Comprar al petit comerç de Palafrugell aquest Nadal torna a tenir premi\nINTERVÉ: Veronica Serralvo, Associació Oohx!gen Palafrugell // Joan Vigas, Regidor de promoció econòmica\nEns trobem a les portes d'un Nadal que serà atípic, marcat per les restriccions per frenar els contagis, i especialment dur pels comerciants.\nAmb la finalitat de reactivar el comerç local i fer una mica més alegres les festes als vilatans i possibles visitants que s'acostin a Palafrugell, l'associació de comerciants Oohx!gen ha donat el tret de sortida a la campanya comercial nadalenca amb 165 comerços i negocis participants.\nEl principal atractiu és la 'Ruleta Ooxh!gen', que ha tornat a sortir al carrer, després de l'èxit de l'any passat. A causa de la COVID19 i les mesures marcades per les autoritats sanitàries, la ruleta s'ha ubicat al Centre Comercial per tenir un control de l'aforament.\nLa ruleta està repartint premis des del passat 19 de desembre fins al 24, i ho tornarà a fer del 2 al 5 de gener.\nDes de l'Ajuntament es fa una crida als palafrugellencs i palafrugellenques a què prenguin consciència de la situació i que posin el seu granet de sorra per aconseguir mantenir el comerç del municipi viu.\nEnguany a Palafrugell s'han suspès activitats típiques de les Festes com és l'encesa de llums, la pista de gel, o la quina. D'altra banda s'ha apostat per mantenir l'ambient nadalenc amb la instal·lació d'un arbre de Nadal a Plaça nova i d'un fil musical que acompanya els carrers del centre del poble.\nEl Càmping Internacional de Calonge rep el guardó DCC


Telefónica inicia el desplegament de fibra òptica al Morell\nLa fibra òptica arriba al Morell i connectarà 1.721 llars i comerços\nLa nova xarxa fixa permetrà avançar cap a la «digitalització del municipi»\ndimarts, 21 de juliol 2020 - 14:25h\nLa nova xarxa comprendrà 1.721 llars i comerços del municipi | Ajuntament del Morell\nEls veïns del Morell gaudiran de fibra òptica a les seves llars. La companyia Telefónica ha iniciat el desplegament per posar a l'abast de la ciutadania «la millor tecnologia de xarxa fixa disponible en el mercat». En un acord amb l'Ajuntament del Morell, les obres, que han començat aquest mes de juliol, cobriran, en total, 1.721 llars i comerços que s'inclouran dins la xarxa de fibra òptica al municipi.\nEs tracta d'uns treballs pensats per suportar les possibles pujades i baixades de velocitat de transmissió del servei i aplicacions, segons aquests ho requereixin, i que ja permet gaudir d'aquest sistema de connexió avançada en diferents zones del municipi. Des de l'Ajuntament del Morell s'han mostrat molt satisfets amb aquest nou desplegament que permetrà a veïns i empreses «tenir accés a la millor tecnologia a la seva llar o negoci amb les millors prestacions en els seus serveis de connectivitat davant l’elevat creixement de la demanda de tràfic de dades».\nLa digitalització, present i futur\nLa instal·lació de fibra òptica, segons ha detallat Telefónica, requereix una gran inversió i recursos, però, tal com ha explicat el director d’Administracions Públiques i Serveis Digitals de Telefónica a Catalunya, Bruno Vilarasau, «estem convençuts que és la millor aposta que podem fer en un moment en què la digitalització ha deixat de ser una opció i s’ha convertit en una obligació».\nL'alcalde del Morell, Eloi Calbet, ha destacat la importància d'aquest desplegament per avançar cap a la digitalització del municipi. El batlle ha declarat que la fibra òptica «ens permetrà estar a l’avantguarda de les comunicacions i preparats per al present i el futur en l’àmbit de les telecomunicacions». En aquest sentit, Calbet ha detallat que és «un àmbit clau, com s’ha demostrat recentment, i que ens permet fer qüestions tan útils i pràctiques com teletreballar o videotrucades en alta qualitat».\nPer altra banda, la posada en marxa d'aquest sistema permetrà al Morell fer front també a les conseqüències derivades de la pandèmia de la Covid-19, de manera que s'atendran les demandes de la ciutadania d'instaurar una tecnologia útil per contribuir a millorar l’educació i el desenvolupament dels negocis i les institucions de la localitat.\n"Problemes a Mas d'Enric: El coronavirus toca a la porta de la presó" "Patrimoni: Comença la recuperació de la vila romana del Mas dels Frares"\nEl Morell tecnologia


A l'anterior sessió vam parlar de les obres literàries adaptades al cinema i a l'audiovisual, i quan preparava la sessió d'aquesta setmana volia vincular la literatura amb les arts plàstiques. La primera imatge que em va venir al cap va ser aquest quadre de René Magritte que possa en dubte les imatges i qüestiona la representació, fent-la traició. La màgia del moment va fer que una companya portés un llibre recentment comprat a Bèlgica sobre el pintor surrealista. Aquesta imatge ens va donar peu a avançar des d'un altra lloc, vam escriure un petit text, una breu nota, amb unes paraules escollides a l'atzar. De la mateixa manera que a la sessió anterior havíem escrit escollint les frases dels llibres de la Biblioteca com si fossin oracles. Com a pretext, sense pretensions:\nTots som ulls que fonen el caos convertit en pipa!\nDesprés vam seguir amb les tècniques dels dadaistes i vam fer un cadàver exquisit. Avançant, vam completar el Poema "Yo tomo ron con ... " i vam riure amb les paraules inventades i en vam crear de noves:\nLocura - aquello que todo lo cura\nAtajo - campo de batalla repleto de ajos\nVam llegir exemples de lipograma (un text sense una vocal), d'un text escrit amb la repetició d'una consonant "Viaje a Oaxaca" i vaig recordar el text que vaig escriure amb V en homenatge a Trilce de César Vallejo.\nVam parlar d'altres referents que juguen amb les paraules, dels cal·ligrames de Joan Salvat Papasseit i Ana C. Cesar, de la poesia visual de Joan Brossa, dels poemes urbans de Neorrabioso convertits en poemari, dels micropoemes d'Ajo convertits en costura, dels poemaris il·lustrats i dels llibres que fan collage amb imatges de googlemaps com El hacedor (de Borges), Remake de Agustín Fernández Mallo. Quan el taller s'havia acabat, havíem perdut la por a les paraules.\nSessió1: Tècnica #blackoutpoetry\nAquest poemari es pot descarregar gratuitament aquí.\nEtiquetas: arte creativa escriptura creativa imatge juego literatura palabras poesía taller


Els hotelers demanen temps per adaptar-se a la nova llei d'allotjaments turístics | Andorra Difusió\nEls hotelers demanen temps per adaptar-se a la nova llei d'allotjaments turístics\nNoticies » Economia 14 de febrer, 2018\nL´aplicació de la nova llei d´allotjaments turístics i sobretot de les noves classificacions preocupa els hotels.\nAixí ho asseguren des de la Unió Hotelera. La seva directora, Sarah-Jane Giménez, que aquest dimecres ha passat per Ràdio Nacional, ha explicat que el sector ha demanat una moratòria per poder adaptar els hotels a la nova normativa amb les inversions que això comporta.\nAssegura que la nova llei "és un salt qualitatiu per al parc hoteler", però que cal temps per adaptar-s'hi. També ha valorat que el text posi una sèrie d'obligacions als apartaments turístics per posar fi a la competència deslleial.\nEntrevista completa a la directora de la Unió Hotelera, Sarah-Jane Giménez, a l'Ara i Aquí:


Un ferit després d'ensorrar-se el sostre d'una casa en obres a Lleida\nEl Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) l'ha traslladat en estat menys greu a l'hospital Arnau de Vilanova\n29/08/2018 11:46 | Actualitzat a 29/08/2018 12:57\nUna ambulància del SEM en una imatge d'arxiu | Cedida\nUn treballador ha resultat ferit aquest dimecres, 29 d'agost, després de l'ensorrament d'un sostre en una casa en obres de la ciutat de Lleida, a la comarca del Segrià. Segons han indicat els Bombers de la Generalitat, els fets han tingut lloc en un habitatge del carrer de Terol.\nL'avís d'emergència s'ha donat a les 10.28 hores, i fins al lloc s'han desplaçat sis dotacions del cos, que continuen treballant a hores d'ara en el lloc dels fets. Pel que fa a la víctima, ha estat traslladada pel Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) a l'hospital Arnau de Vilanova, en estat menys greu.\nDiversos accidents laborals en els darrers mesos\nCal recordar que el passat mes de juny, un treballador de 32 anys també va resultar ferit greu després de precipitar-se al buit des d'una teulada a Manresa, a la comarca del Bages. Els fets van tenir lloc el passat 19 de juny al voltant del migdia, en un edifici del carrer de l'Era de l'Huguet del municipi, on la víctima realitzava tasques de manteniment.\nL'home es va enfilar a la teulada quan, per causes desconegudes, aquesta va cedir i ell va caure al buit. Després de ser atès pel Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) en el mateix lloc dels fets, va ser traslladat amb helicòpter a l'Hospital de Parc Taulí de Sabadell. Al mateix temps, els Mossos d'Esquadra van obrir una investigació, per esbrinar les causes exactes de la caiguda.\nTambé cal dir que el passat mes de maig un treballador de l'Aeroport del Prat també va patir un greu accident laboral i, com a conseqüència d'això, va acabar perdent una cama. En concret, la víctima treballava a la zona de descàrrega, quan un dels carros encadenats es va desviar, i es va emportar per davant un vigilant de seguretat i el treballador. Els dos van quedar atrapats, i el vigilant va acabar perdent la seva extremitat. Pel que fa a l'altre treballador, va ser operat d'urgència, perquè també va patir importants ferides.\nBombers Lleida SEM Segrià


Santuari Sagrat Cor, un altar de Gaudí a Tarragona\nAltar i Ostensori del Santuari Nostra Senyora del Sagrat Cor\nEl manifestador (1879) és de fusta sobredaurada i d'enormes proporcions i està recolzat sobre columna marmòria, i l'altar (1880) amb la gruixuda taula i un antependi format per tres espais quadrats que allotgen bustos angèlics emmarcats per columnes. Gaudí també va idear uns setials (cadirats) que van desaparèixer a igual que la primitiva imatge de la Verge, el sagrari i el manifestador amb els estralls de la Guerra Civil i ja no es van refer seguint la idea de l'artista. L'ostensori descansa sobre una columna i aquesta peça de fusta la va elaborar Eudald Puntí al seu taller del carrer de la Cendra, 8, i el va refer el tarragoní Ferran de Castellarnau Espina, dibuixant i decorador. L'única diferència important entre l'original i el que van reconstruir, és que la cúpula superior ara és semiesfèrica, mentre que la ideada per Gaudí era parabòlica i també falten alguns relleus en la part frontal de les portes.\nEl santuari va ser projectat per l'arquitecte Ignasi Jordà Arnalich.\nEl Santuari del Sagrat Cor a Tarragona disfruta de l’altar i ostensori firmats per Antoni Gaudí. El 1858 es va edificar el col·legi i l’església de les monges de Jesús i Maria, segons projecte de l’arquitecte Ignasi Jordà. El manifestador de fusta sobredaurada es recolza sobre columna marmòria i l’altar és una gruixuda taula i un antependi format per 3 espais quadrats amb bustos angèlics. Gaudí també va idear uns setials (cadirats) perduts a la Guerra Civil. L’ostensori descansa sobre una columna de fusta que va elaborar Eudald Puntí i va refer el decorador Ferran de Castellarnau. L’única diferència important entre l’original i el reconstruït és que la cúpula superior ara és semiesfèrica, mentre que la ideada per Gaudí era parabòlica i també falten relleus a la part frontal de las portes. Hi ha també un cor i un cambril on, al tambor de la volta, es veuen arcs catenaris gaudinians encerclant repertoris pictòrics.\nARQUITECTE ANTONI GAUDÍ CORNET. (Reus, 25.06.1852 -Barcelona, 10.06.1926)\nADREÇA c. de Méndez Núñez, 14\nGRAU D PROTECCIÓ: BCIL\nPer més informació: El Modernisme a Tarragona


