem explicar aquesta història", ha destacat Arge.\nAl seu torn, el diputat Peter Luykx (Flandes) ha coincidit a remarcar que "Europa no pot estar en silenci sempre" i ha reclamat "conscienciació internacional" sobre la situació a Catalunya. "Necessitem que s'alliberin els presos, és una desgràcia que estiguin entre reixes per expressar la seva opinió", ha lamentat. Artur Talvik (Estònia) també ha denunciat la situació per la qual passen els presos i ha instat a "seguir lluitant contra una situació injusta".\nToday we have established the Parliamentary Network of Friendship Groups of Catalonia with Members of Westminster, Denmark, Flanders and Estonia Parliaments and of the @EUCat_Dialogue. We look forward to working together to raise international awareness of the Catalan cause! pic.twitter.com/3ftE1O2Bzz\n— EU-Catalonia Dialogue Platform (@EUCat_Dialogue) 27 de novembre de 2018\nSegons ha explicat l'eurodiputat d'Esquerra Jordi Solé, la Plataforma de Diàleg UE-Catalunya de l'Eurocambra farà el paper de "coordinador" de la nova xarxa. I una de les primeres accions d'aquesta, ha dit l'europarlamentari del PDeCAT Ramon Tremosa, serà denunciar l'empresonament de l'expresidenta del Parlament, Carme Forcadell. "Serà una acció per informar tots els parlaments europeus sobre aquesta clara violació de principis democràtics només per permetre un debat amb una majoria clara", ha conclòs.\nActualment existeixen a Europa set grups d'amistat amb Catalunya, dels quals tres ―Suïssa, Finlàndia i Irlanda― no han pogut assistir a la reunió d'aquest dimarts a Brussel·les. Amb tot, està previst que en els pròxims dies s'adhereixin al manifest i s'integrin en la nova xarxa.\n— peter luykx 🎗 (@peerlux) 27 de novembre de 2018


Miquel Calçada deixa el Grup Flaix\nRedacció\t| Actualitzat el 31 Juliol 2015 a les 08:38\nEl periodista i empresari Miquel Calçada s’ha desvinculat accionarial i personalment del Grup Flaix, del qual era cofundador amb Carles Cuní, a qui ha venut el seu 50% de l’empresa. Calçada argumenta la mesura pel fet que darrerament havia anat assumint tasques en l’esfera pública que l’havien anat “allunyant progressivament de la gestió diària de les emissores”, com ara el comissariat dels actes commemoratius del Tricentenari del 1714.\nEl periodista també apunta que les “noves responsabilitats que s’albiren” en el seu futur personal són “incompatibles” amb la tasca que ha dut a terme tots aquests anys. A banda de la seva implicació amb el procés sobiranista, cal recordar que, de 2010 a 2012, Miquel Calçada va estudiar dos màsters a Siracusa, als Estats Units, un de relacions internacionals i un altre d’administració pública.\n“Com sabeu, l’objectiu que m’ha mogut des que tinc ús de raó ha estat contribuir a fer avançar el sobiranisme allà on fos. En aquest sentit, crear del no-res una emissora de ràdio amb aquesta idea al cap ha estat una aventura fabulosa. El Grup Flaix ha estat una gran eina al servei del país i ha tingut una contribució notable al procés de normalització lingüística entre el jovent”, afirma el periodista en un comunicat.\nLa formalització de la seva desvinculació es va produir aquest 30 de juliol, just quan feia 24 anys que la Generalitat atorgava a Miquel Calçada i Carles Cuní una llicència perquè l’aleshores anomenada Flash FM pogués emetre des de Terrassa. Actualment el grup compta amb dues emissores líders en els respectius àmbits, Flaix FM i Ràdio Flaixbac, que emeten per a tot el país a través de 21 llicències.


Tres punts vitals per l'Igualada | Futfem.cat\nTres punts vitals per l'Igualada\nLes blaves han aconseguit superar l'AEM a Les Comes per un ajustat 2-1\nIgualada 2-1 AEM\nBernadí (40' 66') - Cristina Tió (41')\nEl partit d'aquesta setmana era clau: dos equips a la zona baixa de la taula que s'enfrontaven per escalar posicions i allunyar-se de la zona de descens abans que es compliquin massa les coses. L'AEM afrontava el matx amb 20 punts. Per sota, l'Igualada que tan sols en tenia 18, estant a 2 punts del descens.\nEl partit començava amb un lleuger domini local, complint els desitjos de la banqueta igualadina: "Volíem un Igualada dominador, tenint el protagonisme del partit". Aquest domini ha anat en augment a mesura que passaven els minuts, i la gran intensitat que les blaves han mostrat en el replegament, feien que l'AEM pràcticament no pogués combinar al mig del camp. La intensitat igualadina era en totes les fases del joc, i al minut 33 Judit Pablos veia una targeta groga que més tard duria polèmica: "Penso que Judit hagués hagut de ser expulsada a la primera part per doble groga i el partit hagués sigut molt diferent", destaca David Viñes, entrenador de l'AEM. Malgrat tot, el domini del joc ha portat les locals a generar ocasions que, malgrat no ser molt clares, han permès a les blaves llançar un bon nombre de córners. En cada un d'aquests córners, l'Igualada duia perill a la porteria de l'AEM, que aconseguia sempre treure la pilota. Ha estat en l'últim córner de la primera meitat, però, quan, després d'un remat al pal, la pilota queia als peus de l'Anna Bernadí, que empenyia la pilota al fons de la xarxa posant el marcador amb l'1-0 favorable a les de Jordi Torres.