Intro Tropik S.A. Socors, la selva és de plàstic\nEl desert és buit, el buit et porta a l’interior, als teus deserts, fins que l’exterior et reclama, l’exuberància de la visió et posseeix, els teus sentits animals es desperten. Sóc un home, i potser mai podré tornar al paradís.\nExisteix, existeix cada cop més lluny, algun lloc on la vida es desborda i respira el planeta: l’última bombolla de natura, l’últim racó on un home és capaç d’arribar a ser un animal instintivament intel·ligent. La selva tropical, ubicada al món dels canvis i les varietats, amb el més ampli repertori de formes i colors, amb la més amplia gamma de variants climàtiques i espècies vives, representa una coordinació natural de milions i milions d’éssers vius en convivència, un lloc on l’abundància aparentment caòtica amaga un equilibri microscòpic, que insinua una vegada més la inacabable capacitat de la Mare Natura per a assegurar i garantir la permanència de l’única i veritable raó: la vida i la seva festa de la diversitat...però la selva es va fent humana, es torna de plàstic...una selva de brossa...\nProducció o destrucció, explicació o excusa…la nostra paraula és l’atzar. L’atzar i la vida, la selva i el planeta, l’home i el plàstic. La natura és més bella que Afrodita, l’ésser humà és més lleig que la brossa. Salvem el món, unim les nostres mans, sempre un amic ens salvarà… Provoquem més contaminació, clonem a tots els malalts, fabriquem noves malalties, caguem-nos l’un a l’altre i mengem els nostres vòmits: la merda mola, la merda és guai…la merda és Afrodita.Potser ens estem plastificant. Potser l’home es convertirà en plàstic-man: l’home de plàstic, l’home d’usar i tirar. Un home perfectament artificial, sense deficiències emocionals ni defectes de personalitat. És així. El futur és postís. La natura ja no és maca perquè dir això és comercial. Ara s’ha de plastificar tot. Aquest home serà increïble, podrà realitzar-se sense moure’s del sofà. Fins i tot podrà pijar un botó i que algú visqui aquell dia per ell, que li facin la feina, fins i tot la d’existir. Serà perfecte, mai dubtarà, no tindrà problemes de salut ni haurà de decidir res. L’home, l’animal pitjabotons és a punt d’arribar...\nQuan no quedi més natura la pintarem...i si no queda bé...la llencem...


Trobada socio-esportiva de les escoles Sínguerlin i ASPACE\nEl dilluns passat, 12 de desembre, vam realitzar una trobada socio-esportiva entre els alumnes dels grups D1 i E1 i els alumnes de 1r de l'ESO de l'Escola Singuerlín de Santa Coloma de Gramenet.\nLa jornada va consistir a jugar al "Joc de l'Oca Esportiva" realitzant 3 grups en els quals hi havia nois i noies de les dues escoles barrejats. L'objectiu de la trobada va ser fomentar la relació entre nois i noies de diferents centres i amb diferents capacitats, gaudint de l'activitat física, tot utilitzant un joc de taula popular i realitzant activitats pròpies de l'educació i els principis de l'aprenentatge cooperatiu.\nA més, els alumnes de la nostra escola van tenir l'oportunitat d'ensenyar les seves classes i d’explicar les diferents activitats que duen a terme diàriament. També els hi van ensenyar: les adaptacions que necessiten alguns nois per accedir a l'ordinador, adaptacions per facilitar l'autonomia en el menjar i quins són els sistemes alternatius i augmentatius que utilitzen els alumnes que tenen dificultats per comunicar-se oralment. A més a més d'ensenyar les seves aules també els hi van ensenyar l'hort, la taula de cultiu i el compostador que tenim al pati de l'escola.\nDurant tot aquest recorregut van aparèixer dubtes i curiositats dels alumnes "m'ha sorprès les classes que són molt diferents de les que tenim a l'ESO i els grups són més petits", "què he d'estudiar per treballar aquí?".\nEn un principi, els nois i noies d'ambdós centres es mostraven avergonyits i es miraven amb respecte però també amb ganes de saber què faríem. Gràcies als jocs i a les diferents dinàmiques, van anar perdent la vergonya i van poder gaudir d'una "jornada agradable i divertida", com va comentar una noia de l'escola Singuerlín.\nUna mestra de l'escola Singuerlín va fer la reflexió que "alguns alumnes anaven amb prejudicis previs, fins i tot, alguns dient que no estan acostumats però cada minut juga a favor; a més temps més oportunitats. Vull agrair l'oportunitat d'anar-hi".\nUna alumna de la nostra escola expressava que havia estat "una molt bona experiència compartir el matí amb tots aquests nois i noies".\nUna jornada plena de sorpreses, nous aprenentatges, intercanvis de mirades, somriures i complicitat. Una trobada per repetir: L'escola de Singuerlín ens convida a anar a la seva escola!


L’adaptació italiana de “Polseres vermelles” s’estrenarà al gener a la RAI1 – Barnafotopress\nPublicado por kferriz el octubre 31, 2013\nEl 15 de gener s’estrena a la RAI1, “Braccialetti rossi”, l’adaptació de la sèrie dirigida per Pau Freixas, creada per Albert Espinosa i produïda per TV3 i Filmax, “Polseres vermelles”, que acaba de guanyar un Premi Ondas a la millor sèrie de televisió a nivell estatal.\n“Braccialetti rossi” es va començar a rodar el 15 de juliol a la Pulla, al sud d’Itàlia. Una adaptació escrita per Sandro Petraglia i sota la direcció de Giacomo Campiotti, un expert en grans produccions italianes i amb una gran carrera televisiva. Aquest és el primer país on es duu a terme l’adaptació de la sèrie, que serà emesa per RAI1 a partir del 15 de gener amb el títol de “Braccialetti rossi”. Per aquesta cadena líder italiana es tracta d’una de les apostes important de ficció per a la temporada que ve.\nL’adaptació és possible gràcies a la coproducció entre la productora espanyola Big Bang Media (“Homicidios”), la italiana Palomar amb RaiFiction (“Il Commissario Montalbano”, un gran fenomen televisiu a Itàlia i basat en les novel·les d’Andrea Camilleri”) i Funwood Ibérica.\n“Braccialetti rossi” tindrà sis capítols, segons ha explicat Albert Espinosa” a “El matins de Catalunya Ràdio”, amb Mònica Terribas. Cada capítol de la producció italiana serà com dos de la sèrie original. Una adaptació en què, segons Espinosa, “han copiat molt l’essència, perquè van parlar amb el Pau i amb mi i han copiat molt l’essència del que era el Polseres original i han viscut junts tots els polseres allà, en una mateixa casa, durant quatre mesos, i jo crec que serà una adaptació preciosa”.\nAquests “braccialetti” són: Carmine Bruschini (Leo, «el líder»), Brando Pacitto (Vale, el segon líder), Aurora Ruffino (Cristina, «la noia»); Pio Luigi Piscicelli (Toni «el llest»), Mirko Trovato (Davide «el guapo») i Lorenzo Guidi, (Rocco «l’imprescindible»).\nLa música, tan imprescindible en la sèrie “Polseres vermelles”, també ha estat tractada amb cura per a l’adaptació italiana. En la banda sonora de “Braccialetti rossi” hi participaran artistes de primera categoria ja confirmats, com Laura Pausini, Tiziano Ferro, Vasco Rossi i Emma.\nEspinosa, també en declaracions a “El matins de Catalunya Ràdio”, amb Mònica Terribas, s’ha mostrat eufòric per la notícia del Premi Ondas a la millor sèrie estatal que es va saber ahir: “amb aquesta sèrie és un no parar de felicitat, però ahir va ser desbordant perquè no ho esperàvem. Amb el primer que vaig parlar va ser amb el Pau i realment una felicitat de, de que és un premi per a tot l’equip i una sensació increïble”.\n“Polseres vermelles” ha traspassat fronteres a través de Filmax, qui s’encarrega de la distribució internacional de la sèrie. Ja s’ha pogut veure a les espanyoles Antena 3, Neox i TNT, on també van provocar una autèntica allau de fans, a la mexicana TV Azteca i a la nord-americana VME. La sèrie s’emet des del 18 de setembre al canal argenti Telefé amb un gran èxit d’audiència.\n“Braccialetti rossi”Polseres VermellesPulseras Rojas\nEntrada anterior Premios Ondas 2013, los premiados. La gala de entrega de los premios se celebrará el 20 de noviembre en el Gran Teatre del Liceu\nEntrada siguiente TVE Catalunya estrena aquest diumenge un espai sobre la col·lecció d’art del publicista Lluís Bassat, «Col·lecció Bassat d’art contemporani»