Catalunya i Europa, dos referents en el Concert per la Llibertat / MANOLO GARCIA\nBarcelonaMés de 100.000 seients buits, molts d'ells amb una cartolina vermella o groga enroscada al costat, esperant que els assistents al Concert per la Llibertat d'aquest vespre arribin i despleguin un mosaic amb un missatge al món: "Freedom Catalonia 2014". Abans d'obrir les portes al públic −el concert arrenca a les 20.00 hores−, a l'estadi ja es respira la fressa habitual prèvia a tot gran esdeveniment: els músics de les cobles que intervenen assagen amb els seus instruments de vent i corda al costat de l'escenari, el personal de l'organització passeja per la gespa −protegida amb planxes de plàstic− tot ultimant els detalls, els 200 periodistes acreditats van prenent possessió de les cabines de premsa...\nA fora comença el formigueig de persones que, amb l'entrada a la butxaca, fan temps pels voltants de l'estadi abans que els deixin accedir a les seves localitats. Un denominador comú: l'estelada. Les quatre barres amb estrella de la bandera independentista comencen a fer-se omnipresents ja quatre hores abans de començar el concert. A la sortida de l'estació de metro de Maria Cristina s'ha instal·lat una paradeta amb tot tipus de marxandatge sobiranista. A mesura que un s'acosta al Camp Nou, la densitat de gent preparada per viure una nit històrica per reivindicar el dret a decidir augmenta. Predominen els grups de familiars de diverses generacions, d'avis a néts. A primer cop d'ull, un de cada cinc llueix una bandera cordada al coll com si fos una capa, i tres de cada cinc porten algun distintiu −samarreta, mocador, polsera− per identificar la seva simpatia per la causa de l'estat propi.\nEls pocs que van vestits discretament de paisà sense cap element políticament definitori aviat podran resoldre-ho. A les 17.00 hores s'obren les portes dels accessos exteriors: es posa en marxa la Fira d'Entitats. Mig centenar de paradetes fan l'agost amb tota mena d'articles amb l'estelada com a principal reclam. N'hi ha una que ven calçotets i tangues femenins amb l'emblema independentista, d'altres ofereixen ulleres, xapes, espardenyes, cervesa, vambes, fundes de casc i fins i tot joies −plata de llei− amb la imatge quadribarrada i l'estrella. "Ja tens el teu Avió Estelat?", t'interpel·la el rètol d'una paradeta que ven a 1,5 euros avionets de paper amb la inscripció "Volem cap a la independència!".\nQui vulgui pot comprar també 'bríceps' sobiranistes, unes mànigues de malla per a esportistes. "Reconec que s'ha de ser una mica 'hooligan' per comprar-t'ho, però tenen bona sortida −explica el Jaume, propietari del negoci−. L'equip de rugbi d'Argentona ja els porta. De Perpinyà és d'on ens vénen més comandes", comenta. Un altre comerciant té exposades samarretes amb el rostre de Dyango, el nou i inesperat ídol del sobiranisme després que rebés una pluja de retrets en una cadena de televisió espanyola per voler participar al concert d'aquest dissabte.\nNo tot són articles de consum. També hi ha parades d'Òmnium Cultural −organitzadora de l'esdeveniment−, de l'Assemblea Nacional Catalana (ANC) o de l'Associació d'Entitats Gitanes dels Països Catalans. "El 100% dels gitanos catalanoparlants volem la independència", assegura un dels membres de l'associació, que espera amb neguit el moment que surtin Peret i Sabor de Gràcia a l'escenari per tocar les seves rumbes.\nestelada llibertat Camp nou concerts


Epidèmies: Dengue - EduCaixa\nA través d’aquest interactiu, l’alumnat podrà conèixer més a fons les epidèmies del dengue i de la febre groga.\nConcretament, podrà explorar la història, la cronologia, l’agent causant i la distribució geogràfica d’aquestes malalties.\n· Establir les similituds i diferències entre les malalties del dengue i la febre groga.\n· Reconèixer l’agent causant de l’epidèmia i principal vector de transmissió, la picada dels mosquits del gènere Aedes.\nEl recurs pot servir d’ampliació per al tema de la salut i la malaltia. A més, es pot fer servir com a font d’informació i punt de partida per fer un possible treball en grups d’experts, en el qual cadascun dels grups s’especialitza en una malaltia present en algun interactiu de la sèrie «Interactius sobre epidèmies».


novembre de 2018 – Compromís per Ontinyent\nEn setembre Compromís ja vam fer la pregunta i el Govern Municipal va contestar que “les obres de la passarel·la està previst que finalitzen la propera setmana, a finals de la qual la mateixa es podrà obrir per al seu ús”. Compromís en un comunicat del 12 de setembre de 2018 va denunciar la situació […]\n“En democràcia és important escoltar les propostes de la ciutadania i els ajuntaments són l’administració més pròxima a les persones” El plenari extraordinari de novembre va comptar com a única moció la presentada pel Grup Municipal Compromís a l’Ajuntament, sobre la jubilació anticipada. La moció que va presentar Compromís al Senat demana que es “realitzen […]\nOntinyent acollirà una xarrada dins dels actes reivindicatius de la Comissió per un Finançament Just\nOntinyent acull dijous a les 16.00 a la seu de Coeval una de les tres xarrades informatives que sindicats i patronals organitzen per a mantenir viva la reivindicació d’un finançament just per al País Valencià. Aquest matí ho han explicat en roda de premsa representants de les entitats que conformen la plataforma, com la coportaveu de Compromís, Àgueda Micó. […]\nAprovada amb 17 vots a favor la moció sobre la jubilació anticipada presentada al plenari demanant a l’estat garantir el sistema de pensions El plenari extraordinari celebrat ahir va començar amb la presa de possessió de Lídia Chafer i Molina com a regidora del Grup Municipal Compromís a l’ajuntament d’Ontinyent. No és molt habitual vorer […]\nXavier Rius: “Renovem a Ontinyent el nostre suport a la Mostra de Titelles a la Vall d’Albaida”\nEl Servei d’Assistència i Recursos Culturals, SARC, de l’àrea de Cultura de la Diputació de València, a través del programa d’ajudes a Festivals, Mostres i Certàmens, subvenciona aquesta mostra consolidada internacionalment La Mostra Internacional de Titelles a la Vall d’Albaida se celebrarà del 8 a l’11 de novembre Ontinyent acollirà cinc representacions i un taller […]\nL’acord plenari sobre el programari lliure es va prendre per unanimitat de la corporació en abril de 2016 Fa més de dos anys que el Grup Municipal compromís va presentar una moció demanant la implantació del programari lliure a l’ajuntament d’Ontinyent, concretament al plenari del dia 28 d’abril de 2016 en la seua sessió […]


Govern ofereix un lloc de treball com a tècnic operador de la Xarxa Educativa Nacional d'Andorra - Poble Andorrà\nGovern ofereix un lloc de treball com a tècnic operador de la Xarxa Educativa Nacional d’Andorra\nL'edicte es va publicar a través del BOPA\nA través del Butlletí Oficial del Principat d’Andorra (BOPA), el Govern ha publicat un edicte en el qual ofereix una plaça temporal com a tècnic operador de la Xarxa Educativa Nacional d’Andorra (XENA). La data límit de presentació de la sol·licitud és el dia 1 de juny del 2022. L’hora límit serà la del tancament del Servei de Tràmits d’aquest dia.\nLa missió del lloc de treball és realitzar tasques de manteniment als actius que componen la xarxa XENA (Xarxa Educativa Nacional d’Andorra) i donar suport als seus usuaris en aquest àmbit. Desenvolupar projectes tecnològics per millorar el funcionament i manteniment de la infraestructura XENA.\nLes persones interessades han d’adreçar la sol·licitud mitjançant cita prèvia trucant al número 150, al Servei de Tràmits, situat a la planta baixa de l’edifici administratiu del Govern, c. Prat de la Creu, 62-64, d’Andorra la Vella, en què han d’indicar el número de referència “70-2021 F Tècnic operador XENA”, i l’han d’acompanyar dels documents que s’especifiquen a l’edicte.\nLa xarxa interurbana andorrana és més segura que la mitjana d’altres països


El Govern vol que els menors puguin sortir dues hores al dia per franges d'edat - Empordà\nACN 18.04.2020 | 11:10\nEspai infantil clausurat al Parc de les Aigües de Figueres. SANTI COLL\nEspai infantil clausurat al Parc de les Aigües de Figueres.\nEl Govern vol que els menors puguin sortir dures hores al dia per franges d'edat acompanyats d'un adult amb qui conviuen. Aquesta és la proposta que, segons ha explicat la consellera de Salut, Alba Vergés, a Rac 1, analitzarà aquest dissabte el comitè tècnic del Procicat com a mesura per a apaivagar el confinament a causa del coronavirus.\nEs tracta, segons Vergés, d'una proposta "bastant limitativa" perquè no és per anar a jugar al parc ni agafar transport públic sinó perquè els infants puguin passejar prop de casa seva per "airejar-se". Segons ha concretat, els menors de 6 anys podrien sortir al matí mentre que els més grans ho farien a la tarda. El Govern vol que s'apliqui la mesura si a finals de la setmana que ve no hi ha cap rebrot de la covid-19 a Catalunya.\nVergés considera que amb la situació actual "s'està agafant oxigen" però ha fet una crida a la prudència tot alertant que el nombre de casos nous de covid-19 encara és molt elevat i, per tant, el risc de rebrot és "molt gran".\nAquesta situació, però, la consellera considera que és compatible amb mesures de relaxament per als infants a partir de finals de la setmana que ve quan ja hagin passat uns 12 dies del pic de la malaltia a Catalunya.\n"No és per sortir al carrer i jugar al parc. La proposta és bastant limitativa, es tracta de sortir per franges horàries, acompanyats de les mateixes persones amb qui conviuen a casa. No és per fer festes infantils", ha explicat la consellera, per després afegir que no es recomanable ni anar a parcs infantils ni agafar el transport públic amb els infants.\n"Per dir alguna cosa, no tinc les hores aquí, de 10 h a 12 h poden sortir els infants de 0 a 6 anys i de 16 h a 18 h els més grans. És la proposta que tenim sobre la taula i que avui s'ha de debatre al Procicat", ha concretat.\nLa consellera ha afirmat que és molt més fàcil tancar que no pas desescalar el confinament i ha garantit que les mesures de relaxament poder ser retroactives perquè en cas que es detectés un "rebrot perillós" es faria marxa enrere.\nPreguntada per quan es podrà tornar a la normalitat, la consellera ha evitat posar un termini concret però ha avisat que "passaran mesos". De fet, segons ha apuntat Vergés, "ens hem de posar al cap que no tindrem una normalitat com la d'abans probablement mai més, perquè entrarem en una nova normalitat".\nLa crisi fa augmentar un 20% el nombre de nens gironins amb malalties mentals greus.\nUna menor grava el seu avi mentre abusava d'ella.\nDues dones i una nena d'un any moren en caure per un barranc al pantà de Susqueda.


Espanya diu adéu a la final de la Copa Hopman\n16 maig 2021 01:08\nLa parella Arantxa Sánchez-Carles Moyà va caure davant Austràlia per 3-0\nEspanya va perdre la possibilitat de jugar dissabte la final de la Copa Hopman després de caure davant els amfitrions, Austràlia, per un contundent 3-0.\nLa parella espanyola, que dilluns passat va perdre contra França per 2-1, necessitava vèncer Austràlia per mantenir les possibilitats de jugar la final.\nAmb aquesta victòria d'Austràlia, el grup A queda molt igualat i tant França, Àfrica del Sud i els amfitrions arriben a la darrera jornada de demà amb possibilitats d'acabar primers de grup i accedir a la final de dissabte.\nLes coses no van començar bé per a la parella espanyola, ja que al primer partit la jove australiana Jelena Dokic (núm. 341 del món), de 15 anys, no va donar cap opció a Arantxa Sánchez (núm. 4 del món) i la va vèncer en només 68 minuts per un contundent 6-3 i 6-2.\nDokic, campiona del món júnior, va realitzar un extraordinari partit i no va concedir cap possibilitat a una Arantxa, encara lluny de la seva millor forma.\nPosteriorment, Carles Moyà (núm. 5 del món) sortí molt pressionat a la pista ja que després de la derrota d'Arantxa era necessària la seva victòria per continuar amb vida en el torneig. Però després de 89 minuts de partit l'australià Mark Philippoussis (núm. 5 del món) aconseguia la victòria en dos sets per 6-4 i 7-6 (9/7).