\nL'alegria, però, ha durat poc. L'AEM ha tret de mig del camp i, amb una escapada molt ràpida per banda fruit d'una pilota llarga, ha aconseguit que Cristina Tió empatés el partit deixant altre cop el marcador en empat. Aquest gol ha fet mal a les igualadines, que han baixat el rendiment en aquests últims 4 minuts fins que s'ha arribat al descans. "El gol ens ha refredat molt, feia només 2 minuts que ens havíem avançat", explica Jordi Torres, i afegeix: "El descans ens ha ajudat per poder animar-nos a seguir i anar pel partit".\nA la segona meitat, el partit ha seguit el mateix guió, però l'AEM ha intensificat la pressió sobre la defensa blava, cosa que ha complicat la sortida de pilota de les locals. En aquests minuts, el joc ha estat una mica descontrolat per ambdós cantons, però la intensitat constant de l'Igualada impedia que l'AEM avancés amb comoditat. Les blaves buscaven avançar-se per aconseguir els 3 punts, i ho ha aconseguit, altre cop a pilota aturada. Al minut 66, Queralt penjava una falta a l'àrea, que refusava la defensa visitant a la frontal on, Anna Bernadí altra vegada, empalmava la pilota fent el 2-1.\nAquest resultat era molt positiu per les igualadines, que tot i anar guanyant, veien com encara quedaven molts minuts de partit. "En els últims minuts, l'AEM ha mostrat tendència d'atacar més, però ho hem pogut resoldre bé defensivament", explica Jordi Torres. El fantasma dels nombrosos gols als últims minuts del partit ha fet que les blaves treballessin de valent per evitar repetir l'escena, i un AEM totalment bolcat en atac no ha pogut empatar el partit.\nL'entrenador visitant, David Viñes, considera que el resultat és "injust": "Creiem que hem fet més que l'Igualada per endur-nos els tres punts, però dos refusos a pilota aturada fan que se'ns escapin els punts". El tècnic igualadí, Jordi Torres, destaca que és una victòria "molt important": "Ens dóna moral per poder seguir treballant i jugar amb més tranquil·litat els partits de la recta final".\nViñes, per la seva banda, també destaca la importància d'aquest tram final i està convençut que l'equip tirarà endavant: "L'equip ha tingut molta actitud. Hem fet tot el que hem pogut. Lluitarem tot i més per treure això endavant, no en tenim cap dubte. Anirem a mort".\nAmb aquest resultat, els punts es queden a Les Comes deixant l'Igualada amb 21 punts, a 5 del descens. L'AEM se situa una posició per darrere amb 20 punts, a 4 del descens.


ERC se n'adona ara - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 4 de Juliol de 2019. 10:34h.\nERC se n'adona ara\nTorrent critica catorze mesos després que Torra digués que hi havia una "crisi humanitària" a Catalunya\nEl president del Parlament, Roger Torrent, durant una conferència a Madrid, ha defensat que el líder d'ERC, Oriol Junqueras, "és la personalitat política més important de Catalunya". Torrent també s'ha desmarcat del president de la Generalitat, Quim Torra, que va afirmar que Catalunya vivia "una crisi humanitària". "Una crisi humanitària és el que hi ha al Mediterrani", ha dit, a més de demanar "no banalitzar" el concepte.\nQuim Torra va afirmar que Catalunya vivia una crisi humanitària durant el seu discurs d'investidura del passat 11 de maig de 2018, paraules que més tard va ratificar durant una entrevista a TV3.\nEn un esmorzar informatiu organitzat per Fòrum Europa de Madrid, s'ha referit a la investidura de Sánchez. Ha subratllat que per a ERC "no hi haurà línies vermelles però tampoc xecs en blanc" i ha retret a Sánchez la seva absència: "he vingut a bastir ponts, però Sánchez continua absent a Catalunya. No ha fet res per resoldre el conflicte, tret de gestos cosmètics".\nTorrent ha manifestat que "necessitem un pacte de claredat per fixar les circumstàncies i les condicions per a la celebració d'un referèndum. Si estem d'acord que en determinades circumstàncies seria injustificable retenir una part de la població contra la seva voluntat, hem de clarificar les condicions i les circumstàncies a partir de les quals els catalans i les catalanes podran decidir mitjançant un referèndum l'estatus polític i jurídic del seu país".\nTorrent ha reiterat que el conflicte entre Catalunya i Espanya només es pot resoldre des de la política i el diàleg i que cal trobar una "solució amb l'aval d'un pronunciament democràtic". Per Torrent és necessari posar-se d'acord en el mètode per resoldre el conflicte i ha insistit que "a Catalunya ja hi ha el consens per fer un referèndum". "En el procés de negociació cal buscar acords factibles", manté Torrent.\nEl president del Parlament, que creu que "els bons acords mai són del gust de tot el món", ha assegurat que "la presó, a més de ser cruel, és ineficaç per resoldre la crisi". "La repressió no porta enlloc. No renunciarem als nostres objectius polítics", ha dit Torrent que assegura que la sentència del judici del procés redefinirà les relacions entre Catalunya i Espanya.\nEn aquest sentit, el president del Parlament català ha reiterat que si l'Estat segueix en "el bloqueig, la persecució judicial i el menyspreu" a les reivindicacions catalanes, la resposta del sobiranisme no serà la "resignació" sinó que serà la "mobilització per fer que el que avui sembla impossible, sigui inevitable".