Com cuidar la nostra pell\nLa nostra pell precisa d'una cura interna, a través d'una alimentació el més neta possible, i d'una cura externa, a través, per exemple, de la cosmètica natural.\nPerò han de ser aquests tractaments diaris? Sí, uns han de dur-se a terme diàriament, i altres en canvi, periòdicament, per exemple, cada quinze dies.\nTractaments diaris de la nostra pell\nCom qualsevol ésser viu de la naturalesa, la pell necessita netejar-se, oxigenar-se, tonificar-se i alimentar-se, és a dir, s'ha de netejar, tonificar i nodrir.\nEliminar de la pell tots aquells elements hidrosolubles i liposolubles, és a dir, deixalles mediambientals que s'adhereixen a ella (pols, fum) i que taquen la nostra pell, a part de les deixalles metabòliques, suor i sèu.\nPerò quan ensabonem la pell, li treiem tot el greix i provoquem que es creï més grassa. Per aquest motiu, és preferible deixar de fer-lo durant una setmana, perquè es reconstrueixi i recuperi la seva suavitat i salut.\nO tonificar, és provocar l'efecte fred, vasoconstrictor, és a dir, activar la circulació perifèrica. Amb això s'activa el metabolisme cel·lular (procés de nutrició i eliminació de metabòlits). D'aquesta manera la pell s'acaba de netejar, i estimula la producció d'oli protector.\nÉs aportar a les cèl·lules de la dermis la seva alimentació necessària perquè funcioni correctament.\nCom s'ha comentada a l'inici, la pell es nodreix des del seu interior, a través de l'alimentació i l'aigua que bevem, i des del seu exterior, a través de l'aire que respirem, i amb l'ajuda, per exemple, d'olis vegetals que són molt rics en vitamines.\nEn aquest cas s'utilitzen cremes protectores que contràriament al que el seu nom indica, no protegeixen ni hidraten, sinó que actuen impedint la pèrdua d'aigua, en formar una barrera sobre la superfície impermeable.\nDesprés de la dutxa cal tornar a hidratar la pell abans d'assecar-la.\nDe manera natural, la nostra pell es desprèn de la capa superior de cèl·lules mortes, deixant al descobert una capa de cèl·lules noves i humides. Però aquest procés s'alenteix a mesura que envellim, acumulant cèl·lules mortes en l'epidermis i formant les conegudes arrugues.\nEvitarem aquesta acumulació de cèl·lules mortes, estimulant la seva exfoliació o descamació.\nEn aquest cas aconseguim accelerar el procés de reproducció de les noves cèl·lules de l'epidermis, perquè es produeixi una contínua renovació de les diferents capes de la pell.\nAl contrari del que es pugui pensar, es tracta no tant d'hidratar la pell perquè aquesta tingui major quantitat d'aigua, sinó de la major o menor facilitat de l'epidermis de retenir-la.\nLa pell és el major òrgan del cos, sent la seva extensió en una persona adulta de 1,5 a 2 m².\nCosmètica Natural. Gremi d'Herbolaris, Apicultors i Alimentació Dietètica i Biològica de Catalunya.\nLlet netejadora -...\nEsponja konjac negra...\nSabó Litsea Cubeba &...\nAigua de Camamilla -...\npell cura tractaments periòdics diaris netejar estimular tonificar nutrir protegir exfoliar regenerar hidratar


Castelló recupera la seu pròpia per als XXXVII Jocs Esportius - Noticias Esport Jove - El Periódico Mediterráneo\nCastelló recupera la seu pròpia per als XXXVII Jocs Esportius\nLa Vall d’Uixó i Vinaròs acullen dues proves classificatòries i Castelló la final\nUn grup de jugadors entrena a les instal·lacions del CTM Costa Azahar. - MEDITERRÁNEO\nEl tennis de taula castellonenc està d’enhorabona. I és que per primera vegada en molts anys, la fase provincial dels XXXVII Jocs Esportius es disputa de manera íntegra a Castelló i ja no de manera conjunta amb València com ocorria en les darreres edicions.\nAixò es deu al cada volta major èxit d’aquest esport a la província, sobretot a la capital de la Plana de la mà del Club de Tenis de Taula Costa Azahar. Arriba així una gran oportunitat per a que tots els escolars nascuts entre 2003 i 2010 puguen competir i conéixer de prop aquest esport.\nLa competició es desenvolupa en tres proves, les dues primeres classificatòries, el darrer 26 de gener a la Vall d’Uixó i hui a les 9.30 hores a Vinaròs, les quals donaran pas a la gran final que tindrà lloc a Castelló el 23 de febrer, també a les 9.30 hores, a les instal·lacions del CTM Costa Azahar al pavelló Ciutat Esportiva.\nEls tres primers classificats en cadascuna de les categories obtindrà trofeu, i els infantils i cadets, a més, la possibilitat de disputar la fase autonòmica de la competició. Enguany hi participen 47 esportistes des de benjamí a cadet. Destaquen Castelló, amb 26; Onda amb 10, Vinaròs i la Vall d’Uixò amb 5 cadascun.


Comprar Koska Turkish Tradicional Tensile Palace Halva, 350 gr | Gran Basar ist\nPalau de traços tradicionals turcs de Koska Halva, 350 gr\nPalau de traços tradicionals turcs de Koska Halva, quantitat de 350 gr\nEl postre té un lloc molt important en la cultura de la cuina turca. A totes les regions d'Anatòlia, trobareu infinitat de varietats dolces d'acord amb les qualitats climàtiques i de varietats vegetals.\nEntre aquests tipus de postres s’han generalitzat els que són fàcils de fer i mantenir, i el seu consum ha augmentat.\nEl Palau de traços tradicionals turc de Koska Halva és un postre exquisit i molt consumit.\nAvui es produeix mitjançant tècniques modernes amb mètodes tradicionals. Se sap que els més deliciosos es produeixen a Kocaeli.\nTenim bones notícies per vosaltres, no heu d’anar a Kocaeli per consumir aquest deliciós postre.\nPodeu aportar aquest sabor únic a la taula amb un sol clic. Ordeneu ara i aporteu a la vostra taula el gust del Koska Turkish Tensile Palace tradicional Halva i feu que els vostres estimats siguin feliços.