La Sala obre sengles expedients a dues pistes forestals en pinars\nL'Ajuntament ha reaccionat davant les denúncies del GOB i d'EU-EV\nJosep Maria Sastre | 10 febrer 2004\nLa Sala de Felanitx ha obert dos expedients a sengles pistes forestals en puigs del terme municipal, arran de les denúncies formulades pel GOB i per EU-EV. Els ecologistes es queixaren la setmana passada a l'Ajuntament i a la Conselleria de Medi Ambient de l'«agressió» a la serra Llonga, situada en una zona protegida com a ANEI. El motiu és la construcció de la pista esmentada, que travessa un pinar.\nD'altra banda, el regidor d'Esquerra Unida-Els Verds al Consistori, Nicolau Barceló, en demanà explicacions en el darrer ple. A més, es referí a una altra obra semblant que es du a terme en un puig del nucli del Carritxó.\nArran d'aquestes denúncies i un pic redactats els informes del zelador d'obres, la Sala incoà els expedients. Quant a la serra Llonga, Soler explicà que el responsable «haurà d'afrontar la sanció econòmica que toca en aquests casos. A més, haurà de pagar la multa que li posi la Conselleria de Medi Ambient», la qual també ha obert diligències.\nSegons la batlessa, el causant de l'obertura de la pista forestal la va justificar per la intenció de defensar ca seva del foc. «Ens digué que fa una temporada hi va haver un incendi que va fer perillar la seva casa i ara ha de tallar els pins perquè no hi arribi el foc si n'hi hagués d'altre», va explicar Soler.\nD'altra banda, referint-se a la construcció del Carritxó, manifestà que «no és tan greu perquè ha fet un camí per arribar a una obra amb camions i no és en zona protegida, a diferència de l'altre cas». En aquest sentit afegí que «l'únic emperò és que no tenia permís i el demanarà aquests dies; a més, ens ha informat que un pic acabada l'obra tornarà a deixar la zona tal com estava abans».


Bàsquet per celebrar el Dia de les Balears | RadioIlla Notícies Formentera\nEts a:Home»Actualitat»Bàsquet per celebrar el Dia de les Balears\nBàsquet per celebrar el Dia de les Balears\nAvui comença el VI Torneig de Bàsquet Illes Balears en categoria infantil masculí, que organitza el Trasmapi Bàsquet Formentera i que reunirà al Poliesportiu Antoni Blanc equips de les quatre illes en la competició que comença avui i acaba divendres. Així, recalen a la nostra illa, a més del club amfitrió, el Trasmapi Formentera, Sa Bodega (d’Eivissa), l’Esporles (de Mallorca) i el Ferreries (de Menorca).\nD’altra banda, durant el Torneig es farà una promoció especial del bàsquet femení, amb enfrontaments entre els equips de mini i infantil del Can Cantó, Ses Salines, Sa Real i Esporles. Les jugadores del Formentera s’integraran amb el combinat d’Esporles.\nPer últim el divendres tarda les desenes de boixos que participen en aquest esdeveniment prendran Sant Francesc per realitzar una gimkabàsquet, una activitat lúdica amb la qual es plantaran cistelles de bàsquet a la plaça de la Constitució.


El Port de Mataró licita les noves concessions d’amarratges i locals - Ajuntament de Mataró\nEl Port de Mataró licita les noves concessions d’amarratges i locals\nL’alcalde, Joan Mora; el secretari d’Infraestructures i Mobilitat i president del Consorci Port de Mataró, Ricard Font, i el gerent del consorci, Joan Bellavista, han avançat avui que durant el mes de juliol es licitaran les noves concessions del Port de Mataró, que entraran en vigor a partir de la finalització de les actuals, l’1 de maig de 2018. Aquestes noves concessions d’amarratges, locals comercials, pallols (trasters) i aparcaments tindran un termini de 10, 15 o 30 anys, amb possibilitat de pròrroga per 5 anys més. A més, Font ha explicat que el Consorci Port de Mataró (format per Generalitat i Ajuntament) ha aprovat una inversió de més de 12 milions d’euros per renovar, adequar i millorar les actuals instal·lacions i donar-li un nou impuls a l’equipament. També ha assistit a la presentació el regidor de Promoció Econòmica i Innovació, Miquel Rey.\nEl Departament de Territori i Sostenibilitat, l’Ajuntament de Mataró i el Consorci Port de Mataró han possibilitat la renovació de les concessions amb condicions avantatjoses amb l’objectiu de facilitar la continuïtat dels usuaris nàutics i activitats comercials actuals i també per atraure nous clients. Així, s’obre un primer termini de sis mesos (des d’aquest juliol i fins al gener de 2015) de promoció especial amb una oferta avantatjosa per als usuaris i titulars actuals dels amarraments, locals, pallols i aparcaments, tant pels preus com pels terminis previstos. A partir de llavors, les condicions per a les noves concessions seran les del mercat i els preus generals del moment. Els interessats poden accedir a la documentació i formulari de sol·licitud online, a partir de la data de publicació al DOGC, al perfil del contractant del web www.portmataro.com.\nEls preus d’aquesta primera fase són:\nLocals comercials, pallols i aparcaments\nPreus: euros per metre quadrat d’amarrament, local, pallol o aparcament en base imposable, cal afegir el 21% d’IVA\nA més, el Port ha concertat amb diferents entitats bancàries unes línies de finançament especial per als interessats en aquestes noves concessions. El finançament podrà fer-se a 3, 5 i 8 anys.\nEl port esportiu de Mataró disposa de 1.080 amarraments amb eslores compreses entre els 7 i els 30 m i de 72 locals comercials amb un total de 6.700 m2 de sostre, més de 200 pallols i 200 aparcaments coberts. Les instal·lacions inclouen un escar varador amb una grua pòrtic de 100 tones, una estació de servei, 800 places d’aparcament de rotació, i un hotel de quatre estrelles dins del mateix recinte portuari. En la zona del contradic, annex al port esportiu, existeix una dàrsena pesquera amb llotja de peix i una dàrsena per a iots de gran eslora.\nInversió i projectes d’adequació i millora\nD’altra banda, el Consorci Port de Mataró ha aprovat un projecte inversor de més de 12 milions d’euros per adequar la dàrsena de la nàutica esportiva i d’esbarjo, així com els vials i espais comuns i la zona comercial i de serveis. Aquesta inversió permetrà augmentar la qualitat, la seguretat i la sostenibilitat de les instal·lacions de tota l’àrea portuària, la dàrsena nàutica, la zona comercial, els pallols i els aparcaments i garantir la prestació de serveis portuaris de qualitat a llarg termini.\nEls projectes d’adequació s’executaran per fases per tal de fer compatible l’activitat ordinària dels serveis portuaris i de la zona comercial amb l’execució de les obres, que s’iniciaran el 2015, s’intensificaran al llarg dels propers 5 anys i l’última actuació està prevista per al 2024. Les actuacions que es duran a terme són:\n· A la dàrsena nàutica es renovaran els pantalans, les torretes de subministrament elèctric i d’aigua, les instal·lacions elèctriques i de serveis, els paviments i molls, el fondeig, els vials, les portes d’accés, s’instal·larà enllumenat més eficient, i es condicionaran els vials i infraestructures. D’aquesta manera, els molls gaudiran de més espai per a l’activitat nàutica i el passeig també serà més ample, agradable, segur i funcional.\n· A la zona comercial es reurbanitzarà l’espai públic amb materials de qualitat i disseny contemporani, es redissenyarà la jardineria, generant un autèntic parc-jardí davant del mar, s’eliminaran barreres arquitectòniques, s’endreçarà la zona de terrasses amb una nova ordenança reguladora i amb nou mobiliari urbà, es pacificarà la mobilitat guanyant espai per al vianant, i s’actuarà en el paisatge urbà, les façanes i les retolacions comercials. Es crearà una nova plaça central que es convertirà en l’espai privilegiat dels esdeveniments de dinamització.\nTotes aquestes actuacions inclouen mesures de sostenibilitat per millorar l’eficiència energètica, reduir els consums d’aigua, reduir les emissions de contaminants atmosfèrics, la contaminació lluminosa així com altres mesures de mobilitat sostenible.\nDurant la fase d’execució de les obres es preveu que es creïn 120 llocs de treball temporals del sector de la construcció, i en la fase d’explotació es preveu la creació de 36 nous llocs de treball estables del sector nàutic, turístic i comercial, així com la consolidació dels actuals.\nActualment el Port de Mataró dóna treball a 40 persones de forma directa en els serveis portuaris i a 348 de forma indirecta en les activitats d’indústria i serveis nàutics (144), hostaleria, comerç i turisme (188) i formació i esport (16).\nD’acord amb els estudis d’impacte econòmic de l’Associació Catalana de Ports Esportius i Turístics (ACPET) i de la Generalitat de Catalunya per cada 1 € invertit en les instal·lacions portuàries se’n generen 9 en el sector privat que es desenvolupa al seu entorn. Aquest efecte multiplicador de les inversions convertirà el Port de Mataró en un dels motors econòmics de l’economia de la ciutat.\nDinamització i integració port-ciutat\nEl procés de noves concessions implica un nou model de gestió on la dinamització nàutica, marítima i comercial, així com la integració port-ciutat seran un eix motor del Port de Mataró. En aquest sentit, el Consorci està elaborant un pla comercial i d’usos de la zona comercial per impulsar la seva atractivitat i dinamisme amb una imatge integrada i identificativa global, i un entorn i un paisatge urbà de qualitat i amb confort per a tots els visitants i clients.\nEl Port gestionarà tota l’àrea amb criteris de dinamització nàutica i comercial amb un pla de màrqueting i promoció que permeti convertir aquesta zona en un pol d’interès per a tot el Maresme així com per a les comarques de seu entorn.\nEl Port de Mataró està en possessió de la Bandera Blava que atorga l'ADEAC, la ISO 9001 de gestió de qualitat, la ISO 14001 de gestió ambiental i el certificat EMAS, una eina de gestió que avalua el comportament mediambiental.


El Torneig Caga Tió arrenca amb rècord de participants — Ajuntament d'Igualada\n23º max. / 13º min. 26/05/2022 06:21\nSou a: Inici / Noticies / El Torneig Caga Tió arrenca amb rècord de participants\nEl Torneig Caga Tió arrenca amb rècord de participants\nUn total de 168 equips i 968 petits i joves esportistes participaran en un dels tornejos poliesportius escolars amb més participació de Catalunya per Nadal\nUn any més, el Torneig de Nadal Caga Tió es converteix en l’activitat esportiva per excel·lència per a infants i joves durant les vacances escolars d’hivern a Igualada. Un total de 168 equips i 968 esportistes participaran en un dels tornejos poliesportius amb més participació de Catalunya, que aquest any arriba ja a la 24a edició pel que fa als alevins, infantils i cadets, i a la 8a edició en categories prebenjamí i benjamí. L’any passat hi van prendre part 161 equips, formats per 852 infants i joves.\nEl 23 i 24 de desembre, de 9 a 14h, els alumnes de 1r a 4t de primària ompliran Les Comes i participaran en les modalitats de bàsquet, futbol, handbol i mazaball, a més a més d’altres activitats lúdiques. I el 27, 28, 29 i 30 de desembre, de 9 a 20h, els alumnes de 5è de primària fins a 4t d’ESO competiran en les modalitats d’handbol, futbol, voleibol i handbol.\nEl torneig, organitzat pel departament d’Esports de l’Ajuntament d’Igualada i el Consell Esportiu de l’Anoia, amb la col·laboració de l’empresa Tuga Active Wear, compta amb un director, sis coordinadors i noranta àrbitres, que vetllaran pel correcte funcionament de l’activitat.


Visita guiada a l’exposició “Les corps incorruptibles” | Joves Naturistes\n21 abril @ 18:00 - 19:00 CEST\n« Sessió de ioga per a principiants\nPrimera trobada de meditació creativa »\nEl dijous 21 d’abril a les 18h assistirem a la darrera visita guiada a l’exposició Les corps incorruptibles de la fotògrafa Emilie Hallard, inclosa dins el cicle “Corporalitats” que ha organitzat el Centre LGTBI de Barcelona. L’obra d’Hallard vol oferir una declaració d’amor feminista, queer i antiracista per la diversitat, la improbabilitat, l’ambigüitat, l’androgin, el no-obvi i el no-binari.\nEns interessa recalcar que la idea inicial era realitzar una visita nudista per assolir la màxima vinculació amb l’art exposat i el seu missatge, però no ens ha estat autoritzat per l’Ajuntament de Barcelona. Tanmateix, us instem a participar igualment a la visita per admirar l’obra de la fotògrafa i donar suport a la iniciativa del cicle “Corporalitats”, tan afí als valors naturistes.\nPer assistir a la visita, podeu reservar directament al centre LGTBI o contactar-nos a través del correu electrònic (joves@naturisme.cat) o d’un DM a Instagram o Twitter.\nAquesta activitat és organitzada per Joves Naturistes i Marinudistes.\nbarcelona, corporalitats, lgtbi, museus i exposicions, nuesa\n938 80 51 11