\nTorra: "estem parlant d’una crisi humanitària" TNMigdia 11 de maig del 2018\nLa burbuja del proceso\nERC, Pedro Sánchez, Roger Torrent\nOdi indepe contra Rufián\nBorrell 1 - Rufián 0\n#46 Conclusió, Madrit m'esborrona, 05/07/2019 - 10:48\nClàssica estratègia per anar pujant des d'alcalde d'un poblot de quatre gats a president d'un govern regional. Passant poc a poc del radicalisme a la falsa moderació davant d'un públic que en el fons s'en refot. Tot plegat no creient-se un borrall del que diu, ningú no sortirà al carrer llevat dels babaus de costum o dels interessats econòm\n#45 Chris, Lleida, 05/07/2019 - 09:27\nobligats a callar fins que el partit digui el contrari. Al final serà un partit tan "espanyol" com la resta.\n#44 Menjamela Grandi, Anapurna, 05/07/2019 - 01:05\nComo sea tan rápido con todo..\n#43 CARUTES FORA, Barcelona, 04/07/2019 - 23:54\nNO es que ara s'ADONIN, NO, ho han sapigut SEMPRE\ndurant anys s'ha estat FENT ELS SUECS\nI son tambe RESPONSABLES del carrero sense sortida en que ens trobem\nencara que han estat culpant de tot SEMPRE ELS ALTRES\n#42 Myflower in my Tower, Barcelona, 04/07/2019 - 18:56\nPrometer o jurar y no cumplir gobernando lo que sea no es delito, que yo sepa.\nY hasta ahora tomar decisiones que supongan no aprovechar los fondos públicos, por sobrcostes en licitaciones de obrar que se eternizan en el tiempo (metro linea 9), malas previsiones de ingresos (aeropuertos) tampoco. Pero es más crisis institucional.\nNo pintamos nada.


Al MERCAT DE MONTGAT TENIM AL CAMPIÓ D'ESPANYA 2019 EN GELATERIA ARTESANA - mercatdemontgat.cat\nPortada » Blog » Al MERCAT DE MONTGAT TENIM AL CAMPIÓ D’ESPANYA 2019 EN GELATERIA ARTESANA\nAl Mercat de Montgat tenim al Campió d’Espanya 2019 en gelateria artesana. Si voleu gaudir dels millors gelats artesans del mestre gelater Albert Soler, heu de venir a Can Soler.\nPerò per guanyar aquest premi, l’Albert Soler va haver de dedicar moltes hores de preparació i dedicació per sortir victoriós en el Campionat.\nAquesta història va començar amb la decisió de l’Albert de participar, en el Campionat d’Espanya de Gelateria. Aquest campionat tenia lloc a Madrid a la fira Inter Sicop del 23 al 26 de febrer de 2019.\nPer aquest motiu l’Albert va marxar a Madrid amb totes les ganes i l’energia per guanyar i donar a conèixer la seva passió per l’elaboració dels gelats.\nVan ser dies de molts nervis i de molta pressió, perquè el 25 de febrer és presentés el gelat «La gran piràmide d’Egipte», que girava al voltant de la cultura egípcia.\nI tant va agradar, que el mateix dia va resultar el guanyador del Campionat d’Espanya de Gelateria 2019, amb 6.503 punts.\nAmb tota l’eufòria de la victòria, el 26 de febrer va impartir amb el seu germà Carles Soler, una ponència sobre les «Bases per elaborar un gelat ecològic», que va ser tot un èxit.\nEn tornar a Barcelona, va comprovar tota l’estima que li tenen tant a Montgat com a Badalona tots els seus clients, amics i familiars.\nSi veniu a Can Soler, podreu comprovar com l’establiment té el segell que simbolitza totes les hores de feina, creativitat i dedicació que li va dedicar l’Albert a aquest Campionat.\nDurant aquests mesos l’haureu pogut veure en multitud d’ocasions per televisió i premsa, tant al programa Ben trobats, al teatre Zorilla amb «Julia en la Onda» o fins i tot a La Vanguardia.\nSens dubte ha sigut una gran experiència que ha viscut l’Albert. Però com no li agrada estar-se quiet, s’ha embarcat en un nou repte: Liderarà l’equip Espanyol per a la Copa del Món de Gelateria 2020. Es tracta d’una competició bianual que se celebra dins del Sigep Rimini del 18 al 22 de gener de 2020 a Rimini.\nDes del Mercat de Montgat l’hi desitgem molta sort en aquesta nova aventura.\nSi voleu gaudir dels millor gelats artesans durant aquest estiu, heu de venir a Can Soler.\nAl MERCAT DE MONTGAT TENIM AL CAMPIÓ D’ESPANYA 2019 EN GELATERIA ARTESANA2019-05-212019-05-21http://www.mercatdemontgat.cat/wp-content/uploads/2015/11/Sin-título-2-e1449748168851.pngmercatdemontgat.cathttp://www.mercatdemontgat.cat/wp-content/uploads/2019/05/60344491_2206424599442165_8660618419273465856_o.jpg200px200px\nQUIOSC ARIMANY, EL NOU OPERADOR DEL MERCAT DE MONTGATNoticies\nA LA COMUNITAT BOSCH CADA COP SÓN MÉSSin categoría


Ha afirmat que el fet que hagi estat "font d'inspiració" per la seva lluita en els últims mesos els ha "emocionat", a més d'anunciar que en els pròxims dies es farà un acte commemoratiu.\n"En nom de la meva mare, de les meves germanes i de la resta de la meva família m'agradaria agrair les nombroses mostres d'afecte i suport rebudes en el dia d'ahir i durant els últims mesos. El fet que Johan hagi estat una font d'inspiració per a molts de vosaltres és una cosa que ens ha emocionat. També vull agrair de manera especial a tot l'equip mèdic l'atenció rebuda fins al final", ha assenyalat a la web oficial del seu pare.\nA més, el comunicat confirma que la família està realitzant els preparatius per retre homenatge, "en una cerimònia privada", a l'holandès, "estimat espòs, pare, avi i amic". "Una vegada més, demanem que es respecti la privacitat de la família en aquests difícils i sensibles moments", explica.\nD'altra banda, subratlla que la família és conscient que molta gent "desitja retre tribut a la figura de Johan" i agraeix tots els actes commemoratius que pròximament puguin sorgir en honor a la seva trajectòria, però que no són actes commemoratius oficials organitzats o avalats per la família Cruyff o Cruyff Management.\n"La celebració de l'acte commemoratiu avalat per la família es comunicarà durant els propers dies a través de la pàgina web www.johancruyff.com", conclou.