ORDRE de 12 de març de 1998, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es crea i regula el Registre de Petits Productors de Residus Tòxics i Perillosos de la Comunitat Valenciana. [1998/X2610]\n(DOGV núm. 3224 de 17.04.1998) Ref. Base de dades 0660/1998\nData d'entrada en vigor: 18.04.1998\nNotes: Registre de Productors menuts de residus tòxics i perillosos de la Comunitat Valenciana. - Vegeu la Llei 20/1986, de 14 de maig, de Residus Tòxics i Perillosos, el Reial Decret 833/1988, que aprova el Reglament de la Llei 20/1986, i el Reial Decret 952/1997, de 20 de juny, pel qual es modifica el RD 833/1988.\nTemàtics: residu, política de medi ambient, gestió de residus , registre\n1998/900660 ORDRE de 12 de març de 1998, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es crea i regula el Registre de Petits Productors de Residus Tòxics i Perillosos de la Comunitat Valenciana. [1998/X2610]\nL'article 22 del Reial Decret 833/1988, de 20 de juny, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, de 14 de maig, Bàsica de Residus Tòxics i Perillosos, modificat pel Reial Decret 952/1997, de 20 de juny, estableix que els òrgans competents de les comunitats autònomes portaran un registre en el qual inscriuran aquells productors de residus tòxics i perillosos que generen o importen menys de 10.000 quilograms l'any, i adquiriran el caràcter de petits productors per la inscripció en aquest registre.\nAixí mateix, permet a l'òrgan competent de la Comunitat Autònoma, en atenció al risc per a la salut humana, els recursos naturals i el medi ambient represente el residu tòxic i perillós produït, denegar o autoritzar-ne la inscripció a aquells que, respectivament, no arriben a la quantia assenyalada en el paràgraf anterior o la superen.\nSegons l'article únic del Decret 4/1997, de 26 de febrer, del president de la Generalitat Valenciana, pel qual s'assignen competències a la Presidència i a les conselleries, corresponen a la Conselleria de Medi Ambient les competències i les funcions en matèria de gestió ambiental.\nPer raó del que s'ha exposat, fent ús de les facultats que em confereix l'article 35 de la Llei de la Generalitat Valenciana 5/1983, de 30 de desembre, del Govern Valencià,\nArticle 1. Creació del Registre\nEs crea el Registre de Petits Productors de Residus Tòxics i Perillosos de la Comunitat Valenciana, d'acord amb l'article 22 del Reial Decret 833/1988, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, de 14 de maig, Bàsica de Residus Tòxics i Perillosos, modificat pel Reial Decret 952/1997, de 20 de juny.\n1. Hauran de sol·licitar la seua inscripció en el Registre de Petits Productors de Residus Tòxics i Perillosos, totes les indústries o activitats situades a la Comunitat Valenciana, tant públiques com privades, generadores o importadores de residus tòxics i perillosos en quantitats inferiors a 10.000 quilograms l'any i que no tinguen autorització de productor de residus tòxics i perillosos a què es refereix l'article 10 del Reial Decret 833/1988, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei Bàsica de Residus Tòxics i Perillosos.\n2. Això no obstant, en atenció al risc que per a la salut humana, els recursos naturals i el medi ambient represente el residu tòxic i perillós produït d'acord amb els criteris assenyalats en l'annex I del Reial Decret 833/1988, de 20 de juliol, modificat pel Reial Decret 952/1997, de 20 de juny, la inscripció en el Registre podrà ser denegada o autoritzada, respectivament, a aquells que no arriben a la quantitat assenyalada en el paràgraf anterior o la superen.\nArticle 3. Òrgan competent\nLa gestió del Registre de Petits Productors de Residus Tòxics i Perillosos de la Comunitat Valenciana correspon a la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, la qual igualment té competència per resoldre les sol·licituds d'inscripció en aquest Registre.\n1. Sol·licitud: la inscripció en el Registre haurà de ser sol·licitada pels titulars de les indústries o activitats a què es refereix l'article 1r d'aquesta ordre, mitjançant una instància adreçada a la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, segons el model normalitzat establit en l'annex d'aquesta ordre, en la qual s'hauran d'indicar els centres generadors de residus tòxics i perillosos que l'empresa tinga en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, si escau.\n2. Documentació: la instància haurà d'indicar la descripció, la quantitat anual, i la destinació dels residus tòxics i perillosos produïts o importats sota declaració jurada del titular o representant legal de la indústria o activitat productora o importadora dels esmentats residus, i s'haurà d'especificar la descripció, la quantitat i la destinació dels residus que es produïsquen en cada centre, si escau.\nA la sol·licitud caldrà afegir la documentació següent:\n- persones físiques: còpia del NIF o DNI i còpia de l'alta en l'IAE o de l'últim rebut d'aquest.\n- persones juridicoprivades: còpia de la tarja d'identificació fiscal, CIF, i còpia de l'alta en l'IAE o de l'últim rebut d'aquest.\n- còpia dels documents d'acceptació de cadascun dels residus declarats pel productor, emés per una empresa autoritzada per la Conselleria de Medi Ambient per a la gestió dels indicats residus tòxics i perillosos o còpia dels justificants de lliurament dels residus declarats a l'empresa autoritzada per la Conselleria de Medi Ambient.\n3. Reparació de la sol·licitud: si la sol·licitud no reuneix els requisits de l'apartat anterior o l'administració considera necessària l'ampliació de les dades que hi consten, se sol·licitarà a la persona interessada que en el termini de 10 dies corregisca la falta o aporte els documents pertinents, amb indicació que, de no fer-ho així, s'entendrà que desisteix de la petició, i aquesta s'arxivarà sense cap més tràmit.\n4. Instrucció i resolució: durant la instrucció del procediment la Direcció General de Qualitat Ambiental podrà demanar als sol·licitants tota la informació que considere necessària i podrà realitzar tots els actes de comprovació que considere oportuns per emetre una resolució.\nLa Direcció General de Qualitat Ambiental resoldrà les sol·licituds d'inscripció en el Registre, i atorgarà un número d'inscripció en aquest. La resolució serà dictada en el termini màxim de sis mesos comptadors des de la data de presentació de la sol·licitud. Transcorregut aquest termini sense que hi haja resolució expressa, s'entendrà denegada la sol·licitud formulada.\nLa Direcció General de Qualitat Ambiental notificarà a la indústria o activitat sol·licitant la inscripció en el Registre, per la qual adquireix el caràcter de petit productor, o bé la denegació motivada d'aquesta inscripció, que comportarà la no consideració com a petit productor de residus tòxics i perillosos.\nArticle 5. Contingut del Registre\nEl Registre de Petits Productors de Residus Tòxics i Perillosos de la Comunitat Valenciana contindrà les dades bàsiques següents:\na) Relatives a l'empresa\n1. Número d'identificació fiscal\n2. Raó social o denominació\n3. Domicili social, telèfon i fax\nb) Relatives a l'establiment\n1. Número d'inscripció en el registre industrial, si el té.\n2. Activitat econòmica principal\n3. Localització, telèfon i fax\n4. Enumeració de residus generats\n5. Número d'inscripció en el Registre de Petits Productors de Residus Tòxics i Perillosos.\nArticle 6. Efectes de la inscripció\nEls petits productors hauran de complir les obligacions establides en el capítol II del Reglament 833/1988, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei Bàsica de Residus Tòxics i Perillosos, tret de la d'obtenir autorització administrativa de productor i la relativa a la presentació de la declaració anual a què es refereix l'article 18 de l'esmentat reglament.\nArticle 7. Actualització i manteniment del Registre\n1. Els titulars o representants legals de les indústries i activitats inscrites en el Registre estan obligats a comunicar a la Direcció General de Qualitat Ambiental qualsevol variació significativa que es produïsca en les dades aportades per a la seua inscripció, i es consideraran com a tals les relatives al tancament , trasllat, canvi de titularitat o activitat, i les modificacions en les característiques o la quantitat de residu produït.\n2. La Direcció General de Qualitat Ambiental mantindrà actualitzades les dades que consten en el Registre, i reflectirà els canvis que es produïsquen en la titularitat, l'adreça o altres dades de les indústries o activitats inscrites.\n3. La Direcció General de Qualitat Ambiental podrà acordar donar de baixa d'ofici en el Registre, després de l'audiència prèvia al titular de la indústria o activitat inscrites, en el supòsit d'incompliment o inobservança de les condicions o els requisits establits per a la inscripció en el Registre.\n4. La Direcció General de Qualitat Ambiental podrà sol·licitar informació dels petits productors de residus tòxics i perillosos, com també realitzar visites de comprovació oportunes i, en l'exercici de les seues competències, vigilar el compliment de la legislació sobre residus tòxics i perillosos.\nAquest decret serà d'aplicació a aquells procediments d'inscripció que estiguen en tramitació a l'entrada en vigor d'aquesta legislació.\nLes inscripcions resoltes en procediments acabats amb anterioritat a l'entrada en vigor d'aquest Decret seran vàlides a l'efecte que s'hi preveu, sense que els petits productors ja inscrits hagen de sol·licitar la inscripció novament.\nEs faculta la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient a dictar totes les disposicions que calguen per al desplegament i l'execució d'aquesta ordre.\nValència, 12 de març de 1998


Ametlla amarganta - Regió7\nFent honor a la tardor, menjo un grapat d'ametlles i, entre elles, una d'amargant. Corro a beure aigua per fer-me passar el mal gust -«...trenta, quaranta, l'ametlla amarganta, pinyol madur, vés-te'n tu...». Avui és jornada de reflexió -anacronisme. Però si toca fer-ho, trio les preguntes que va plantejar aquesta setmana, en una conferència del Cosmògraf, a Manresa, el filòsof iranià Ramin Jahanbegloo, referent internacional de la no-violència. Per què en comptes de discrepar ens subjuguem al poder? Per què renunciem a la llibertat de pensar de manera autònoma? Per què acceptem la tirania? Per què hem de creure el que ens diuen? Ell sosté que tenim l'obligació moral de desobeir quan les lleis són injustes. L'única llei que hauria de regir les nostres vides no està escrita en cap paper. És la consciència moral i és fàcil de localitzar-la. El filòsof la descriu com la veu interior que t'apareix de nit, quan estàs sol, rentant-te les dents al lavabo de casa. I és llavors, en aquell moment d'intimitat, que et mires al mirall i saps si t'avergonyeixes del que hi veus.