Castelló construeix un Memorial a Sant Josep per als cossos de represaliats sense identificar | Notícies Dígitals\nJosé Martí destaca que en 2021 la Diputació progressista transfereix 18,3 milions d’euros a ajuntaments i entitats de la Plana Alta, més del doble que en 2019\nCastelló construeix un Memorial a Sant Josep per als cossos de represaliats sense identificar\n13/10/2021 castello, memorial, sant josep\nEl cementeri de Sant Josep tindrà un Memorial commemoratiu de les víctimes de la Guerra Civil en el qual reubicar els cossos que no hagen pogut ser identificats després dels treballs de localització i exhumació de les persones afusellades i represaliades del franquisme realitzats en la fossa comuna del cementeri civil de Castelló. D’aquest projecte s’ha donat compte en la reunió del Consell d’Administració de l’Empresa Mixta Nou Cementeri que s’ha celebrat aquest dimecres en l’edifici Menador.\nL’alcaldessa de Castelló i presidenta de l’empresa mixta, Amparo Marco, ha anunciat que aquest projecte s’està realitzant “per a commemorar, homenatjar i avançar en la reparació de les víctimes”. “Amb aquesta actuació construirem un espai nou, al costat del simbòlic mur existent en memòria dels oblidats, en la zona del quadre civil, per a crear nous nínxols en els quals reubicar els cossos exhumats sense identificar”, ha explicat.\nAmb aquest projecte es reconstruirà el mur que antigament separava el quadre civil del cementeri i se li dotarà de l’amplària necessària per a la construcció d’unitats d’enterraments dignes al costat del simbòlic espai en el qual es ret homenatge les persones represaliades de la Guerra Civil i la dictadura. El projecte es completarà amb el sanejat de l’actual mur existent i la instal·lació d’una jardinera i un *pebetero en la zona en la qual actualment està instal·lada la placa ‘En memòria dels oblidats’. En total, està previst que a banda i banda del mur existent es construïsquen 116 unitats d’enterrament.\nEstà previst que el Mausoleu estiga finalitzat per al pròxim 1 de Novembre.\nEn la reunió d’aquest dimecres s’ha donat compte a més dels beneficis de l’empresa mixta que ascendeixen a 343.000 euros que seran reinvertits en gran part en la realització de millores del cementeri. Així, entre les noves actuacions, es continuarà en la reparació de vials i millora del drenatge. Unes obres previstes per prop de 200.000 euros.\nLa regidora de Cementeris, Isabel Granero, ha posat en valor els continus treballs de millora que es realitzen en els últims anys “per a continuar dignificant el cementeri de San José, un espai de gran valor patrimonial i sentimental”.\nFinalment, en la reunió s’ha abordat la pròxima celebració de la festivitat de Tots els Sants que enguany recuperarà els actes de commemoració en el quadre civil així com les celebracions religioses. En aquest sentit, s’ha explicat que en dies previs es faran els treballs d’adequació i neteja dels recintes dels cementeris i es definirà el dispositiu de mobilitat i seguretat, entre altres.\n← Marco destaca “l’èxit” de la IV edició d‘Escala a Castelló’ amb més de 14.300 visites\nEl MARQ recupera aquest pont xifres anteriors a la pandèmia amb més de dos mil visitants a ‘Etruscs’ →\nSeccions Selecciona la categoria Cevisama (43) Cinema (13) Condicions legals (2) Cultura (11.804) Destacat (10.954) Educació (2.219) En directe (134) Esports (24.446) Falles (69) Festivals (313) Fitur (50) Fotos (1.712) Gastronomia (411) Informatiu (91) Magdalena (124) Més notícies (4.844) Municipis (2.374) Opinió (23) Oratge (1.412) Política (25.023) portada (13) Ràdio (3.104) Sanitat (3.304) Successos (514) Turisme (2.039)


Consulta parent llunyà\nRe: Consulta parent llunyà\nAviles el Dv 01 Gen 2010, 21:36\nMoltes gràcies Jordi, m’ho has deixat molt més clar i em feia falta\njordibonet escrigué: En principi pertanys al grup IV que no te cap tipus de reducció i a mes se't penalitza amb un coeficient multiplicador 2, així que per uns 80.000 eur. jo calculo que hauràs de pagar 13.600 eur. Aixó tret que tinguis 75 anys o mes, en aquest cas si no vaig errat te'n lliures ja que s'ha previst una reducció de 275.000 eur. als majors de 75 anys, però de la lletra petita de la esmena no veig que estigui condicionada a que el hereu sigui d'un grup de parentiu concret (si no que els/les professionals que de ben segur analitzaràn el redactat de la lletra petita em corretgeixin).\nPotser un altre possibilitat es que si la teva mare viu i te 75 anys o mes, en lloc de deixar-te aquest llegat a tu, el deixi a la teva mare, i que passi a tu be quan es produeixi la defunció de la teva mare, o que t'ho dongui en vida amb el que tributaríes un 5%, es a dir, 4.000 eur. mes les despeses de notari, aixó si, si remenes per aquest fòrum, veuràs que les donacions en vida poden tenir "efectes secundaris", si vols te'ls aclareixo, però preferiría que cerquis entre els molts temes que parlen de les donacions.\nBon any 10, amb impost de successions encara, però almenys una miqueta alleuja't.\njordibonet el Dv 01 Gen 2010, 16:40\nEn principi pertanys al grup IV que no te cap tipus de reducció i a mes se't penalitza amb un coeficient multiplicador 2, així que per uns 80.000 eur. jo calculo que hauràs de pagar 13.600 eur. Aixó tret que tinguis 75 anys o mes, en aquest cas si no vaig errat te'n lliures ja que s'ha previst una reducció de 275.000 eur. als majors de 75 anys, però de la lletra petita de la esmena no veig que estigui condicionada a que el hereu sigui d'un grup de parentiu concret (si no que els/les professionals que de ben segur analitzaràn el redactat de la lletra petita em corretgeixin).\nAviles el Dv 01 Gen 2010, 12:02\nUna familiar de la meva mare ( Parlo d’una senyora de 99 anys que estava casada amb el germà del pare de me mare) deixa part de la seva herència a mi per diferents raons, ella no té fills, tan sols té un nebot.\nEm vol deixar uns 80.000 euros en efectiu . Algú em pot dir que hauré de pagar?\nMoltes gràcies per la feina que feu, la que heu fet i la que seguireu fent.


El Refetor | Monestir de Pedralbes\nAl claustre, davant de la font de l’Àngel, que servia de rentamans a les religioses, s’hi troba el refectori o refetor, que era l’espai on les monges menjaven, en silenci. L’avantcambra de la sala, anomenada De profundis, encara conserva els armaris adossats a la paret, revestits de rajoles de València dels segles XVI i XVIII, on es guardaven els atuells individuals del menjar. En aquest lloc de transició era on es feia la primera pregària, adreçada a les monges i als benefactors difunts de la comunitat.\nA la capçalera de la sala es conserven les pintures murals de Francesc Granell, datades de 1516 i encarregades per l’abadessa sor Maria d’Aragó, de qui també podem veure’n l’escut. El conjunt escultòric que acompanyava l’escena va desaparèixer durant la Guerra Civil.\nL’aspecte actual del refetor es deu a la reforma que a finals del segle XIX va dur a terme Joan Martorell, que substituí la nau original, amb coberta de dos aiguavessos i bigues de fusta recolzades en arcs de pedra. Seguint el corrents de restauració de l’època, per tal de conferir a la sala un aspecte més medieval es van construir voltes de maó entre els arcs, que ofereixen l’aparença d’una coberta de volta de canó apuntada. El mobiliari també va ser renovat amb la instal·lació de la trona per a la germana lectora, els taulells de granit artificial, els bancs de paret amb respatller de fusta i la reixa de fusta que servia de gelosia divisòria entre el De profundis i el menjador. Al costat del refectori hi ha l’accés a la cuina, que hi comunica a través d’una finestra.\nL’oració regia la vida i les hores al monestir. La jornada es dividia seguint les hores monàstiques, majors i menors. En les hores majors la comunitat es reunia per resar durant les laudes, les matines, les vespres i les completes. El temps que quedava entre les hores majors es distribuïa seguint les hores menors: la prima, la tèrcia, la sexta i la nona. A les dues es dinava en silenci mentre una germana llegia a la trona, el seient ubicat a l’extrem esquerre del refetor. Fins a les quatre (hora nona), hi havia temps lliure, que es passava en silenci. A l’hora nona es pregava. Després es continuava el treball i l’esbarjo en comunitat fins a les set, hora de les vespres. A les nou del vespre se sopava en silenci al refetor i a continuació arribava el moment de pregària de les completes.


L'assassinat dels alcaldes de Juneda i Juncosa, inclosos a la causa de la justícia argentina contra el franquisme | Notícies | SomGarrigues\nDijous, 13 de de novembre de 2014 - Juncosa , Juneda\nL'assassinat dels alcaldes de Juneda i Juncosa, inclosos a la causa de la justícia argentina contra el franquisme\nLa causa oberta per la justícia argentina sobre crims contra la Humanitat perpetrats pel franquisme té com a figures més visibles al president Lluís Companys i l'activista Salvador Puig Antinch, assassinats el 1940 i el 1972, respectivament. De fet, la querella la va posar ERC l'octubre passat i s'hi va afegir la família de Puig Antich. La mateixa causa, però, inclou altres víctimes de la dictadura, com dos diputats i 45 alcaldes, entre els quals un de Juneda i un de Juncosa [v. SomGarrigues, núm 357], tots dos afusellats per "sumaríssim d'urgència".\nJosep Barrufet, nascut a Bellver de Cerdanya i barber de professió, va ser alcalde de Juneda a partir de 1936. Era membre actiu d?ERC i havia participat als Fets d'Octubre de 1934. El març de 1939, just acabada la guerra, va ser detingut, acusat de coses com haver participat d'interventor en eleccions i ser regidor i alcalde durant el conflicte. El consell de guerra sumaríssim que se li va fer el va sentenciar a mort i l'agost de 1939 era afusellat a Lleida. Tenia 50 anys i era casat.\nJosep Dalmau, de Juncosa, també havia participat als Fets d'Octubre de 1934 i era membre del Centre Republicà. De professió comerciant, va ser alcalde durant la guerra i va ser detingut l'octubre de 1939. Se l'acusava de ser anarcosocialista i comunista, primer alcalde de la República, president del Comitè o de retirar la cartilla de racionament a gent de dreta. El sumaríssim el sentenciaria a mort i seria afusellat l'agost de 1940 a Lleida, a l'edat de 43 anys. Era casat i tenia dos fills.\nAra, la jutgessa argentina María Servini ha ordenat la detenció, amb sol·licitud d'extradició per la Interpol, de 20 dirigents i alts funcionaris franquistes, entre els quals hi ha l'exvicepresident del govern espanyol Rodolfo Martín Villa (1981-1982) i l'exministre José Utrera Molina, sogre d'Alberto Ruiz Gallardón.


L’ONU celebra 75 anys ferida per l’‘America first’ GETTY\nBarcelonaEra l’any 1954 i el suec Dag Hammarskjöld, segon secretari general de la història de les Nacions Unides, mirava de ser clar: “[Les Nacions Unides] Van ser creades no per portar la humanitat al paradís, sinó per salvar-la de l’infern”. Vistes amb els ulls d’avui, les paraules de Hammarskjöld poden semblar exagerades. Però llavors, ni deu anys després de la fi de la Segona Guerra Mundial -i, per tant, de la creació de l’organisme-, no ho eren.\nUn home disfressat d’Oncle Sam, divendres a la convenció conservadora. J. Roberts / Reuters\nPartidaris del Brexit manifestant-se ahir davant del palau de Westminster per demanar que es faci efectiva la sortida del Regne Unit de la Unió Europea. Tolga Akmen / Afp\nJair Bolsonaro va regalar a Donald Trump una samarreta de la selecció brasilera de futbol amb el seu nom i el número 10 de Pelé. Chris Kleponis / Efe\nEleccions Estats Units 2020 Assemblea General de l'ONU Nacions Unides Estats Units ONU