Salut cardiovascular en homes | Blog de Centro Médico Teknon\n29 de setembre, 2021 | Cardiología\nSalut cardiovascular en homes\nAmb motiu del Dia de la Salut Cardiovascular et recordem quines són les malalties cardiovasculars més comunes en l’home, a qui afecten, quins són els símptomes i algunes pautes perquè tinguis cura de la teva salut cardiovascular. La clau: un estil de vida saludable i un diagnòstic precoç.\nLa cardiopatia isquèmica secundària a ateroesclerosi coronària és sens dubte la cardiopatia greu més freqüent en homes. Això és per causa de l'acumulació de plaques lipídiques (de colesterol) en les parets arterials del cor i com a conseqüència la disminució del flux arterial en un territori determinat del cor. La irrupció completa del flux sanguini es diu infart agut de miocardi.\nA més de la cardiopatia isquèmica, són cardiopaties greus freqüents la insuficiència cardíaca i les arrítmies. Són causes freqüents de la primera les patologies del múscul cardíac, com les miocardiopaties hipertròfiques o dilatades, o a conseqüència d'una cardiopatia isquèmica o una arrítmia evolucionada. La miocardiopatia dilatada és una de les causes més importants de mortalitat a nivell mundial.\nL'augment de l'esperança de vida, per causa dels avanços tecnològics i les noves teràpies fan que augmenti el nombre de persones amb aquestes malalties, que afecten majoritàriament homes amb un alt nivell d'estrès, una vida sedentària i factors de risc com la diabetis, la hipertensió arterial i el tabaquisme.\nLa qualitat de vida dels pacients amb malalties cardiovasculars depèn del mal que hagi sofert el seu cor i de l'evolució de la patologia. Per aquest motiu, és recomanable que siguin diagnosticats de manera precoç.\nA qui afecten les malalties cardiovasculars?\nLa prevalença va en franc augment per una la mala alimentació, l'augment de l'estrès, manca d'exercici físic i l'augment de l'esperança de vida. Cada vegada veiem pacients més crònics i amb més patologies associades.\nSímptomes i senyals d'alarma més comunes de les malalties cardiovasculars\nCada cardiopatia pot presentar diferents símptomes:\nEls símptomes més freqüents en la cardiopatia isquèmica és l'opressió toràcica i s’anomena angina de pit.\nEl dolor toràcic apareix durant l'exercici físic i pot irradiar-se a altres zones del cos (mandíbula, coll, braços) El dolor desapareix amb el repòs.\nEl dolor toràcic apareix en repòs i és de major durada, i intensitat. La localització i irradiació és igual a l'angina estable. En el cas que siguin prolongats els símptomes es pot transformar en un Infart agut de miocardi.\nEn el cas de la insuficiència cardíaca, els símptomes més freqüents són falta d'aire a l'esforç, augment de pes i retenció de líquids a les cames. A això se'n diu edemes en membres inferiors.\nEn el cas de les arrítmies, es poden presentar com a palpitacions, marejos, inestabilitat en caminar i fins a arribar al seu cas més greu que és la síncope o la mort sobtada.\nExisteixen múltiples tipus d'arrítmies. La més freqüent de totes elles i que apareix més sovint en la tercera dècada de la vida és la fibril·lació auricular.\nTambé existeixen un altre tipus d'arrítmies malignes com la fibril·lació ventricular, és una arrítmia greu i actualment amb els nous tractaments i dispositius es poden evitar esdeveniments cardíacs greus com la mort sobtada.\nCom es diagnostiquen les malalties cardiovasculars?\nEl primer és el diagnòstic clínic ja sigui o en la consulta del cardiòleg o en l'àrea d'urgències.\nLa segona eina diagnòstica és l'electrocardiograma, que ens permet detectar si un pacient té un infart agut de miocardi, algun trastorn de la conducció elèctrica o una arrítmia, (fibril·lació auricular, extrasístoles supraventriculars, extrasístoles ventriculars, taquicàrdies auriculars o fibril·lació ventricular).\nL’ecocardiograma és una eina fonamental per al diagnòstic de qualsevol cardiopatia. Ens permet valorar l'estat de la vàlvula, gruix de les parets del cor. grau de dilatació de la cavitat ventricular o alteracions del moviment.\nErgometria: és un electrocardiograma d'esforç en el qual podem valorar molts paràmetres com la freqüència cardíaca a l'esforç, arrítmies a l'esforç, hipertensió a l'esforç, alteracions elèctriques durant l'esforç i canvis electrocardiogràfics secundaris a cardiopatia isquèmica.\nHolter o electrocardiografía dinàmica, és un dels mètodes més importants per al diagnòstic d'arrítmies, ja que grava durant 24 hores alteracions del ritme cardíac i d'aquesta manera es poden fer diagnosticats i pautar tractaments específics.\nRessonància Nuclear Magnètica cardíaca.: serveix per a valorar com l’ecocardiograma, la motilitat de paret i estat valvular, però al seu torn podem veure infiltrats grassos o fibròtics dins del múscul cardíac.\nAngiotac d'artèries coronàries o coronariografía no invasiva És un estudi incruent en el qual podem veure les coronàries d'una manera ràpida i amb un valor predictiu negatiu molt elevat.