Usuari Discussió:Steinsplitter - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nHola Steinsplitter! Sigueu benvingut/da a la Viquipèdia i al coneixement lliure. Us encoratgem especialment, abans de res, a visitar la introducció per a un començament fàcil en tres senzills passos . Si preferiu aprendre mitjançant un tutorial, podeu seguir el curset d'autoaprenentatge.\n--Carles (enraonem) 23:04, 19 des 2012 (CET)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Usuari_Discussió:Steinsplitter&oldid=19646640»\nDarrera modificació: 10 feb 2018 a les 19:00\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 feb 2018 a les 19:00.


Txell Genescà: "Investigarem l'eficàcia dels antivirals e...\nTxell Genescà: "Investigarem l'eficàcia dels antivirals en la Covid-19"\nGenescà al laboratori de l'hospital Vall d'Hebron, en una imatge d'octubre passat / Q. Pascual\nDesprés de passar per la Universitat de Califòrnia i per Can Ruti, la investigadora castellarenca lidera des de 2017 projectes de recerca en l'àmbit del VIH a la Vall d'Hebron. L'equip del que forma part Txell Genescà acaba de rebre una subvenció de la Generalitat per investigar la Covid-19\n.- En què consisteix el vostre projecte sobre la Covid-19?\nAquesta nova recerca consisteix a utilitzar els nostres coneixements en virologia, per part de la Maria José Buzón, per generar un virus que no sigui infecciós però que tingui exactament tot el que expressa el virus responsable de la Covid-19 al seu embolcall, que entri de la mateixa manera a les cèl·lules que infecten el teixit. D'altra banda, amb els meus coneixements sobre immunologia i teixits, a través de mostres de teixit pulmonar, farem un model de cultiu amb aquests virus que són com el SARS COV- 2, però que no són infecciosos però sí tenen el mateix mecanisme d'entrada. Així, podrem veure com entren a les cèl·lules diana del teixit pulmonar, i sobretot, quins antivirals i quins fàrmacs poden bloquejar aquesta entrada del virus. La nostra particularitat és que volem utilitzar un model de teixit més complex, més real, no només una línia cel·lular o teixit d'animals, perquè volem saber què passa en els humans, quina és l'eficàcia d'aquests antivirals en el pulmó de la gent. A més, utilitzarem una sèrie de compostos que s'han predit, per experiments preliminars a la literatura científica o models computacionals, que poden actuar com a antivirals. Els compararem tots ells amb aquest model més real per saber quin dels que provarem és més eficaç.\n.- Fins ara, lideraves un projecte sobre el VIH del grup de recerca de malalties infeccioses de la Vall d'Hebron. Hi aplicareu una part d'aquesta investigació?\nLa recerca que nosaltres i molts altres grups fan sobre el VIH ajuda moltíssim per estudiar la Covid-19. El virus del VIH és tan i tan complex, que s'ha aprofundit en camps com la immunologia d'una manera molt més intensa, com en el cas del càncer. Hem après molt després d'intentar evitar la metàstasi o d'intentar desenvolupar una vacuna contra el VIH. Hi ha gent molt bona especialitzada en anticossos neutralitzants, en conèixer la resposta inflamatòria, en les característiques del virus i de com muta, o en models de teixit, com nosaltres. Totes aquestes recerques poden aportar molt a les noves investigacions, a banda dels científics que des de fa temps ja estaven investigant el coronavirus, com el catedràtic Quim Segalés, des de la Facultat de Veterinària de la UAB i el Centre de Recerca en Sanitat Animal (CReSA). Es tracta de sumar esforços.\n.- Què en sabem de la Covid-19?\nLa Covid-19 pertany a la família del coronavirus, però de fet hi ha molts altres coronavirus que fa temps que conviuen amb nosaltres i que causen problemes respiratoris o trastorns intestinals. De moment, la Covid-19 està clar que prové dels ratpenats. En principi, no ha necessitat un hoste intermediari, una altra espècie entre el ratpenat i l'home, per poder fer el salt. És un virus que es transmet molt fàcilment amb el contacte entre les persones, i en alguns casos és molt agressiu perquè quan arriba al pulmó genera una resposta immunològica exagerada de les nostres cèl·lules, que volen protegir l'epiteli pulmonar, i que ens acaba fent molt de mal. El perquè alguns pacients la superen i generen anticossos, i d'altres no, encara no ho sabem. Hi ha molts factors que s'han d'estudiar. La comunitat científica està fent molts esforços per aprendre i treure'n l'entrellat, per atacar de la manera més eficient la malaltia, sigui amb una vacuna o antivirals.\n.- La crisi del coronavirus ha afectat la teva feina diària?\nEn el meu cas, no estic físicament a la Vall d'Hebron. No som metges sinó investigadors, i hem d'estar confinats com la resta de ciutadans perquè podem fer teletreball. Tenint en compte que ens han atorgat aquesta subvenció per fer una recerca sobre la Covid-19, tant la Maria José Buzón – l'altra científica que lidera la unitat – com jo, si cal que hi anem, ho farem. De moment, els estudiants de doctorat són els que van a l'hospital o el centre de recerca, i sota la nostra direcció, estan realitzant la manipulació de les mostres o els experiments que s'han de fer. Ara bé, per començar a treballar-hi, hi ha reactius o materials que necessitem que trigaran força a arribar perquè hi ha molta demanda però hi ha menys gent treballant a les fàbriques o en l'àmbit del transport.\n.- Es parla d'un repunt de la malaltia a la tardor. Quin és l'escenari de futur?\nÉs un virus que no ens traurem de sobre així com així. Serà un virus que molt probablement circularà, però com passa amb altres virus, en un futur estarà més atenuat. Com més gent el passi, més immunitat col·lectiva hi haurà. Si l'has passat un cop, en principi la pròxima vegada el passaries d'una manera més lleu, però encara és molt prematur per saber ni com d'efectiva ni quant temps dura la resposta immunitària. Es preveu que una possible vacuna estigui preparada d'aquí a un any i mig.


Ignasi Puig (ENT) nou vocal del Consell per a la Prevenció i la Gestió dels Residus a Catalunya - ENT\nEl membre d’ENT Ignasi Puig Ventosa ha estat designat nou membre del Consell per a la Prevenció i la Gestió dels Residus a Catalunya, en qualitat de vocal. Ocuparà aquest càrrec durant els propers tres anys.\nEl Consell per a la Prevenció i la Gestió dels Residus a Catalunya es va crear per l’Ordre MAH/394/2006, de 27 de juliol, com a òrgan d’assessorament i participació del Consell de Direcció de l’Agència de Residus de Catalunya. El Consell s’integra entre altres per sis persones expertes en gestió de residus proposades i nomenades pel Conseller de Territori i Sostenibilitat per un període de tres anys. En aquest sentit, en la darrera renovació, Ignasi Puig Ventosa (ENT) ha estat designat com a membre d’aquest Consell, amb data 10 de novembre de 2014.