Vitamines per a la vista - ecoceutics\nConeixement farmacèutic » Respostes de salut » Vitamines per a la vista\nVitamines per a la vista\nQue les pastanagues tenen relació amb la vista ho hem escoltat més d’una vegada. La idea va agafar força durant la Segona Guerra Mundial, quan es va publicitar la idea que la dieta rica en pastanagues permetia als militars anglesos veure bé a l’enemic en la nit, augmentant les baixes alemanyes. Es fomentava l’ús de les pastanagues, a més, perquè la millora en la visió permetia orientar-se en la foscor de les apagades, freqüents durant aquest període.\nAra bé què hi ha de cert en tot això? Quines vitamines pot afirmar-se que serveixen per a mantenir la salut ocular?\nVitamines per a la vista: vitamina A\nLa vitamina A és fonamental per a la correcta visió. La forma 11-cis-retinal de la vitamina A canvia d’estructura en interactuar amb la llum, donant lloc a una sèrie de reaccions que es tradueixen com un impuls nerviós que arriba al cervell, el qual uneix tots els impulsos que rep i els interpreta com una imatge.\nLa deficiència de vitamina A en nens que viuen en països en vies de desenvolupament és la principal causa de ceguesa infantil. La manca de vitamina A també és una de les causes de ceguesa nocturna en adults, és a dir, la dificultat per a veure bé en ambients amb poca llum, com quan arriba el capvespre o la il·luminació és molt tènue. La ceguesa infantil per manca de vitamina A és una ceguesa total i irreversible i té conseqüències nefastes en la vida del nen que la sofreix, mentre que la ceguesa nocturna és reversible quan es corregeix la deficiència de vitamina A. Si no s’actua quan apareix la ceguesa nocturna poden aparèixer problemes corneals més severs i difícils de revertir com a ulceracions corneals, però per sort existeix aquest «preavís» que no hem d’ignorar.\nI a on entra la pastanaga en tot això?\nLa vitamina A està present en la pastanaga com a «pro-vitamina A», és a dir, com una molècula que serà metabolitzada pel cos i transformada en vitamina A. Aquesta provitamina rep el nom de «Beta-carotè», i és la que dóna el color ataronjat a la pell que apareix quan mengem un excés de pastanagues. No és necessari arribar a aquest punt, ja que l’excés de beta-carotè no millorarà la nostra visió; dit d’una altra manera, la visió que tenim la mantenim amb la ingesta adequada de vitamina A i evitem la ceguesa nocturna, però per atipar-nos de vitamina A no canviarà la graduació de les nostres ulleres. Amb mantenir la ingesta adequada de pastanagues, fetge, llet, formatges, espàrrecs, i altres verdures, ja estem fent el correcte per a mantenir la nostra salut ocular.\nVitamines per a la vista: luteïna i zeaxantina\nHi ha molècules relacionades químicament amb la vitamina A, però sense la seva funció biològica, que han demostrat ser útils en algunes patologies oculars. No se les considera «vitamines» per raons històriques, però sí que tenen la capacitat d’alentir l’avanç de malalties oculars. Dins d’aquest grup trobarem la luteïna i la zeaxantina.\nLa luteïna i la zeaxantina són dos carotenoides que es troben en la màcula, és a dir, en la part posterior de la retina, que és la part de l’ull sensible a la llum i per tant responsable de la visió. Aquests carotenoides protegeixen a la màcula d’efectes nocius de la llum i eviten el mal oxidatiu causat per les reaccions químiques involucrades en la visió. Hi ha evidència científica que indica que la suplementació adequada de luteïna i zeaxantina evita l’avanç d’una malaltia anomenada «Degeneració Macular Associada a l’Edat», o DMAE, encara que no sembla que sigui capaç de prevenir-la.\nÉs a dir, enfront d’un diagnòstic de DMAE és positiu prendre luteïna i zeaxantina, ja que la malaltia progressarà més lentament que si no es prenen, però una persona sana no evitarà la DMAE per prendre aquests carotenoides sense diagnòstic ja existent. També s’ha estudiat que, en persones amb cataractes, la luteïna i la zeaxantina són capaces de millorar lleugerament l’agudesa visual.\nEls estudis que han definit les dosis necessàries per a la millora en DMAE han rebut el nom «AREDS» i «AREDS 2″, per les sigles en engonals d’»Estudis de les malalties de l’ull associades a l’edat» (Age-*Related Eye Disease Study). Veuràs aquestes sigles en diverses caixes de complements alimentosos per a l’ull. Segons aquests estudis, les molècules de luteïna i zeaxantina són millors que el propi beta caroteno, i s’acompanyen de vitamina C, vitamina E, zinc i coure. La combinació d’aquests elements aconsegueix que la DMAE s’alenteixi més que si només es prenen luteïna i zeaxantina.\nVitamines per a la vista: hi ha alguna cosa més enllà de les vitamines?\nHi ha alguns estudis que mostren una certa activitat positiva del fruit de mirtil o nabiu dessecat (Vaccinium myrtillus) sobre la visió. El fruit de mirtil conté unes molècules anomenades antociánidos que redueixen la fatiga visual i afavoreixen l’adaptació a la visió en ambients amb poca llum. Aquesta acció està relacionada amb la velocitat a la qual es regenera un pigment capaç de respondre a la llum anomenat rodopsina; en presència d’antocianines la regeneració és més ràpida, millorant la visió en la foscor.\nLes antocianines també són capaces de reduir la fatiga induïda per l’ús de monitors i pantalles, per la qual cosa poden resultar d’utilitat en persones que noten fatiga per treballar contínuament amb dispositius electrònics.


Boutique Apartments Bezau Bezau Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 30 allotjaments a Bezau.\nApartament 1 Habitació amb Vista sobre la Muntanya - Instal·lacions recreatives\nBrugg 36, Bezau, Bezau, Àustria, 6870 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Boutique Apartments Bezau\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Boutique Apartments Bezau és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Bezau. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Boutique Apartments Bezau, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, servei de bugaderia.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, escriptori, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, nevera a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Boutique Apartments Bezau no troba competidors en cap categoria.\nCal que informeu el Boutique Apartments Bezau de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 100 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.


L'Oratge: julio 2011\nPublicado por Oratge RTVV en 21:34 No hay comentarios: Enlaces a esta entrada\nDe vegades ens trobem amb notícies que cal revisar i anar amb compte amb el contingut.\nSi ja hem insistit moltes vegades en l'ús incorrecte de Climatologia o clima en lloc de Meteorologia, tampoc està malament recordar l'abús d'algunes paraules sense justificació aparent.\n"Una baixada dràstica de les temperatures de 15 graus en només un minuts provoquen esta intensa pedregada i un xicotet tornado a Fontanars del Alforins. És una prova de la variació tèrmica que estem patint este mes a la comunitat."\nÉs un text curt però plé d'incorreccions meteorològiques.\nPrimer la baixada de tempratures no és la causa de la 'predregada', si de cas, després de la tempesta i amb la precipitació arriba la baixada de temperatura.\nTambé tenim un problema amb la paraula pedregada, usada sense control, quan la gran majoria de vegades ens referim a granissada, simplement és per la diferència de grandària en el tamany de les boles o trossos de gel. En aquest cas va ser una granissada, si analitzem les imatges.\nBé la més grossa, és 'xicotet tornado', quan ningú va dir que havia observat el tronado i les destrosses presentaven una organització clara en una direcció. En aquest cas és tracta de la descàrrega de la tempesta, que provoca ratxes molt fortes de vent en una direcció. Però no d'un tornado, paraula que pareix que sempre s'ha d'utilitzar en les tempestes, i que és molt difícil d'eliminar quan moltes vegades no ha sigut.\nI tampoc cal oblidar en el mateix paràgraf, " baixada dràstica de les temperatures ... És una prova de la variació tèrmica que estem patint este mes a la comunitat."\nBarrejar la baixada de temperatura que es registra en 30 minuts amb la variació tèrmica del mes de juliol, és excessiu, i no és necessari. Moltes vegades es vol fer ús d'un canvi meteorològic d'un dia o d'unes hores per fer referència a canvis semanals o mensuals, i això sempre ens portarà a conclusions errònies.\nBé i això és un paràgraf a soles.\n"Dels 40 graus el 17 de juliol a Pego o Càrcer, a temperatures per davall dels deu graus en localitats de l'interior com Morella.\nEn este poble de l'interior de Castelló han arribat a una mitjana de 13 graus de mínima, 4 punts per davall de les registrades ara fa un any. "\nEn aquest cas es barregen temperatures màximes i mínimes d'observatoris del litoral i de l'interior, són ganes de confondre al lector de manera innecessària.\nO busquem comparar les temperatures del litoral amb les temperatures de l'interior, siguen les mínimes o les màximes, o parlem de l'amplitud tèrmica entre les mínimes i les màximes d'un observatori, però mai barrejar tot.\n"També passa a la costa. A Alacant, encara que els mercuris no han baixat dels 21 graus, les temperatures han sigut més suaus. Això s'ha traduït en nits més agradables.\nGENT : Ha hecho menos calor...\nI és cert a Alacant la temperatura mitjana ha sigut de 25 graus, 1 grau menys que el juliol de l'any passat."\nNo podem barrejar les temperatures mitjanes d'un mes o d'una setmana amb les temperatures d'un dia o d'una nit particular. Les temperatures mitjanes cal utilitzar-les quan tenim un periode de temps estàndar acabat, dia, mes o any, i comparar amb els mateixos periodes de temps, no barrejar, perquè d'esta manera les confusions arribaran a tots aquells usuaris d'esta mal anomenada informació meteorològica.\nPublicado por Oratge RTVV en 21:25 No hay comentarios: Enlaces a esta entrada\nImatge del sol del dia 12 de juliol de 2011 amb el satèl.lit SDO (Observatori Dinàmic Solar de Nasa).\nDes de fa uns mesos als mitjans de comunicació es parla més a sovint del sol i en particular de la seua activitat present i futura.\nÉs una estrela de tipus mitjà i es troba a la meitat de la seua vida. És la font d'energia que manté en moviment l'atmosfera terrestre i des de fa molt anys la seua observació ha mostrat que la seua activitat presenta cicles.\nLes primeres observacions es referien a les taques solars observades a la superfície solar, estes taques evolucionen al llarg del temps i el seu nombre és una mena d'indicador de l'activitat solar.\nEl gràfic anterior mostra l'evolució de les taques solars des de 1600, i clarament veiem com tenim cicles amb màxims i mínims que s'alternen cada 11 anys aproximadament. Aquest cicle pareix associat al cicle de 22 anys d'inversió de la polaritat solar, ara bé perquè aquest cicle, de moment ningú sap ben bé perquè.\nÉs curiós el denominat mínim de Maunder, quan el Sol no va mostrar taques solars durant molt de temps. Es pensa que allò va estar relacionat al final del segle XVII, justament quan la Terra va patir la nomenada xicoteta edat glacial, quan es van congelar a l'hivern el Tàmesi o l'Ebre per exemple.\nEls cicles no ténen una durada exacta i oscil.len entre alguns de 9 anys i altres de 14 anys. Seguint l'esquema de l'astrònom Suís Rudolf Wolf que va fer la reconstrucció de l'activitat solar fins el segle XVII, es considera el cicle número 1 al cicle entre els anys 1755-1766. Per tant ara, iniciem el cicle 24.\nAlguns pics són molt actius i altres menys. Els periodes de mínim són curts i duren aproximadament dos anys.\nAcabem d'eixir d'un mínim, periode d'anys des de 2008 a 2009, el mínim d'activitat més baix del segle passat i la preocupació de com serà el pròxim cicle porta de cap als astrònoms i heliofísics.\nQuan hi ha menys taques solars el sol està més traquil, la irradiació solar és lleugerament inferior i les grans emissions de partícules des del sol diminuix.\nEn els periodes de màxim solar són més freqüents les emissions sobtades de radiació electromagnètica per damunt de la mitjana (fulguracions solars) i l'ejecció de massa de la corona solar, formada principalment per electrons i protons, i altres nuclis més pessats, que viatgen a velocitats de centenars de kilòmetres per segon i tarden en arribar a la Terra varios dies. Habitualment els dos fenòmens van associats, però no sempre van dirigits a la Terra.\nQuan arriben a la Terra pertorben la magnetosfera terrestre, i poden distorsionar les transmissions de ràdio, provocar danys als satèl·lits i a la xarxa de transport d'energia elèctrica.\nMoltes vegades s'utilitzen termes de meteorologia per referir conceptes solars, d'esta manera es diu tempesta solar, a una emissió de partícules del sol per damunt de la mitjana, i es parla de l'oratge de l'espai (space weather) quan ens referim a les condicions de radiació i partícules que viatgen del Sol cap a la Terra i a la resta del Sistema Solar.\nLa 'tempesta solar' que es va registrar al 1859, coneguda com l'event Carrington,és també coneguda com la supertempesta solar de 1859. Va tallar els cables de telègraf i es van vore aurores boreals i australs a latituds pròximes als tròpics.\nLa tempesta de 1994, no tan intensa, va provocar danys a dos satèl.lits de comunicacions. Altra tempesta en 1989 va provocar la parada d'una planta hidroelèctrica a Canadà .Altres tempestes solars han afectat servicis de mòbils i senyals de televisió i xarxes elèctriques, sempre a zones de la Terra properes al cercle polar àrtic o antàrtic.\nLa pregunta és com ens afectaria una possible gran tempesta solar, siga semblant o no a la gran tempesta de 1859.\nLa preocupació que torne a repetir-se està present,\ni això fa que molts centres estiguen a hores d'ara investigant els possibles effectes que tindria una tempesta de les mateixes dimensions actualment, quan la nostra societat és més depenent de la tecnologia i curiosament som més vulnerables a este tipus d'events, en el sentit que afectaria molt més a la nostra vida quotidiana, que depén en gran mesura del funcionament de satèl.lits i de xarxes elèctriques.\nLa qúestió és que realment no sabem molt del funcionament intern del Sol i de com evolucionen els cicles solars. De fet és interessant vore de quina manera ha evolucionat la previsió de com serà el màxim solar del 2013 segons quin any es va fer la previsió (situació pareguda a com canvien les previsions meteorològiques mensuals segons ens acostem a eixe mes).\nPrevisió feta al 2008 (previsió d'un màxim molt actiu)\nPrevisió feta al mes de juliol de 2011.(previsió d'un màxim menys actiu que l'anterior)\nCom serà? com ens afectarà? Ho sabrem quan arribarà.\nEl que no hem de ser és catastrofistes, sinó realistes.\nEl que està clar és que a hores d'ara eixim d'un mínim solar, i iniciem un altre màxim solar, com molts que ja hem passat. A partir d'ara el Sol estarà més actiu i per tant les fulguracions i les emissions de massa de la corona solar seran més freqüents, i tot i que no siguen tan importants com el que va passar al 1859, de segur que parlarem d'algunes conseqüències d'aquesta activitat solar.\nAlgunes de les conseqüències, serà que augmentaran el nombre d'aurores polars i australs i que la posssibilitat de fer fotografies com estes augmentarà.\n30 km a l'est de Murmansk (Rússia), 6 d'abril de 2011\nQui sap si podrem arribar a vore de nou aurores des d'Espanay, com de fet ja ha passat per exemple al 1870, o més prop en el temps en 2004, quan per primera vegada es va fotografiar una aurora boreal des del nostre territori, des d'Aras de lo Olmos a la comarca dels Serrans per Joanma Bullón.\nEn estos moments podem dir que tenim al Sol millor i més observat que mai, de manera que tenim la seua activitat seguida al segon per tota una constel.lació de satèl.lits i per observatoris terrestres. D'esta manera podem preveure amb antelació l'arribada de partícules a la Terra i poder preparar alguns protocols de prevenció.\nInformació catastrofista sempre hi haurà. Ara bé si voleu informació en temps quasi real de quina és la situació de l'activitat solar, no dubteu en visitar la pàgina\nPublicado por Oratge RTVV en 12:22 No hay comentarios: Enlaces a esta entrada\nUn mes en plena temporada d'huracans a l'Atlàntic, ..., sense cap huracà.\nLa temporada oficial d'huracans a l'Atlàntic va de l'1 de juny al 30 de novembre. Fora d'este periode poden n'hi haure però les estadístiques mostren que entre estes dos dades es concentra el 97% de depresions, tempestes i ciclons tropicals enregistrats. La major activitat es dóna normalment entre agost i octubre (http://members.tripod.com/~Post_119_Gulfport_MS/tropical.html).\nEncara que algunes previsions anunciaven una temporada relativament activa (http://oratgertvv.blogspot.com/2011/04/com-sera-la-proxima-temporada-dhuracans.html), de moment està sent prou tranquila. Fins ara només hi ha hagut una tempesta tropical, Arlene, entre el 29 de juny i l'1 de juliol, amb ratxes màximes de vent sostingut de poc més de 100 kilòmetres per hora. Així que el mapa de trajectòries de tempestes i ciclons tropicals d'enguany està de moment quasi buit.\nUna depresió tropical es un sistema organitzat de núvols tempestuosos amb vent sostingut màxim de 62 km/h. Quan les tempestes s'organitzen en forma d'espiral girant ciclònicament i les ratxes màximes de vent sostingut arriben fins als 117 km/h, tenim una tempesta tropical, en la que normalment encara no s'ha format el típic ull de l'huracà. És aleshores quan es "bateja" i se li dóna un nom. Estos noms estan predeterminats i ordenats alfabèticament, hi alternant-se noms masculins i femenins. Quan el vent màxim sostingut sobrepassa els 117 km/h es condidera que ja tenim un huracà, que no és sinó la manera d'anomenar els ciclons tropicals a la zona de l'Atlàntic (http://www.aoml.noaa.gov/hrd/tcfaq/tcfaqHED.html). Esta és la llista de noms reservats per a les tempestes i ciclons tropicals des d'enguany fins 2016:\nLa major part d'huracans atlàntics naixen, com a depresions tropicals, en la zona del golf de Guinea, enfront d'Àfrica. Creixen movent-se cap a l'oest fins que arriben a la seua intensitat màxima al voltant del mar Carib i del golf de Mèxic. Normalment moren en entrar a terra o en desplaçar-se més cap al nord, a aigues més fredes. Alehores són absorbits o es transformen en borrasques atlàntiques de latituds mitges i viatgen cap a l'est. Això es pot vore en el següent mapa, que mostra totes les tempestes i huracans de l'any 2005 (http://weather.unisys.com/hurricane/atlantic/ )\nAquell va ser l'any del destructiu Katrina. També va ser l'any amb tants ciclons tropicals que s'acabà la llista de noms i calgué recórrer a lletres greges per batejar-los (alfa, beta, ...). A més, els ciclons tropicals arribaren a territori europeu. Tinguérem la la tempesta tropìcal Delta que afecta les Illes Canàries i Madeira entre el 28 i el 29 de novembre, amb ratxes de vent de fins 250 km/h al cim del Teide (http://www.aemet.es/es/divulgacion/estudios/detalles/Estudio_de_la_tormenta_tropical_Delta).\nTanmateix, encara que en el seu moment va ser objecte de discusió si calia considerar-lo o no cicló tropical, el Vince arribà a Huelva encara amb la força d'una tempesta tropical (http://www.aemet.es/es/divulgacion/estudios/detalles/Consideraciones_sobre_el_ciclon_tropical_Vince; http://www.meteored.com/ram/2219/el-cicln-vince-en-las-cercanas-de-la-pennsula-ibrica/; http://www.youtube.com/watch?v=XiQB7Z9tYnM ).\nPublicado por Oratge RTVV en 16:34 No hay comentarios: Enlaces a esta entrada\nEtiquetas: cicló tropical, huracà\nPublicado por Oratge RTVV en 19:54 No hay comentarios: Enlaces a esta entrada