\nCoronariografía diagnòstica. És un mètode de diagnòstic invasiu en el qual s'introdueix un catèter per una artèria fins a arribar al cor i s'injecta iode per a valorar el grau d'estretor de les artèries. Es poden tractar en el moment amb un dispositiu anomenat stent.\nTractament de les malalties cardiovasculars\nUna vegada diagnosticat, es pot tenir una conducta conservadora depenent de la severitat o no dels resultats dels estudis complementaris de diagnòstic realitzats.\nEn el cas de la cardiopatia isquèmica, si els estudis mostren gravetat de lesions coronàries, una opció és l'angioplàstia percutània amb Stent o en els casos més greus, cirurgia de bypass aortocoronària.\nEn els casos d'arrítmies, diagnosticar quin tipus d'arrítmia és i realitzar tractament mèdic més l'ablació o fins a la col·locació d'un dispositiu implantat per a evitar arrítmies malignes.\nPronòstic de les malalties cardiovasculars\nTotes les malalties cardiovasculars són greus, encara que poden tenir diferents graus de severitat i estat evolutiu de la patologia.\nSi estem en l'inici d'una cardiopatia, el pronòstic és molt bo; però si ja és una cardiopatia molt evolucionada les complicacions són majors.\nLa insuficiència cardíaca és una patologia que ha de tenir un control estricte de l'alimentació: disminució de la ingesta de sodi, control de pes i activitats físiques moderades.\nEn el cas de les arrítmies, la majoria d'aquestes estan en relació amb les dues altres patologies (cardiopatia isquèmica i insuficiència cardíaca).\nSegons l'arrítmia i la gravetat d'aquesta, es duu a terme el tractament és el tractament. Alguns pacients han de prendre anticoagulants per a evitar embòlies secundàries a l'arrítmia associada a tractament antiarrítmic o col·locació de dispositius com cardiodesfibriladores per a evitar la mort sobtada.\nPrevenció de les cardiopaties\nLa prevenció és possible i molt important per a prevenir les malalties cardiovasculars. Es pot realitzar atacant directament als factors de risc.\nFactors de risc per a la salut cardiovascular en homes\nEls factors de risc que intervenen en l'aparició de la malaltia cardiovascular sobretot la isquèmica són els següents:\nCàrrega genètica (familiars directes amb cardiopaties)\nSi es tenen factors de risc cardiovascular i símptomes, és important acudir al cardiòleg perquè que pugui fer un diagnòstic, estratificar el risc i pautar un tractament.\nLes revisions mèdiques cardiològiques són importants. En què consisteixen?\nEn una revisió mèdica cardiològica s'ha de sol·licitar una radiografia de tòrax, analítica de sang per a veure alteracions metabòliques, un ecocardiograma i una prova d'esforç. Segons dels resultats d'aquestes proves, caldrà aprofundir amb altres estudis.\nÉs convenient realitzar revisions cardiològiques freqüents, segons l'activitat física que realitzi el pacient. Si es tracta d'un pacient que fa activitat física diàriament i és jove és convenient que es realitzi una prova d'esforç i ecocardiograma.\nA partir dels 50 anys és convenient sotmetre's a estudis i controls cardiològics.\nCom millorar la qualitat de vida de les persones amb cardiopaties greus\nUn estil de vida saludable és clau per a evitar l'aparició d'hipertensió arterial, colesterol i la diabetis.\nAcudeixi al metge si té factors de risc cardiològic: si realitza activitats físiques, és major de 50 anys, encara que no tingui símptomes. Un diagnòstic precoç evita complicacions més endavant.\nCuidi els seus hàbits alimentaris. És important una dieta mediterrània i baixa en sal.\nAbandoni completament el tabac\nDisminueixi la ingesta d'alcohol\nControli el seu pes\nMantingui un estil de vida activa\nEn l'Institut del Cor Quirónsalud Teknon comptem amb un equip multidisciplinari únic, format pels millors professionals especialistes en cadascun dels seus camps: cardiologia clínica, cirurgia cardíaca, cirurgia vascular, especialistes en imatge cardíaca, hemodinàmica, patologia cardíaca estructural, electrofisiologia i arrítmies, i experts en rehabilitació cardiovascular. A més d'unes instal·lacions úniques dotades de la tecnologia més innovadora per a cuidar de la salut del teu cor.\nDr. Guillermo Oller MartínezCardiòleg