Menjador | Escola Laietania\nEl servei de menjador amb cuina pròpia de la nostra escola ofereix menjar casolà i de qualitat. El menú és variat i típicament mediterrani. Cuinem amb oli d’oliva i anem cada dia a comprar a la plaça perquè el menjar sigui molt fresc.\nEl menjador serà un moment per treballar els hàbits d’alimentació i higiene, els valors de l’educació emocional a taula i a l’esbarjo, i l’autonomia.\nEl grup d’Educació Infantil es posarà la bata i es rentarà les mans en arribar. Després s’asseurà a la taula ben parada (estovalles, tovallons, coberts, got i gerra d’aigua) on disposaran d’un fruiter per poder escollir la fruita que vulguin. La cuinera repartirà el menjar i cada un recollirà els seus plats i coberts en la mesura del possible. Quan tots els nens de la mateixa taula hagin acabat, aniran a la zona de relaxació on posaran atenció al seu propi cos. A les 14 hores els nens començaran el joc lliure al pati o a l’aula i el monitor els anirà avisant per rentar-se els dents.\nEl grup d’’Educació Primària i Secundària també es rentaran les mans i s’apuntaran a la llista de menjador. S’asseuran a la taula i tindran una actitud respectuosa amb els companys i monitors, tot mantenint un to de veu adequat. També ajudaran a desparar la taula. Després de dinar es rentaran les dents i esperaran a que tothom acabi fent activitats introspectives. Aproximadament a les 14.15 hores tindran el seu moment d’esbarjo al pati.


La sorpresa de Salut en demanar infermeres per a la campanya de vacunació a Catalunya\nLa sorpresa de Salut en demanar infermeres voluntàries per a la vacunació a Catalunya\nLa consellera Alba Vergés ha enviat un «agraïment immens» a les professionals sanitàries\nper Júlia Navarro / ACN dimarts, 15 de desembre 2020 - 19:20h\nAlba Vergés ha assenyalat que unes 900 infermeres s'han mostrat disposades a participar en la campanya de vacunació | cedida\nUnes 900 infermeres s'han apuntat a la crida del Departament de Salut per cercar professionals que vulguin format part dels equips que vacunaran contra la Covid-19 a Catalunya. Així ho ha explicat la consellera de Salut, Alba Vergés, que ha recordat que necessitaven 500 infermeres per formar 25 equips.\n«En tenim 900 en menys d'un dia, 900 infermeres del país s'han posat a disposició», ha celebrat la consellera. Vergés ha enviat un «agraïment immens» a aquestes professionals i ha recordat que porten des del març «sent-hi al costat de la gent d'una manera o altra». D'altra banda, ha garantit que aquestes infermeres rebran una «compensació adequada» per aquesta tasca addicional.\nInfermeres de Catalunya aposta per compensacions econòmiques i professionals\nDe fet, aquest dimarts el sindicat Infermeres de Catalunya ha demanat precisament que es compensi econòmicament i professionalment les infermeres que es destinaran a la vacunació de la Covid-19. En un comunicat, s'ha mostrat escèptic sobre els bons resultat de la crida a infermers i infermeres perquè decideixin sumar-se als professionals que formaran els 25 equips per a la vacunació.\n«No tenim gaire bona experiència amb aquest tipus de crides i de com, després de respondre i treballar durament en plena pandèmia, les infermeres no han estat degudament compensades», ha afirmat. En el cas de noves contractacions, ha reclamat «condicions dignes» per als nous professionals.\nCatalunya aposta per incrementar el nombre de professionals sanitaris\nCatalunya incrementa un 13% l'oferta de formació sanitària especialitzada amb un total de 1.630 places en la convocatòria 2020-2021. És el total de places que s'ofertaran per formar futurs residents en una cinquantena d'especialitats de medicina, infermeria, farmàcia, psicologia, biologia, física i química, entre altres.\nEn medicina s'ofertaran 1.244 places MIR (102 més que el 2019), mentre que en la infermeria se n'oferiran 294 (95 més). Segons ha destacat la directora general de Professionals de la Salut de la Generalitat, Montserrat Gea, són màxims històrics. La convocatòria ja ha estat publicada i l'examen es farà el 27 de març del 2021. Serà a meitats de juny quan els examinats podran triar plaça i es farà l'adjudicació perquè s'incorporin com a residents entre el 15 i el 16 de juliol del 2021.\nEntre les especialitats amb major increment absolut en nombre de places hi ha medicina familiar i comunitària (+38). Destaca també la geriatria, que suma 16 places noves i se situa com l'especialitat amb major increment relatiu en nombre de places.\nEn el cas de la infermeria aquest creixement relatiu encara és més accentuat i arriba al 212%, passant de les 2 places acreditades ofertades fins ara a oferir-ne 25. Per tant, hi ha 17 places més. També destaca l'augment relatiu de l'especialitat d'Infermeria d’atenció familiar i comunitària (+111,6%), que guanya 67 places més.\nLa pandèmia de la Covid-19, ha reconegut Gea, ha «influït» en l'oferta de places en el sentit que les especialitats que estan directament relacionades amb la pandèmia són unes de les especialitats que s'han prioritzat. Amb tot, la directora general de Professionals de la Salut ha matisat que els criteris per a planificar les places responen bàsicament a les necessitats d'aquelles especialitats d'acord amb les jubilacions previstes. També es planifica segons les necessitats d'acord amb els plans de salut. Un cop identificades les necessitats, es concreten el nombre de places i es distribueixen pel territori.\nSobre el fet que s'incrementin tant algunes especialitats d'infermeria, Gea ha precisat que pugen molt perquè tenen una història molt jove i per tant hi havia poques places formatives acreditades. Pel que fa a la resta d'especialitats que no són del camp de la medicina ni la infermeria, la de psicologia clínica tindrà 43 places, mentre que farmàcia hospitalària en tindrà 23, i altres professions (biologia, física, química, etc.) se'n repartiran 26.\nL'oferta global a Catalunya del total d'especialitats, amb 1.630 places, és la segona més elevada de l'Estat per darrere de Madrid, que convoca 1.722 places. El creixement de més de 189 places aprovades pel departament de Salut suposa invertir uns 9 milions d'euros més respecte a la convocatòria anterior.\nEntre el juliol i el setembre del 2021 els centres acolliran dues cohorts de residents de primer any, ja que els de la pròxima convocatòria s'incorporaran al juliol i els que s'han incorporat enguany compliran el primer any de residència al setembre. Els residents de primer any d'aquest any havien d'incorporar-se, com cada any, al juny, però ho van fer al setembre perquè l'adjudicació de les places no es va poder fer amb marge a causa de la irrupció de la pandèmia.\nSanitat comunica 10.328 nous contagis i 388 morts més per Covid-19 a Espanya


El Consell Escolar Municipal de Banyoles es va reunir la setmana passada.\nL’ANC va presentar a la comunitat educativa la campanya ‘Fem de l’1-O un dia festiu’, que volia començar per les escoles.\nEl Consell Escolar Municipal de Banyoles va aprovar la setmana passada el calendari de festius de lliure disposició de cara al curs que ve. A banda de la proposta de consens proposada per cinc dels centres escolars de la ciutat, l’ANC va ser present a la reunió de la comunitat educativa per plantejar que el proper 1 d’Octubre sigui festiu. La campanya, aprovada fa uns dies per l’assemblea territorial de l’ANC, proposa començar per les escoles i instituts de Banyoles perquè el dia 1-O sigui festiu en record als fets del referèndum d’autodeterminació de Catalunya del 2017.\nLa proposta va generar controvèrsies al CEM i la majoria de representants dels diferents centres va exposar la necessitat de parlar-ne més profundament als respectius consells escolars. No obstant, s’havia de votar aquest punt de l’ordre del dia i finalment es va acabar fent a mà alçada, amb un resultat de 18 a favor de la proposta de festius consensuada prèviament, i 10 a favor de canviar un dels dies proposats per l’1-O. Els representants del CEM van mostrar-se disposats a estudiar la proposta més en calma de cara al següent curs.\nFinalment, els dies de lliure disposició als centres d’ensenyament de Banyoles pel curs 2019-2020 seran el 31 d’octubre de 2019; i el 21 i 24 de febrer, i el 4 de maig de 2020. Tal com ha aprovat el Departament d’Educació, el curs que ve les classes començaran el 12 de setembre i acabaran el 19 de juny de 2020.