La direcció del partit socialista considera greu que es desmarqués en el vot del pacte fiscal al Parlament\nARA Barcelona 31/07/2012 09:02\nEl PSC ha renyat el diputat Ernest Maragall per la seva indisciplina en avalar el pacte fiscal en la votació parlamentària. La direcció del partit reclama en una carta amable, però plena de contingut, que Maragall torni l'acta de diputat "per coherència personal, dignitat política i ètica democràtica", segons publiquen aquest dimarts 'El Periódico', 'La Vanguardia' i 'El País'.\nEl secretari d'organització del PSC, Daniel Fernández, argumenta que amb el suport de Maragall al concert econòmic, l'exconseller membre de la secció més catalanista del partit va desobeir la consigna de la direcció del partit, del grup parlamentari, una resolució del consell nacional i el mateix programa del PSC. D'aquesta forma, Ernest Maragall podria seguir els passos del seu germà i expresident de la Generalitat, Pasqual Maragall, que l'octubre del 2007 va renunciar a la seva militància després dels conflictes oberts amb José Montilla i l'aparell del partit.\nAmb tot, sembla que Ernest Maragall no té cap intenció de tornar l'acta de diputat, perquè acaba d'impulsar un fòrum catalanista, Plaça 21, integrat per militants del PSC, ERC i Ciutadans pel canvi que asseguren que no se senten representats per cap dels partits actuals. De fet, en declaracions a 'Catalunya ràdio' aquest matí de dimarts el mateix Maragall ha dit que ja ha respost la carta del partit amb una altra missiva en la qual els anuncia que no pensa deixar el partit ni el Parlament.\nErnest Maragall respon per carta al PSC que no pensa deixar el partit ni el Parlament\nBustos: "Si Maragall no es troba confortable amb el PSC, ha de prendre una decisió"\nEl PSC ajorna la decisió sobre Ernest Maragall i l'insta a fer una "reflexió seriosa"\n“No puc, ni remotament, acceptar ni acollir el teu amable suggeriment”: la carta d'Ernest Maragall al PSC, en 10 frases\nRecoder convida els catalanistes del PSC a seguir l'exemple de Mascarell i apropar-se a CDC


Per desgràcia, quan això passa a convertir-se en el pa de cada dia, de seguida comencen a aparèixer autèntics ximples; així és la naturalesa de l'ésser humà... Passats uns quants anys des d'aquest esdeveniment, ens trobem en una tranquil·la ciutat anomenada Satan City, el nom de la qual ha estat canviat en honor a un dels seus habitants, en míster Satan, ja que tothom creu que ell va ser el salvador del planeta. Què passarà ara en aquest manga shonen? Títol original: Dragon Ball Full Color Saga Bu Vol. 1.\nEn Son Goku ha d'entrar a la torre d'acer de l'Exèrcit de la Cinta Vermella per alliberar l'alcalde d'un poble, presoner a l'últim pis. Però el temible ninja Murasaki, tan patètic com mortal, espera l'heroi d'aquest...


Adéu a Max Von Sydow\nHa començat el rodatge de ‘Sentimental’, la nova comèdia del director Cesc Gay que trasllada a la gran pantalla l’obra teatral ‘Els veïns de dalt’, escrita i dirigida pel mateix Gay i que va suposar el seu debut teatral. El guió transcorre en una sola vetllada a casa de Julio i Ana, una parella que porta 15 anys de relació. El seu dia a dia ha acabat amb la seva passió i se’ls ha menjat la rutina i la monotonia. Aquesta nit han convidat Salva i Laura, els seus veïns de dalt, una parella més jove que des de la seva arribada els va rebre afectuosament però amb el temps, s’han convertit en excessivament sorollosos i ara són una molèstia per a Julio i Ana. El sopar posarà al descobert diversos secrets i revelacions. Els amfitrions estan intepretats per Javier Cámara (en el seu quart treball a les ordres del director després de ‘Ficció’, ‘Una pistola en cada mano’ i Truman) i l’argentina Griselda Siciliani, que debuta al cinema espanyol amb aquesta proposta, mentre que Alberto San Juan (també present a ‘Una pistola en cada mano’) i Belén Cuesta (que continua en el gènere còmic després d’ Hasta que la boda nos separe) donen vida als veïns. La pel·lícula no té data d’estrena confirmada.\nOLIVIA WILDE TORNA A DIRIGIR\nDesprés del seu aplaudit debut darrera de la càmara amb la comèdia ‘Súper empollonas’, guardonat amb el premi Independent Spirit Award a la millor òpera prima, l’actriu Olivia Wilde (a qui enguany hem vist en el darrer treball de Clint Eastwood, Richard Jewell) tornarà a dirigir. Pel seu segon film canviarà de gènere passant-se al biopic ‘Perfect’, inspirat en la història de Kerri Strug, gimnasta artística triomfadora de les olimpíades d’Atlanta celebrades l’any 1996. El film narra el dur entrenament de l’esportista i com va aconseguir medalla competint amb els dos lligaments d’un turmell torçats i també amb una greu lesió als tendons, un cop acabada la prova no podia ni aguantar-se dreta. El guió, obra de Ronnie Sandahl, trasllada a la gran pantalla l’autobiografia ‘Landing of my feet, a diary of dreams’ de la mateixa Strug. Encara no es coneix quina actriu donarà vida a la protagonista d’aquest projecte, que encara no té dates de rodatge ni d’estrena anunciades.\nHA MORT L' ACTOR MAX VON SYDOW\nL’ actor Max Von Sydow (10/04/1929 – 09/03/2020) ha mort als 90 anys. Va debutar a la gran pantalla a la seva Suècia natal l’any 1949 a ‘Solo una madre’ d’Alf Sjöberg amb qui repetiria dos anys després a ‘La señorita Julie’. Posteriorment va conèixer el cèlebre cineasta Ingmar Bergman i es va convertir en el seu actor fetitxe. Junts van rodar 11 films: ‘Fresas salvajes’ (1957), ‘El séptimo sello’ (1957), ‘En el umbral de la vida’ (1958), ‘El rostro’ (1958), ‘El manantial de la doncella’ (1960), ‘Como un espejo’ (1961), ‘Los comulgantes’ (1963), ‘La vergüenza’ (1968), ‘La hora del lobo’ (1968), ‘Pasión’ (1969) i ‘La carcoma’ (1971). El 1965 va debutar a Hollywood amb ‘El precio de una cabeza’ de Serge Bourguigon. Altres títols destacats de la seva dilatada trajectòria són ‘La historia más grande jamás contada’ i ‘Hawaii’ (1966), ‘El exorcista’ (1973) i la seva seqüela 4 anys després, ‘Los tres días del cóndor’ (1975), ‘La muerte en directo’ i ‘Flash Gordon’ (1980), ‘Evasión o victoria’ (1981), ‘Conan el bárbaro’ (1982), ‘Nunca digas nunca jamás’ (1983), ‘Dune’ (1984), ‘Hannah y sus hermanas’ (1986), ‘Pelle el conquistador’ (1987) per la que va ser nominat a l’oscar al millor actor, ‘Las mejores intenciones’ (1992), ‘Juez Dredd’ (1995), ‘Más allá de los sueños’ (1998), ‘Intacto’ (2001), ‘Minority report’ (2002), ‘La escafandra y la mariposa’ (2007), ‘Robin Hood’ i ‘Shutter Island’ (2010), ‘Tan fuerte, tan cerca’ (2011) per la que va ser nominat a l’oscar al millor actor secundari i El despertar de la fuerza (2016). La seva darrera aparició a la gran pantalla va ser l’any 2018 a ‘Kursk’ de Thomas Vinterberg. D.E.P…\n« Pedro Almodóvar, curt i llargmetratge\nIsabel Coixet dirigeix ‘Nieva en Benidorm’ »