Vilaweb rep la querella presentada per l'Ajuntament a l'entorn de les informacions del cas Vilaró\nHan passat vint-i-sis dies i encara no se sap com es va lesionar el cap de la Guàrdia Urbana\nVilaWeb informa que ha rebut la notificació de la presentació d'una querella per part de l'Ajuntament de Barcelona i el cap de la Guàrdia Urbana Xavier Vilaró. Ambdós acusen aquest diari d'un presumpte delicte de 'calúmnies i injúries greus'. La querella s'ha interposat igualment contra l'emissora de ràdio RAC1 (no es tenia constància fins avui que s'hagués posat també la querella contra aquest mitjà) i el diari El Mundo. Vilaweb també aporta noves noves fotografies i més interrogants.\n25/07/2008 08:40 Política\nLa querella fa referència a l'article El cap de la Guàrdia Urbana de Barcelona va mentir sobre els incidents de la Plaça Espanya, publicat el dia 13 de juliol. VilaWeb publica avui un Mail Obert precisant l'opinió del diari sobre aquest tema i un article en què afegeix noves fotografies i més interrogants.\nDos detalls més per aclarir,segons Vilaweb\n-A quines imatges es referia el senyor Joaquim Belenguer, comissari dels mossos, quan diu que va redactar l'informe de la policia després de visionar les imatges de diverses càmeres de la plaça Espanya si la regidora Assumpta Escarp diu que les càmeres de trànsit de la Plaça Espanya no enregistren?\n-Com és que un mateix metge redacta dos informes mèdics diferents sobre la situació de Xavier Vilaró, signats el mateix dia (divendres 5 de juliol) però amb data de consulta diferent i tanmateix coincidents en l'hora i el minut? (Un és datat el dia 30 de juny a les 8.52 i l'altre és datat el 5 de juliol, també a les 8.52). Ambdós informes assenyalen que es tracta d'un 'accident casual' i no d'un 'accident de treball', com afirma la regidora Escarp.\nPer a Vicent Partal, director de Vilaweb, l'Ajuntament prefereix més judicialitzar que aclarir el cas\n"Repetim, per això, allò que ja vam dir fa dies. El nostre compromís és amb els lectors i amb la veracitat informativa. D'això, n'hem fet bandera i és un compromís reconegut públicament des de fa anys (fins i tot per l'Ajuntament de Barcelona mateix, que l'any 1999 va atorgar a VilaWeb el premi Ciutat de Barcelona de Periodisme). L'objectiu de VilaWeb no és de furgar en la vida privada de ningú, però l'opacitat informativa de l'ajuntament deixa pocs camins a l'hora de cercar com és que s'amaguen fets d'una gravetat tan gran. Des del diumenge 13, les nostres informacions i algunes altres actuacions, tot i la desinformació i l'opacitat, han aconseguit que la imatge que l'Ajuntament de Barcelona va voler donar d'allò que havia passat la nit de la victòria de la selecció espanyola haja canviat substancialment. Amb això la teranyina de silenci ordida des de l'ajuntament és avui menys espessa que no era. Seria raonable d'esperar que l'ajuntament mateix volguera aclarir els fets fins al final d'una manera sistemàtica sense deixar cap ombra, precisament per netejar la seua polèmica actuació anterior. Però, segons que es veu, s'estima més de judicialitzar el cas i de tancar-se en banda".\nEl setmanari "Directa" remarca vuit punts foscos a la versió d'Escarp. Llibertat.cat\nUn informe del Mossos qüestiona la declaració de Vilaró tot i que Interior dóna per tancat l'afer. Llibertat.cat\nL'AVUI assegura que Vilaró era a la plaça. Llibertat.cat\nAvalots, antiavalots i pilotes de goma. Xavier Monge\nHigiène democràtica o Visc(a) Coslada. Roger Bujons\nBenvinguts a la república bananera del PSC. Juli Cuéllar\nLa melsa del barrufet. Josep Antoni Vilalta\nQue s'aclareixin els fets i les responsabilitats. L'Aleix a ca la Toca\nLa 'roja', el cap de la Guàrdia Urbana i la premsa Els Països Catalans i el món des de Vic\nVilaweb no s'arronsa! Jordi Salvia\nLa corrupció a la Guàrdia Urbana de Barcelona no és una novetat. Llibertat.cat\nEl cas Escarp (Vicent Partal a Vilaweb.cat)\nEl cap de la Guàrdia Urbana de Barcelona va mentir, segons Vilaweb Llibertat.cat\nL'endemà de la victòria de l'Eurocopa l’Ajuntament de Barcelona no reconeixia alteracions. Llibertat.cat\nEs promou la campanya "Jo no pago els desperfectes de l'espanyolisme" a Terrassa. Llibertat.cat\nLa CUP de Reus denuncia la impunitat de la nova crema de senyeres. Llibertat.cat


Dos jugadors contagiats i dos més de confinats obliguen a ajornar el partit UE Santa Coloma-Penya - Altaveu el diari digital d'Andorra\nDos jugadors contagiats i dos més de confinats obliguen a ajornar el partit UE Santa Coloma-Penya\nLes quatre anomalies vinculades al coronavirus afecten el conjunt visitant, que ha sol·licitat que es posposi el mati que s’havia de disputar diumenge i ara es programa per a dijous de la setmana vinent\n08/04/2021 (17:38 CET)\nUna imatge d'arxiu de jugadors de la Penya a la banqueta. FCPENYAANDORRA\nEl partit que havien de disputar aquest diumenge la UE Santa Coloma i l’FC Penya s’ha hagut d’ajornar pels positius i confinats que hi ha a l’equip que juga com a visitant. De fet, ha estat la Penya la que ha sol·licitat a la Federació Andorrana de Futbol (FAF) que es posposés el matx corresponent a la darrera jornada de la fase regular de la Lliga Multisegur.\nL’FC Penya té dos jugadors positius per Covid i dos més estan confinats en ser contactes directes d’afectats per coronavirus. Davant d’aquesta situació és que el club esmentat ha sol·licitat l’ajornament del partit. Així doncs, aquest matx, que s’havia de disputar el pròxim diumenge dia 11, es disputarà el dijous 15 a les 20.30 hores al Centre d’Entrenament de la FAF, a la Borda Mateu.