El Quartet Gerhard inicia un projecte de llarg recorregut al Palau de la Música Catalana | Palau de la Música Catalana\nEl Quartet Gerhard inicia un projecte de llarg recorregut al Palau de la Música Catalana\nDurant tres anys la formació oferirà dos concerts per temporada\nEl proper dimecres, 23 de gener (20 h, Petit Palau), el Quartet Gerhard oferirà el concert que encetarà una col·laboració especial amb el Palau de la Música Catalana. La formació catalana inicia un projecte de llarg recorregut amb el qual oferirà durant tres anys dos concerts per temporada. Com a fil conductor, en cada concert el Quartet Gerhard interpretarà un Quartet de Wolfgang Amadeus Mozart.\nAl cicle Intèrprets Catalans, dimecres vinent els violinistes Lluís Castán i Judit Bardolet, el violista Miquel Jordà i el violoncel·lista Jesús Miralles començaran el concert amb el Quartet en Re menor, KV 421 de W. A. Mozart. Tancarà la primera part la peça Tres haikus per a quartet de corda de Josep Maria Guix, compositor convidat aquesta temporada al Palau. El Quartet, que porta el nom del compositor de Valls Robert Gerhard, a la segona part interpretarà el Quartet en La menor, op. 51/2 de Johannes Brahms, que va ser escrit gairebé un segle després del de Mozart.\nAquesta temporada, la formació oferirà el segon concert el 28 de maig, novament al cicle Intèrprets Catalans. Aleshores presentarà el Quartet núm. 17, en Si bemoll major, KV 458, “la Caça” de Mozart. I completarà el programa l’estrena a l’Estat del Quartet núm. 8 de Philip Glass, també compositor convidat aquesta temporada al Palau. Clourà el concert el Quartet núm.15, en Sol major, D. 887 de Franz Schubert.\nEl Quartet Gerhard es distingeix per la seva remarcable sensibilitat pel so i per un respecte profund per la música, com un dels més grans valors humans. Guanyador de nombrosos concursos de música de cambra, el Quartet Gerhard ha estat finalista al prestigiós ICMC d’Hamburg i ha obtingut recentment el tercer premi del Concurs Internacional Irene-Steels-Wilsing de Berlín. És destacable el seu compromís amb la música de nova creació, tot actuant a esdeveniments rellevants, com el cicle del CNDM de Madrid, Nuit de la Création a Ais de Provença i a l’Arnold Schönberg Center de Viena. A la seva discografia destaca l’àlbum Portrait (Seed Music, 2016), premi de la crítica al millor CD de l’any, i el CD Quartet Gerhard - Kurtág, Berg, Schumann (Harmonia Mundi International), aclamat per la crítica internacional.\nEl cicle Intèrprets Catalans, que va estrenar el Trio de Barcelona el 22 de novembre passat, també inclou l’actuació de la pianista Maria Canyigueral (19 de febrer) amb la integral de Cançons i danses de Frederic Mompou, en diàleg amb obres encarregades a J. M. Guix, J. Magrané, V. Estapé, A. G. Abril, M. Eggert, N. Bacri, J. Gemrot, K. Gourzi i J. Phibbs. La flautista Patrícia de No, acompanyada al piano per Vesko Stambolov (25 d’abril), hi interpretarà obres de Josep Maria Guix i Philip Glass, els dos compositors convidats enguany al Palau, juntament amb obres de Mozart, Prokófiev i Doppler. I tancaran el cicle (20 juny) Miquel Ramos (clarinet), Joel Bardolet (violí), Pau Codina (violoncel) i Carles Marigó (piano), que interpretaran dues obres de Philip Glass i el Quartet per a la fi dels temps d’Olivier Messiaen.


TarragonaDigital.cat: Joan Basora un tarragoní que s'enfronta a la reusenca Victòria Forns\nJoan Basora un tarragoní que s'enfronta a la reusenca Victòria Forns\nEl conflicte politic al si de Convergència Democràtica de Catalunya a Tarragona per a decidir qui serà el candidat a l'alcaldia de la ciutat l'any 2015, no ha fet altra cosa que començar.\nJoan Basora, president local de CDC a Tarragona\nEl tarragoní Joan Basora que fou elegit president local de CDC a Tarragona quasi per unanimitat, ha expressat la seva intenció i desig d'encapçalar la llista electoral de les properes eleccions municipals.\nSi la seva candidatura prospera permetria substituir a la reusenca Victòria Forns que va ser la cap de llista l'any 2011, i que durant aquests dos darrers anys ha decebut en múltiples ocasions no ja al seu pròpi partit i militància, sinó que també ha decepcionat i molt als tarragonins en general.\nDe fet, els tarragonins, fa dos anys, ja no van acceptar de bon grat que la Victòria Forns, nascuda a Reus i amb sòlids vincles familiars i afectius amb la veïna ciutat, fos qui encapçalés la llista electoral de CDC com a candidata a l'alcaldia de Tarragona.\nVictòria Forns, aleshores, no va ser capaç ni de mantenir els 8 regidors que CiU tenia a l'anterior legislatura, perdent-ne un i quedant reduïda la representació de CiU a l'ajuntament a 7 regidors.\nPel que he pogut sapiguer, tant a CDC com a UDC de la ciutat en principi no estarien a hores d'ara d'acord en les aspiracions de la Victòria Forns que ja ha manifestat les seves intencions de tornar a ser la cap de llista.\nSi la federació nacionalista a nivell local de Tarragona desitja millorar els resultats electorals l'any 2015, crec que l'elecció com a candidat a l'alcaldia de Joan Basora hauria de ser la prioritària, i que l'enfrontament intern que es pugui produir durant els propers mesos entre els dos candidats, es pugui resoldre sense que tinguin d'intervenir l'Oriol Pujol i altres màxims responsables de CDC a nivell nacional com ja va passar fa dos anys.\nAleshores la Victòria Forns, un cop celebrades les eleccions municipals, es va entestar en pactar amb el PP per a arrabassar l'alcaldia al socialista Josep Fèlix Ballesteros. Els intents de pacte CiU-PP van ser abortats, com he dit, des de Barcelona.\nTornaran a repetir el lamentable espectacle d'ací a dos anys?.\nel 4:57:00 p. m.


Retiren les carpes exòtiques de les basses del Monestir de la Murta | Alzira Ràdio 107.9 fm\nRetiren les carpes exòtiques de les basses del Monestir de la Murta\nL’Ajuntament d’Alzira ha retirat carpes exòtiques de les dos basses de l’entorn del Monestir de La Murta. 1.200 exemplars han estat eliminades de les bases, amb la tècnica de la pesca elèctrica. Des de la Regidoria de Medi Ambient i Transicioó Ecològica demanen als visitants del paratge anar amb compte i no dipositar espècies invasores, ja que tenen un impacte molt negatiu sobre les espècies autòctones com el gripau comú.\nL’operació realitzada ahir pels tècnics de la Regidoria de Medi Ambient, amb la col.laboració de la direcció general de Conselleria es repeteix aproximadament cada dos anys i, abans de realitzar-la, els operaris es veuen obligats a retirar els exemplars autòctons de gripau comú, per no afectar-los a l’hora de pescar les carpes exòtiques, que són uan espècie invassora i que es reprodeix fàcilment arribant en poc de temps.\nDes de l’Ajuntament demanen a tots els visitants del Paratge que no diposite cap espècie de peix en les basses, ja que són invassores i molt difícils de retirar una vegada han assentat la seua població.\nCategories Ciutat, Ecologia, Patrimoni Deixa un comentari Navegació per les entrades


/ Productes\t/ FUSTA / Serres ingletadores\t/ COMPA 250\nAra: 375,3 €\nDisc i mordassa de sèrie. Marcació de guia de tall per làser. Motor d'inducció.\n- Potència del motor 1.600 W / 230 V\n- Tall a 90 º (amplada x alçada) 150 x 70 mm\n- Tall a 45 º (amplada x alçada) 100x 70 mm\n- Tall inclinat a 45 º (amplada x alçada) 60x 45mm\n- Tall a biaix a 45 º (amplada x alçada) 150 x 50 mm\n- Dimensions de la taula (longitud x amplada x alçada) 265x395x35mm\n- Nombre de revolucions 4500r.p.m.\n- Ø del disc 254 mm\n- Dimensions (longitud x amplada x alçada) 500x400x550mm\n- Pes net 17 kg