Els espectadors que van aguantar en les seues cadires la forta tempesta del 22 d'abril de 2012 van poder contemplar una cuidada alferecia mora. Amb els banderins de la filà Benimerines i un minaret àrab s'iniciava el boato de l'alférez moro Cana. El cabo batidor de l'esquadra de blancs va sofrir una caiguda del cavall degut a que els carrers estaven banyats. Amb la marxa mora "Benimerines" un grup de tuaregs arrastrava moltes jaimes entre xiquetes per simular un assentament del desert. Al principi del boato la marxa mora protagonista va ser "El guerrero", dedicada a l'anterior alférez benimerí de 1998. Un sumptuós ballet creat per Lucia Alòs mostrava la sensualitat de les mullers nòmades, guerreres i al mateix temps divines ballarines que portaven rastes i flors entre un difícil pentinat. Amb unes urpes a les mans i uns bombatxos grocs arrancaren els aplaudiments del públic baix els paraigües gràcies als moviments sinuosos. Una carrossa transportava a les arqueres de Zenina vestides de blau i blanc per Santi Carbonell. Les xirimites interpretaven la marxa "Zoc" per a que unes palmiteres menejaren el melic amb erotisme. Portaven uns ventalls de plomes blanques per fer-se aire i un llarg mocador al cap. El trage de Santi Carbonell destacava per la falda blanca entre teles marrons i múltiples detalls. La porta de Féz servia de pòrtic per a les guerreres amb llançes, lluint un colorit vestit on la curta falda taronja s'unia a la jaqueta blava per mitjà d'un ample cinturó de cuir. El turbant roig i blanc destacava per unes xicotetes plomes de pavo real. Darrere uns moros de blanc i taronja amb turbant negre i unes artesanes repartien peçes de fang al públic, que podia observar de prop un trage blanc, roig i ocre. "Noches de Arabia" acompanyava a l'alfarer que fabricava botiges de fang en directe sobre una carrossa moruna. Uns homes de tostat amb capes marrons apareixien davant un cavall de raça frisona de color negre mentre la peça musical "Alaia" feia dansar al ballet Gawazi que portava uns vels ocres. Un senzill trage blanc amb una volàtil falda blava van elegir les ballarines per a representar les gitanes del desert. Les descendents de la coreògrafa Ana Calvo li rendien tribut al cabo batidor de l'esquadra de negres. Per motius interns la filà Benimerines va decidir que l'esquadra de negres desfilara al mig del seguici de l'alférez moro i no al final com ve sent habitual. Així que mentre la nit es feia fosca i la pluja arreciava, l'esquadra de negres marxava al pas de "Paco el chollat". L'esquadra de negres va ser dissenyada per un dels propis esquadrers: Paco Verdú. Un disseny correcte i ple de detalls com les pells de tigre o l'estrela de cinc puntes. Teles blaves i blanques com el maquillatge, alguns tocs de negre, una daga penjant de la falda i metalls daurats i platejats ben conjuntats. El turbant podria qualificar-se d'original per mesclar metall i el negre benimerí junt al blanc de les teles. La novetat eren unes plomes a un costat del turbant que el feien diferent a lo vist fins el moment a les Festes d'Alcoi. Unes dones de blanc amb nombrosos detalls obrien pas als camells i un grup d'abanderats negres. Per a sorpresa de molts, un trepidant ballet guerrer feia acte de presència. Virginia Bolufer va mostrar un ball ràpid i africà amb un maquillatge massai i ple de moviment gràcies a l'adaptació "Alkarís". Els colors vius com el groc i el verd clar amb alguns tocs de lila conformaven un trage que va destacar per la capa i les tires a les mans. I un nou dissenyador es presentava per tancar l'alferecia mora creant el seguici personal de l'alférez benimerí. David Verdú s'ha consolidat al mon fester creant la guàrdia de l'alférez moro de negre i blanc amb escut i llança i les llanterneres de taronja i blanc. Els cavallers i dames saludaven tots junts en dos llargues plataformes fetes d'arena del desert. Els colors predominants foren el roig, el negre i el blanc. A l'última carrossa apareixien les favorites de taronja, negre i blanc que baix la il·luminació de l'enramada d'arcs lluïen els seus brodats i disfrutaven del moment a pesar de l'aigua. La dona de l'alférez duia una llarga ploma taronja al final de la caputxa turbant. En canvi, l'alférez moro Juan Antonio Canalejas vestia com un líder d'una expedició nòmada. El vestit de David Verdú incorporava pells, cuiro i formes geomètriques a la falda blanca. Altres teles marrons i negres ocupaven tot el cos de l'alférez Juan Antonio Canalejas, fins i tot portava guants a les mans que sostenien una espindarga. El turbant tenia pèls de cavall, un imaginatiu detall que no va passar desapercebut. Els guardians, vestits de blanc i negre amb una corassa metàl·lica, custodiaven les esquenes de l'alférez. Una jaima amb palmeres tancava la gran carrossa. El públic escoltava amb atenció l'última estrena musical amb un títol suggeridor que desvetllava a qui anava dedicada: "Al-faris". A pesar d'alguns talls, l'alferecia de la filà Benimerines va ser preciosa i per moltes polèmiques que haguera ocasionat, el final de l'Entrada Mora 2012 va lluir molt.


Prop de 50.000 persones han donat sang durant els mesos de pandèmia - EbreDigital.cat\nUnes 50.000 persones han donat sang durant els darrers tres mesos de pandèmia a Catalunya, és a dir, des de l’inici de l’estat d’alarma fins a dia d’avui. Coincidint amb el dia Mundial del Donant de Sang, que se celebra el 14 de juny, el president Quim Torra ha participat en una jornada de donació al Palau de la Generalitat i ha agraït “el gest de solidaritat inoblidable” de tots els voluntaris i donants. “Honora el país saber que 50.000 persones van seguir donant sang en un moment en què per anar als hospitals havies de vèncer certes pors i prevencions“, ha dit Torra en declaracions als mitjans abans de donar sang.\nEl president ha destacat també el “goig” de tornar a tenir voluntaris del Banc de Sang i Teixits en una de les sales de Palau habilitades amb llits i equipament i ha assegurat que enguany l’exercici de “solidaritat” en ple confinament “ha estat doble“.\n“L’agraïment ha de ser doble“, ha reiterat apuntant que malgrat la covid-19 hi ha hagut persones que han volgut seguir “salvant vides“. En aquest sentit, ha recordat que calen 800 donants cada dia. També ha posat en valor la tasca de dels professionals sanitaris i ha assenyalat que les donacions no només han servit a hospitals catalans sinó també a altres centres de l’estat espanyol.\nPer la seva banda, el president de Creu Roja Catalunya, Josep Quitet, ha remarcat la solidaritat que hi ha hagut durant la pandèmia. “En una emergència continuem estant a primera fila“, ha dit celebrant també que en els darrers tres mesos l’entitat hagi sumat 4.000 voluntaris nous, la majoria dels quals gent jove.


Marató Fotogràfica de Natura aquest dissabte al Parc d’Olèrdola — Ajuntament d'Olèrdola\n19:06 del 09 de maig de 2021\nMarató Fotogràfica de Natura aquest dissabte al Parc d’Olèrdola\nMarató Fotogràfica de Natura aquest dissabte al Parc d’Olèrdola La Marató compta amb la col·laboració de l’AFM i es dedicarà a recollir imatges de flora i fauna del parc http://www.olerdola.cat/news/marato-fotografica-de-natura-aquest-dissabte-al-parc-d2019olerdola http://www.olerdola.cat/news/marato-fotografica-de-natura-aquest-dissabte-al-parc-d2019olerdola/@@download/image/MaratóFotos.jpg\nLa Marató compta amb la col·laboració de l’AFM i es dedicarà a recollir imatges de flora i fauna del parc\nCoincidint amb el cap de setmana de les Jornades Europees de Patrimoni Cultural, aquest dissabte té lloc la segona edició la Marató Fotogràfica de Natura del Parc d’Olèrdola. L’activitat l’organitza el Departament de Cultura de la Generalitat, ens gestor del Conjunt Monumental d’Olèrdola, i compta enguany amb la col·laboració i assessorament de l’Associació Fotogràfica de Moja.\nLa Marató s’inicia a les 9 del matí, des del pàrquing del Castell d’Olèrdola, i suposa que els participants realitzin fotografies de la temàtica de natura durant 4 hores. Xavi Fernàndez, informador del Conjunt Monumental d’Olèrdola, indicava que aquesta Marató fotogràfica no competitiva té el propòsit de fer un recull del màxim nombre d’espècies de flora i fauna del Parc d’Olèrdola. Un recull dels anys 50 detallava fins a 500 espècies de plantes a la zona, però els botànics asseguren que és més que probable que existeixin moltes més.(àudio)\nL’activitat és oberta a tothom i l’Associació Fotogràfica de Moja assessorarà en la tècnica de la Fotografia de Natura. (àudio)\nPreferentment, les espècies a fotografiar haurien de ser les que es trobin en esqueis, penya-segats i rocallisos. També les que es trobin en els boscos d’alzinar amb brolla i pinedes. Enguany la proposta és que les fotografies siguin captades en l’entorn natural proper al Conjunt Monumental. (àudio)\nEls participants disposaran de dues setmanes per reenviar les fotografies per correu electrònic , amb la marca d’aigua de l’autor, a naturaparcdolerdola@gmail.com. Les fotos, un cop identificades, es publicaran en un blog de nova creació, amb les dades taxonòmiques i el nom de l’autor.\nEls participants confirmats hauran d’autoritzar expressament a publicar les fotos de la seva propietat enviades, que apareixeran exclusivament en aquest blog, només per ser catalogades i fer-ne difusió de les espècies que puguin ser trobades al Parc d’Olèrdola. Les dades dels participants, segons el que estableix la Llei Orgànica de protecció de dades de caràcter personal, podran ser objecte de rectificació o cancel·lació, a petició de la persona interessada.\nEscolta l'entrevista a Xavi Fernàndez, realitzada per Canal 20-Ràdio Olèrdola, clicant aquí


1 min. Madrid 26/06/2015 20:29\n651x366 El traspàs de la cartera del ministeri d'Educació i Cultura de José Ignacio Wert a Méndez de Vigo / EFE El traspàs de la cartera del ministeri d'Educació i Cultura de José Ignacio Wert a Méndez de Vigo / EFE\nJosé Ignacio Wert s'acomiada de ministre d'Educació amb agraïments, però també amb cert ressentiments. Abans de lliurar la cartera d'Educació a Íñigo Méndez de Vigo, fins ara secretari d'estat per a la Unió Europea, ha volgut parafrasejar dos versos del poema 'If' de Rudyard Kipling, que tot i "no ser-ne entusiasta en el món educatiu té molta fama". Un poema que tracta de "la forja del caràcter i dels valors", ha dit. Els dos versos en qüestió, que han servit a Wert "sempre de guia i orientació", diuen: 'If you can meet with Triumf and Disaster / And treat those two impostors just the same'. Traduït: 'Si pots trobar-te amb el Triomf i el Desastre / i tractar aquests dos impostors de la mateixa manera".\nEl fins ara ministre d'Educació considera que els ha conegut tots dos, però que sobretot ha tingut "un tracte molt estret amb el desastre". "Tot i els meus esforços no he aconseguit la familiaritat a què aspirava amb el primer, amb el triomf", ha admès.\nMéndez de Vigo: un 'grande' d'Espanya amb pedigrí europeu i bel·ligerant contra la independència


La poesia multidisciplinària de Javier Gallego, a "El grito en el cielo" | Barcelona Cultura\n20.30 (exhaurides) i 21.30 h\nLa poesia multidisciplinària de Javier Gallego, a "El grito en el cielo"\nTot un mite de la ràdio, Javier Gallego "Crudo", omple l'Antic Teatre de poesia i alguna cosa més. El veureu recitar els versos del seu poemari El grito en el cielo acompanyat de la música dels Seward (a la foto) i de peces de videoart de Los Voluble i McNulty Postproducción.\nEl protagonista de la nit de l'1 de febrer a l'Antic Teatre serà un personatge singular que és periodista, escriptor i músic. Toca a la banda Forasteros i, com veureu, és poeta, però segur que molts el coneixeran com el creador de Carne Cruda, un programa de ràdio crític, incisiu i compromès que va rebre un premi Ondas el 2012, quan ja havia estat cancel·lat a Radio 3, i que va reviure posteriorment a la Cadena Ser.\nEl mateix Javier Gallego s'encarregarà de recitar els seus poemes sobre l'escenari de l'Antic Teatre. No ho farà sol, però, ja que les seves paraules es barrejaran amb la música dels Seward, una banda liderada per Adriano Galante que lliga música i poesia amb una proposta original i diferent (hi ha qui diu que els seves actuacions són "performances sòniques") que s'entesten a difondre mitjançant el boca-orella i prescindint de les xarxes socials.\nAmb els Seward i Javier Gallego, pujaran a l'escenari les peces de videoart que han realitzat Los Voluble (un col·lectiu dedicat a l'experimentació audiovisual i l'activisme social) i Mcnulty Postproducción. El resultat seran un conjunt de peces estimulants que combinen poesies com Un maravilloso final amb el talent musical de la banda barcelonina i una tria d'imatges hipnòtiques.\nCrits de dolor esgarrifosos, poemes irats, versos que parlen d'amor... Tot ho trobareu en un espectacle pluridisciplinari on Javier Gallego i els seus acompanyants tant us sorprendrà parlant-vos de sentiments com atacant amb ferocitat les nafres del sistema.\nCita, doncs, amb la poesia més compromesa, la música més innovadora i les imatges més estimulants en la presentació d'El grito en el cielo, un poemari que potser farà que us comenceu a mirar la poesia d'una manera nova.\n'Dona-Foc, la dona que es crema': poesia, teatre i música a Can Clariana Cultural\nFugen de la prepotència, de la hipocresia i del masclisme, d'aquí el nom d'una companyia que planta cara a...