El Centre Ocupacional Rafalafena participa en les Jornades de la Ruta de la Seda a València – RiberaTV\nEl Centre Ocupacional Rafalafena participa en les Jornades de la Ruta de la Seda a València\nUna iniciativa del Centre Unesco València junt amb l’Agència Valenciana del Turisme i l’Ajuntament de València.\nUn grup de 38 persones amb diversitat funcional intel·lectual i nou professionals del Centre Ocupacional Rafalafena de l’Institut Valencià d’Atenció Socio-sanitària en Castelló han participat en les Jornades de la Ruta de la Seda dirigides a les persones amb diversitat funcional.\nAquestes jornades es desenvolupen en el Barri de Velluters i són una iniciativa impulsada pel Centre Unesco de València en col·laboració amb l’Agència Valenciana del Turisme i l’Ajuntament de València per promoure el turisme accessible, inclusiu i socialment responsable.\nUn dels joves ha llegit un escrit sobre la ruta de la seda.\nI ha fet entrega d’una gorra al Secretari Autonòmic de Turisme\nAl llarg d’aquestos dies, més de 400 persones amb diversitat funcional de tota la Comunitat Valenciana visitaran la llonja de València i el Museu de la Seda i participaran en els tallers sobre la ruta de la seda.\nEl Centre Ocupacional Rafalafena participa en les Jornades de la Ruta de la Seda a València added by Ribera Televisió on 7 Juny, 2018


Ups! Hem tingut un error: Hybridauth Library needs the CURL PHP extension. Cuinetes.cat: Coca de llimona\nBase (24 cm):\n175 g de farina, m�s extra per empolvorar\n85 g de mantega freda\nsuc de 4 llimones (jo en vaig tenir prou amb 3)\n1 rovell d'un ou mitj�\nHem de mesclar amb els dits o processi la farina, el sucre i la mantega, fins formar molles fines. Llavors afegirem l'ou i amassarem fins formar una bola. A sobre d'una superf�cie enfarinada, estendrem la massa i formarem un cercle gran, folrarem el motlle amb ella i ho refrigerarem com a m�nim 30 min.\nPreescalfarem el forn a 190 �C. Folrarem el fons de la coca amb paper sulfuritzat, ho cobrirem amb algun pes que pugui anar al forn (llegums, per exemple) i ho courem al voltant de 10 min. Retirarem el paper i els llegums i ho courem 5 min m�s o fins que el fons de la coca estigui cruixent.\nHem de ratllar tres de les quatre llimones i despr�s haurem d'espr�mer-les totes quatre (jo nom�s en vaig necessitar tres, al final) fins obtenir 150 ml de suc.\nEn un cass� haurem d'introduir-hi la mantega tallada en daus, el sucre, la ratlladura i el suc de les llimones i ho posarem a foc mitj�. Haurem de remoure-ho constantment (per evitar que se'ns enganxi) durant al voltant de 10-15 min (procurant que no arrenqui el bull) fins que la mantega i el sucre s'hagin dissolt per complet.\nLlavors haurem d'incrementar la pot�ncia del foc i posar-ho a foc mitj�-alt fins que arrenqui el bull; ho tindrem al foc just 5 segons i despr�s ho retirarem del foc.\nSeguidament ho colarem per eliminar la ratlladura de llimona per tal que la crema quedi m�s fina. �s recomanable colar-ho a sobre d'un bol ja que despr�s haurem de deixar-ho reposar a la nevera (durant uns 30 min) per a que es refredi. �s aconsellable cobrir la superf�cie del bol amb paperfilm per tal d'evitar que se'ns formi una capeta superficial indesitjable.\nQuan la crema de llimona s'hagi refredat, l'abocarem al centre de la coca permetent, aix�, que la crema flueixi uniformement per totes les vores.\nPer acabar ho refredarem a la nevera durant m�nim 5 horetes aprox o fins que qualli i ho decorarem amb nata muntada, llimona, gerds, ...