Es constitueix la Comissió Paritària de Seguiment de l'acord marc sobre Tàrraco. Patrimoni Mundial — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Patrimoni › Notícies › Notícies 2015 › Es constitueix la Comissió Paritària de Seguiment de l'acord marc sobre Tàrraco. Patrimoni Mundial\nAquest dimarts s’ha constituït la Comissió Paritària de Seguiment de l’acord marc sobre el Patrimoni de Tàrraco, que es va signar el passat 4 de desembre entre l’Agència Catalana del Patrimoni Cultural del Departament de Cultura i l’Ajuntament de Tarragona. El principal objectiu de la Comissió és coordinar tècnicament les tasques i projectes a mig termini que han de consolidar el Patrimoni Mundial de Tàrraco com a referent cultural, educatiu i turístic.\nA la reunió hi han assistit la consellera de Patrimoni, Begoña Floria; el director general d'Arxius, Biblioteques, Museus i Patrimoni, Joan Pluma; el gerent de l’Agència Catalana del Patrimoni Cultural, Xavier Arola, i els coordinadors del projecte, Xavier Llovera i Joan Menchon. En aquesta primera trobada s’ha acordat que les properes reunions seran tècniques i de caràcter mensual i s’han fixat les fites per dur a terme durant el primer semestre del 2016 en el marc dels acords signats pel conseller de Cultura de la Generalitat i l’alcalde de Tarragona.\nPel que fa a la construcció del relat únic del Patrimoni de Tàrraco s’ha establert que s’iniciarà el relat de l’espai de síntesis i dels monuments del Conjunt de Tàrraco, s’aprovarà la senyalització pilot, es fixaran les previsions d’implementació i s’elaborarà un pla de comunicació i dinamització educativa, cultural i turística. Per a la posada en marxa d’una instal·lació museística que esdevingui l’espai de síntesi per descobrir el passat romà de la ciutat, es treballarà en la posada en marxa de l’entrada conjunta, la definició d’un model operatiu i l’aprovació i el calendari dels projectes de l’Espai de Síntesi. Finalment, es realitzarà la priorització i calendarització de les accions establertes en el Pla de Gestió Integral del Patrimoni Mundial de Tàrraco.


Institut TEA CARE 0-4 Mas Casadevall\n(+34) 972 573 313\nAp. Correus 172 17820 Banyoles\nEspai de vida i treball per a persones amb Trastorns de l'Espectre Autista (TEA)\nJardineria i Reciclatge. Taller Manteniment\nManipulats de paper\nTaller de Manteniment de la Finca\nTaller de Cantina\nESDM – Model Denver 2022\nESDM – Model Denver Avançat\nCol·labora amb el centre\nLot Solidari 2020\nCol·laborem amb l’Hospital Sant Joan de Déu en la detecció precoç i atenció primerenca de l’autisme.\nPosem en marxa un programa d’atenció específica per a nens i nenes d’entre 0 i 4 anys, amb el suport de la fundació bancària La Caixa\nLa nostra fundació i l’Hospital Sant Joan de Déu de Barcelona hem signat un contracte de gestió per posar en marxa l’Institut TEA CARE 0-4 Mas Casadevall per al diagnòstic i atenció primerenca de nens i nenes de 0 a 4 anys amb sospita o diagnòstic de Trastorn de l’Espectre de l’Autisme (TEA).\nL’Institut és el resultat de la suma d’un projecte de formació i preparació impulsat anys enrere per Mas Casadevall i de l’expertesa de l’Hospital Sant Joan de Déu en atenció pediàtrica i, en concret, en atenció a nens amb TEA a través de la Unitat d’Alta Especialització en TEA, UnimTEA.\nEl projecte de la fundació Autisme Mas Casadevall va començar fa més d’una dècada amb la seva col·laboració amb l’UC Davis MIND Institute de Califòrnia (EE.UU), un centre de referència mundial en la recerca de l’autisme.\nEls dos professionals formats al MIND Institute, actualment a l’equip de l’Hospital Sant Joan de Déu, estaran al capdavant del nou Institut i comptaran amb el suport i assessorament del centre californià. L’Institut és gestionat per Sant Joan de Déu i desenvoluparà el programa CARE 0-4 Mas Casadevall (Clinical Center for Autism based on Research and Education -Mas Casadevall), el qual té com a finalitat oferir serveis, eines i pràctiques clíniques (diagnosi i intervenció) més eficients en l’atenció precoç de l’autisme a partir dels coneixements científics més avançats.\nSignatura del contracte: Jose Luis Bruned, president del Patronat de la FAMC (dreta), Dr. Manel del Castillo, director gerent de l’HSJD (esquerra)\nAlhora, vol oferir a les famílies els recursos terapèutics més adequats des dels primers anys de vida. Com se sap, un tractament precoç incideix en la plasticitat cerebral i pot ajudar a minimitzar els símptomes en el futur i, en conseqüència, millorar la qualitat de vida de l’infant i la seva família. El programa preveu així mateix assessorar altres entitats del sistema assistencial, formar professionals i aconseguir un pla integral d’actuació preventiva i proactiva.\nLa informació completa, clicant AQUÍ\nHi ha moltes maneres de donar suport a la Fundació. Podeu fer una donació, adquirir els nostres productes a la botigueta del Mas, o al mercat setmanal de Banyoles, dinant al nostre restaurant… I si voleu adquirir un compromís més ferm i a llarg termini amb nosaltres us podeu convertir en Amic de Mas Casadevall\nFAMC està acollida a la llei 49/2002 pel que totes les teves aportacions donen dret a desgravació.\nJornada d’actualització científica. Trastorn de l’Espectre de l’Autisme: De la investigació a la aplicació comunitària.\nFestival Art i Altruisme\nCONVENI AMB EL CLUB NATACIÓ BANYOLES\nGala Fòrum Carlemany 2021\nLa Fundació Autisme Mas Casadevall és un projecte capdavanter a Catalunya en l’atenció a persones adultes amb Trastorns de l’Espectre Autista (TEA).\nInscrita en el registre de Fundacions de la Generalitat amb el número 323, des de 17 Octubre del 1987.\nEntitat Concertada pel Departament de Treball Afers Socials i Familia\nPla estratègic 2020-2025\nCertificat Quailitat AENOR ISO 9001:2015\nPla d’Igualtat FAMC\nConcert Acolliment Residencial (BE-2016-2914)\nConcert Servei Teràpia Ocupacional (BE-2015-791)\nBarri de Casals, 13 – 17852 Serinyà\nAp. Correus 172. 17820 – Banyoles\nCopyright © 2022 · Fundació Autisme Mas Casadevall - Fundació privada


Distraccions al volant – El centre de la comarca\nby CM Revisions on 09/03/2016\nQuan conduïm estem exposats a milers de factors que ens poden distreure de la nostra tasca. Segons un informe de la DGT les distraccions al volant són la causa de més del 30% dels accidents.\nHi ha dos tipus de factors que ens fan perdre l’atenció, els externs com per exemple: les vies que no ens són familiars o tot el contrari, que ens són monòtones i conegudes, una senyalització excessiva, la publicitat a les vies de circulació… i els factors de distracció del mateix conductor: les capacitats de conducció de cada persona, si el conductor té son o fatiga…\nA continuació us detallem una llista de distraccions al volant:\nLa companyia en el vehicle. Un mal company de viatge ens pot distreure de la nostra tasca de conducció. Al cotxe s’ha de mantenir un bon ambient, evitar les discussions, ja que la nostra atenció es divideix i si ens referim als nens els hem de fer entendre a la mida del possible, que en el cotxe s’ha d’anar calmat.\nEl GPS: hem de recordar sempre posar-ho a punt abans de començar el viatge i amb el vehicle parat.\nEl telèfon mòbil: per descomptat utilitzar sempre el mans lliures. Si la conversa sobrepassa els tres minuts, s’ha comprovat que els conductors deixen de percebre el 40% dels senyals, la velocitat baixa i el temps de reacció és major.\nMenjar o beure: si ho fem, hi ha una mà que deixa d’estar al volant i això suposa un risc i pot ser considerat conducció negligent.\nFumar: a més del fet de subjectar la cigarreta, encendre-la, apagar-la o procurar que no ens caigui cendra a sobre ens fa perdre l’atenció de la carretera.\nMaquillar-se, la lectura a les aturades i la recerca d’objectes: són actes que provoquen que focalitzem l’atenció en elles i per tant deixem d’estar pendents de la carretera, amb els perills que això comporta.\nEn definitiva, sabem que quan estem conduint no ens aïllem plenament de tot el que ens envolta però hem de procurar que a la mida del que puguem, evitar distraccions innecessàries per tal de no tenir cap ensurt o pitjor encara, cap accident.