El Govern crearà un nou 'comitè de savis' per regular el tot inclòs\nAquest tipus d'oferta ha augmentat un 60% el darrer any a Balears\nJoan Carles Palos | 11 febrer 2005\nEl Govern té intenció de crear un nou «comitè de savis» que «lluny de les demagògies polítiques» sigui capaç de definir i regular el tot inclòs. El conseller de Turisme, Joan Flaquer, anuncià ahir aquesta proposta que ja anticipà el president Matas el novembre passat a la fira turística de Londres i que ve a situar el dabat turístic a l'alçada de l'estatutari.\nAixí mateix, aquesta comissió d'experts de «reconegut prestigi, despolititzats i de perfil més bé tècnic» tendrà la responsabilitat de dimensionar el debat al voltant d'un tipus d'oferta que ja desenvolupen devers 160 establiments de les Balears, un 60% més que el 2003. Flaquer explicà que el grup de «savis» estarà integrat per 9 membres, quatre els designarà el Govern i els altres cinc els diferents partits polítics amb representació parlamentària.\nLa voluntat de l'Executiu autonòmic és arribar a disposar d'un text articulat que permeti garantir uns estàndards de qualitat del tot inclòs i la millor fórmula de comercialització del producte. En aquest sentit, Flaquer no volgué fixar cap termini als treballs de la comissió d'experts. «Tan sols desitjam que una vegada constituïda, d'aquí a dues setmanes, de la seva feina surtin unes conclusions que es puguin elevar al Consell de Govern en forma de projecte de llei», afirmà.\nAlhora, es crearà una comissió no permanent al Parlament per a l'estudi del tot inclòs. En ella hi tendran cabuda els agents socials, ja que «el diàleg amb els empresaris i el sindicat té altres àmbits que no han d'interferir la feina dels experts», explicà Flaquer, tot i que les sessions de la Mesa de Diàleg Social sobre turisme estiguin ara mateix aturades.\nParal·lelament, es prosseguirà el procés d'inspecció dels establiments turístics balears que oferten tot inclòs. El director general d'Ordenació Turística, Josep Aloy, explicà que la Conselleria té oberts 18 expedients per infraccions detectades a hotels i apartaments. Tot i això, «no hem registrat cap denúncia ni cap queixa. Tampoc hem rebut cap allau de reclamacions», admeté.\nQuant a la perspectiva del sector, el president de la patronal hotelera, Pere Cañellas, tornà a criticar l'actitud intervencionista del Govern. «Pensam que el mercat no hauria de tenir interferències del sector públic», argumentà Cañellas, qui es mostrà respectuós amb la proposta del conseller.


Les dues dives llatines han confirmat a les xarxes socials que compartiran escenari a l'estadi Hard Rock de Miami\nMiami - Divendres, 27/09/2019 - 19:20\nJennifer Lopez i Shakira cantaran en el cobejat descans de la Super Bowl, la final de la lliga professional de futbol americà dels Estats Units, que es disputarà a l' estadi Hard Rock de Miami el 2 de febrer del 2020.\nLes artistes, els noms de les quals circulaven amb el de Taylor Swift com les estrelles que es podrien encarregar del tradicional concert en el descans del partit, van publicar fotos amb la notícia.\n«Dues reines per primera vegada juntes a l'escenari més gran del món. Benvingudes Jennifer López i Shakira a la mitja part», va dir per la seva banda a Twitter la firma Pepsi, el principal patrocinador de la lliga de futbol americà (NFL).\nPoc abans, tant Shakira com Jennifer López van publicar en els seus comptes d'Instagram una fotografia de l'altra, juntament amb missatges en què la colombiana deia «prepara't», mentre que la novaiorquesa avançava: «Això està passant».\nGet ready ��02.02.20\nUna publicació compartida de Shakira (@shakira) el 26 Sep, 2019 a les 12:33 PDT\n«El món en flames»\nMinuts més tard, van publicar ja una fotografia de totes dues juntes, juntament amb el logotip de la Super Bowl. Jennifer Lopez avisava que en el concert «posaran el món en flames» i la cantant de Barranquilla va indicar: «¡No hi ha res més gran que això! Estic molt emocionada per participar en la Super Bowl».\nL'actuació a la mitja part de la Super Bowl és un autèntic esdeveniment mundial, que atreu tanta atenció com el partit per si mateix, i és considerat un dels esdeveniments televisius més grans del planeta, amb 98,9 milions de teleespectadors només als Estats Units.\nEl 2019, els encarregats del segment van ser la banda Maroon 5, amb els rapers Big Boi i Travis Scott. Anteriorment, van estar a l'escenari Justin Timberlake (2018), Lady Gaga (2017), Coldplay (2016), Katy Perry (2015), Bruno Mars (2014) i Beyoncé (2013).\nEls havien precedit llegendes de la música com ara Michael Jackson, Madonna, The Rolling Stones i Prince, entre molts d'altres.\nJennifer López, que viu a Miami des de fa dos anys, va dir a Efe en una entrevista recent «que seria un honor» ser part de la Super Bowl, un esdeveniment que es veia religiosament a casa seva, ja que el seu pare és fanàtic del futbol americà.\nDes de fa temps es comentava sobre la possibilitat que la cantant novaiorquesa d'origen porto-riqueny s'encarregués d'aquesta actuació, suposició que ella mateixa va alimentar recentment quan va publicar un vídeo en el seu compte d'Instagram en què deia que el futbol americà finalment havia tornat i que aquesta temporada és «especial».\nLa 54a edició de la Super Bowl es durà a terme el 2 de febrer al Hard Rock Stadium, a Miami, que organitzarà per sisena vegada en la seva història la disputa de la gran final de l'NFL.\nLa relliscada de Lady Gaga i altres coses que no vas veure de la Super Bowl\nTemes: Super Bowl Jennifer Lopez Shakira


La fi dels dies ambigus (Joan M. Tresserras)\n4 min. 27/03/2014 00:00\nA més, aquests dies, mentre va fent-se més visible la profunditat de les transformacions en marxa, són d’una intensitat especial perquè tenim fixada una data pròxima en el calendari: el 9 de novembre. I perquè tenim el propòsit de no retrocedir en l’objectiu: volem votar i votarem.\nJa som en els mesos decisius i no podem malmetre l’oportunitat. Més encara: la insistència de l’Estat a negar-nos el dret a decidir ha donat encara més relleu al 9 de novembre. L’ha convertit en una data de batalla. Perquè resultarà evident per a tothom que, si votem -sense menystenir, esclar, el caràcter de la votació i el resultat-, haurem guanyat. Si votem, haurem imposat la nostra voluntat i exercit el nostre dret davant les maniobres i obstruccions de l’Estat. I haurem encetat la desvinculació política i institucional amb una victòria d’un significat extraordinari: nosaltres, els febles, haurem fet valer la via democràtica davant dels qui ens la negaven per mantenir la seva dominació, el seu abús de poder.\nPerò compte! Si el 9 de novembre no podem votar, l’Estat ens haurà vençut. Les seves armes s’hauran demostrat efectives. I nosaltres, tot i el caràcter democràtic dels nostres procediments, si no podem votar, haurem retrocedit. Ni que sigui provisionalment.\nTenim una ciutadania mobilitzada; un pacte amb una àmplia majoria política i parlamentària; un propòsit i una data. I necessitem segellar el trajecte recorregut amb una victòria contundent davant l’Estat. Per desbordar-lo. Per saber que podem traduir la força i la convicció del moviment cívic en un resultat polític efectiu. Per refermar que el procés emprès és imparable. La derrota -no poder votar- tancaria aquesta etapa i ens deixaria un regust agre i molts dubtes. No seria definitiva, però l’Estat en sortiria molt reforçat i envalentit en contra de les nostres aspiracions.\nEn les eleccions europees, en la preparació de l’Onze de Setembre i en el blindatge del 9 de novembre es començarà a concretar la possibilitat d’assolir la independència en el curt termini. És un moment decisiu i no podem flaquejar. Hem de ser conscients que, si cedim, l’alternativa no serà pas quedar-nos com estem. Perquè la reacció de l’Estat serà proporcional a la intransigència exhibida fins ara o pitjor. Així, doncs, posem-nos a punt. A treballar junts. Convençuts que sabem què ens hi juguem, que ha costat molt disposar de l’oportunitat, i que no la desaprofitarem.


Sara Vilà: “Aquesta llei és una qüestió de justícia per als descendents d’espanyols que van haver de deixar el seu país de manera forçada o que van ser víctimes de la persecució política”\nEn Comú Podem ha registrat de nou al Senat una Proposició de Llei en matèria de concessió de la nacionalitat espanyola als descendents nascuts a l’estranger de progenitors espanyols. Aquesta iniciativa parlamentària, que es va posar en marxa en l’anterior legislatura i la presa en consideració de la qual va ser aprovada per la Cambra Alta, s’ha elaborat juntament amb el Centre de Descendents d’Espanyols Units (Ce.DEU). Aquesta agrupació porta anys denunciant les manques de la disposició setena de la Llei de Memòria Històrica que regula aquesta qüestió i exigint una legislació d’acord amb la situació de molts dels descendents d’emigrats.\nEl propi Ce.DEU afirma “veure amb esperança aquesta proposició de llei a la que dóna suport plenament” perquè “és una reparació històrica per a aquells fills i néts d’espanyols que se senten espanyols”. Per a Juan Manuel de Hoz, un dels portaveus del col·lectiu, la proposició de llei pot ajudar a “retornar la identitat d’aquells que, sent espanyols, es van veure injustament privats de la seva nacionalitat”. De Hoz llança a més un missatge al conjunt de forces polítiques instant que “tots els grups polítics obrin en conseqüència amb els seus valors, perquè seria molt trist que Espanya torni a posar-se de perfil, donant l’esquena a aquells fills i néts d’emigrants que estimen la terra dels seus familiars emigrats”.\nAquests buits legislatius provoquen casos com el de famílies de pares espanyols en les quals alguns descendents sí que tenen la nacionalitat i uns altres no en funció de si eren o no majors d’edat quan va entrar en vigor la disposició setena; o excepcions com la dels néts d’espanyoles casades amb un no espanyol abans de l’entrada en vigor de la Constitució de 1978, data fins la qual no es va poder transmetre la nacionalitat.\nSara Vilà, senadora d’En Comú Podem i impulsora de la proposició de llei, lamenta que la iniciativa no pogués ser aprovada definitivament la legislatura passada i recorda que “hi ha moltíssims afectats i afectades que esperen amb emoció la seva nacionalitat espanyola”. “La Llei de Memòria Històrica i el Codi Civil es van oblidar d’aquests descendents d’espanyols que van haver de deixar el seu país de manera forçada o que van ser víctimes de la persecució política, per la qual cosa reparar aquest error és una qüestió de justícia”, afirma.\nL’objectiu d’aquesta llei impulsada per Esquerra Confederal (Catalunya En Comú Podem, Adelante Andalucía, Més Per Mallorca, Compromís i Más Madrid ) és, per tant, reparar situacions injustes o asimètriques sorgides per la falta de reconeixement de la nacionalitat a certs casos específics de descendents d’espanyols i espanyoles.