Educar en positiu | Fundación Brafa\nBy Brafa | 17 abril, 2018\nActuem amb la raó o amb el cor? La realitat és que no som tan racionals com pensem. “Qui no ha comprat alguna vegada alguna cosa que no necessita en el súper?”. Les nostres emocions condicionen amb més freqüència del que puguem pensar la nostra manera d’actuar. Ser conscients d’aquesta realitat i aprendre a treballar comptant amb les emocions de la persona pot ser una ajuda important en l’educació. Així ho va exposar el consultor d’empreses Óscar de la Mata en la sessió “Com gestionar les emocions dels nostres fills”, celebrada a Brafa el 10 de març.\nAquest expert en gestió de les emocions va compartir la seva experiència com a consultor i com a marit i pare de família. “Tenim tres cervells en un”, va explicar. El primer, s’encarrega dels actes reflexos. El segon, de les emocions. El tercer és el que ens fa éssers racionals.\nConèixer què registre està usant la persona amb la qual parlem és important. “Si una persona parla des de l’emoció, no pots parlar amb ella des de la raó”, va explicar. Per aquest motiu quan el nostre fill s’expressa des de l’emoció no podem donar-li una resposta que no entendrà.\nDe la Mata va posar un exemple: “Papà, tinc por”. Evidentment, un nen que s’expressa així no ho fa des de la racionalitat, per la qual cosa no li tranquil·litzarem responent amb un “tranquil, no passa res”. Necessita que ens posem al seu nivell, fins i tot físicament, ajupint-nos. Pot ser és millor contestar “tranquil, no ets la primera persona que té por…”.\nO tampoc és el mateix dir al nostre fill “estàs fent això malament” que “això ho podries fer millor”.\nDe la mateixa manera, en l’aprenentatge són necessàries les emocions positives. Ja no val el “la lletra amb sang entra”, que usava emocions negatives, que podia funcionar a curt termini però no a llarg.\nÓscar de la Mata es va referir a la necessitat de controlar les emocions pròpies com a condició necessària per gestionar les emocions dels altres i, en concret, en l’àmbit familiar.\nEn el torn de preguntes, un assistent es va referir al fet que els fills estan constantment buscant on estan els límits. “És el que els correspon fer i de vegades som nosaltres, els pares i les mares, els que no sabem on estan”, va respondre el ponent.\nEn aquest sentit, va afegir que els pares han de parlar i tractar d’establir una estratègia comuna a l’educació, perquè si no existeix, tampoc existiran límits clars.\nEntrenament per viure\nÓscar de la Mata va assenyalar la necessitat de l’equilibri: “el verí està en la dosi”. Quedar-se únicament en el plànol emocional o ser pares “dispensadors” (donar als nostres fills tot el que ens demanen) per por de que experimentin la frustració impedeix el desenvolupament dels nostres fills per enfrontar-se a les exigències i frustracions de la vida adulta.\n“No cal tenir por al fet que el nostre fill pugui sentir frustració si nosaltres estem aquí”, va assenyalar. I va explicar que els pares haurien d’actuar com un GPS, assenyalant la ruta que condueix a l’objectiu, corregint-la en cas d’equivocació i assegurant-se que els seus fills aconsegueixin la destinació que s’han proposat.


IB3N | L'abandonament del camp de Menorca ha generat un augment del 25 per cent de la massa forestal\nIB3 Notícies > societat > L’abandonament del camp de Menorca ha generat un augment del 25 per cent de la massa forestal\nL’abandonament del camp de Menorca ha generat un augment del 25 per cent de la massa forestal\nPer aquest motiu, es necessiten més tècnics forestals per tenir cura dels boscos\nL’abandonament del camp de Menorca i la generalització dels combustibles fòssils han fet que, en el darrer mig segle, hagi augmentat un 25% la massa forestal. Per aquest motiu, es necessiten més tècnics forestals per tenir cura dels boscos.\nAvui la finca pública s’Arangí, al Mercadal, ha rebut els alumnes d’un programa del SOIB que, precisament, fomenta aquesta sortida laboral que cada vegada té més demanda. Són 10 alumnes del programa de formació i ocupació de treballador forestal que promou el SOIB. Durant un any aprendran com es fa net un bosc de manera respectuosa i sostenible.\nAbans eren els pagesos els que feien neta la massa forestal. Amb les seves accions, evitaven incendis i els caps de fibló no causaven tants estralls. Ara aquestes tècniques ancestrals que progressivament s’han deixat de banda, es controlen des de l’administració pública, però d’una manera sistematitzada i professional.\nConsumir productes locals també és una manera de fomentar el sector agrari local. I si s’aconsegueix retornar a un entorn agroforestal, els boscos estaran més sanejats.


Enginesa - Andorra la Vella\nInformación sobre Enginesa\nEnginesa neix l’any 1982, amb vocació d'enginyeria d'instal·lacions i energètica. Al créixer va incorporant especialitats tècniques en obra civil, edificació i gestió de projectes. L'any 1990 crea l'empresa Peritaxa especialitzada en peritatges, registre de marques, gestió de manteniment, valoracions empresarials i patrimonials. Més de 25 anys d'experiència ens han convertit en l'empresa líder del sector.\nL'empresa IGEOTEST Andorra inicia la seva tasca empresarial al Principat al 1997, i va treballar els anys 1997 i 1998 amb col.laboració d' IGEOTEST Girona realitzant tasques de prospecció del subsòl i redacció d'estudis…\nAvenguda Meritxell 30, AD500, Andorra, Andorra la Vella