EL MOTOR DE LA IMATGE DE MARCA: LA RSC. – Ala Oeste\nEts aquí: Inici1 / Blog2 / Branding3 / EL MOTOR DE LA IMATGE DE MARCA: LA RSC.\nEL MOTOR DE LA IMATGE DE MARCA: LA RSC.\n18 Juny, 2018 /0 Comments/in Branding, imatge de marca /by alaoeste123abc\nDiu Marc Ros, soci de Risto Mejide en la seva agència de publicitat, que “la Responsabilitat Social Corporativa és un departament per quedar bé i ha de morir”. Aquest és el titular de l’entrevista publicada en Jot Down. Compte! Cal seguir llegint perquè aquest publicitari ens aclareixi que “la RSC (…) és un comportament: com actua l’empresa amb la societat, amb la naturalesa, amb l’empleat, amb els fills dels treballadors, amb la gent gran, amb els consumidors, amb els animals i amb qui sigui.”\nNo cal anar-se molt lluny per trobar els punts que conformarien la responsabilitat ètica de l’empresa, Wikipedia, els llista:\n1. Servir a la societat amb productes útils i en condicions justes.\n2. Crear riquesa de la manera més eficaç possible.\n3. Respectar els drets humans amb unes condicions de treball dignes que afavoreixin la seguretat, la salut laboral i el desenvolupament humà i professional dels treballadors.\n4. Procurar la continuïtat de l’empresa i, si és possible, aconseguir un creixement raonable.\n5. Respectar el medi ambient, evitant que sigui possible qualsevol tipus de contaminació, minimitzant la creació de residus i racionalitzant l’ús dels recursos naturals i energètics.\n6. Complir amb rigor les lleis, els reglaments, les normes i els costums, respectant els contractes legítims i els compromisos adquirits.\n7. Procurar la distribució equitativa de la riquesa generada.\n8. Mantenir l’ètica empresarial i lluitar contra la corrupció.\nA AlaOeste Communication pensem que la Responsabilitat Social Corporativa està encara per estrenar i que és el futur: un factor multiplicador de la comunicació i el veritable motor de la imatge de marca.\nhttp://www.alaoeste.net/wp-content/uploads/2017/09/logo-alaoeste.png 0 0 alaoeste123abc http://www.alaoeste.net/wp-content/uploads/2017/09/logo-alaoeste.png alaoeste123abc2018-06-18 10:36:362018-12-07 12:11:09EL MOTOR DE LA IMATGE DE MARCA: LA RSC.\nELS SEUS ÈXITS SÓN ELS NOSTRES ÈXITS “RECOCACOLITZACIÓ”


Col·lecció de moments: Mini dibuixos en B/N -11 - llibreteta vermella - Vilopriu\nPublicat per Carme Rosanas a 9:49\nJpmerch 3 de juny de 2013 a les 11:08\nRetrobar-se, de vegades és molt difícil, i més si un no sap on s'ha deixat.\nCarme 3 de juny de 2013 a les 12:05\nGràcies, Jp, m'ho fas veure del bon costat, no saber on m'he deixat seria molt pitjor. :DDDD\nJordi Dorca 3 de juny de 2013 a les 11:41\nRetrobar-se en les contradiccions.\nCarme 3 de juny de 2013 a les 12:07\nRe-fer-se... doncs això, tornar-se a fer diferent, però igual, tot al mateix temps, perquè no podem pas fugir de nosaltres mateixos.\nSílvia 3 de juny de 2013 a les 12:24\nEncara camino per trobar-me, sovint no m'identifico ni em basto jo sola. Potser per això m'imagino que el retrobament no ha de ser tant costós encara que el camí no sigui planer.\nCarme 3 de juny de 2013 a les 21:41\nDoncs, no t'ho sabria dir, Sílvia, potser sí que tens raó.\nnovesflors 3 de juny de 2013 a les 14:20\nNomés retrobar l'essència, que segur que no s'ha perdit, perquè els detalls que la fornien han canviat, el temps passa i evolucionem. No podem intentar retrobar-nos segons la imatge que tenim de com érem. Pensar-nos l'essència, que la portem dins. Això sí. Si mires una mica, introspectivament, veuràs que la teua és excel·ent.\nCarme 3 de juny de 2013 a les 21:43\nL'essència no es perd, no l'he perdut... cal canviar la direcció, el punt de vista, la manera de tornar a ser en aquesta essència... Gràcies Noves Flors!\nnovesflors 3 de juny de 2013 a les 14:21\nUi, volia dir "perdut" (no "perdit")...\nmònica 3 de juny de 2013 a les 15:37\nAhir a la tarda vaig caminar prop de dues hores pel mig de la muntanya.\nMirava de retrobar-me.\nEn altres moments havia fet el mateix trajecte buscant pau i serenitat i l'havia trobat. Ahir em costava trobar-la i mirava de trasllada-me interiorment a altres passejades anteriors i no ho assolia. El pas era feixuc i no s'alleugeria.\nCap al final del trajecte ja tot passava menys i vaig respirar alliberada en notar que més o menys seguia en el meu lloc.\nEm va passar de debò això ahir. I ara t'he llegit i ho he recordat.\nBona tarda Carme bonica\nCarme 3 de juny de 2013 a les 21:44\nMònica, ja saps, tu i jo i les nostres coincidències... un cop més s'han produït. :) Bona nit preciosa, m'agrada que me les diguis...\nrebaixes 3 de juny de 2013 a les 17:22\non és vertader JO meu ?\nfins a on he d'anar de l'interior...?\nCarme 4 de juny de 2013 a les 0:02\n:) Gràcies pel poema, Anton, jo sempre crec que he d'anar fins dins de tot, en un lloc on hi trobo pau, sempre m'ha servit i no sé perquè ara em costa de trobar.\nsa lluna 3 de juny de 2013 a les 21:16\nTrobar-se i retrobar-se, a cops tan fàcil, d'altres em veig amb prou feines per saber tan sols que hi sóc.\nHe fet un passeig per aquests dies que no he comentat...hi era i no hi era, no sabria ben bé com explicar-ho...\nSaps? De vegades llegint-te, veig una llum en el meu caos.\nEm quedo amb la serenitat d'aquestes línies, senzilles i de missatge profund.\nCarme 4 de juny de 2013 a les 0:05\nJo sempre he pensat, lluneta, que si compartíssim més el que sentim i com ho sentim, podríem aprendre els uns dels altres i millorar-nos, però sovint le s persones preferim parlar d'altres coses i nosaltres sempre quedem arraconats. Per això m'agraden els blogs perquè molta gent d'una manera o altra hi expressem sentiments i els podem compartir.\nGràcies per ser-hi, bonica, aferradetes de bona nit.\nConsol A. Rusiñol 3 de juny de 2013 a les 21:45\nPotser buscar-se a si mateix no és possible, potser allò important és parar-se. Però som humans i és fàcil identificar-se amb les sensacions que desprèn el poema.\nCarme 4 de juny de 2013 a les 0:07\nPer què creus que no és possible, Consol? jo crec que sí...\nSempre m'agrada quan es produeix una identificació meva en els mots d'un altre o de l'altre en els meus mots. Em sembla una trobada tan important com una conversa.\nConsol A. Rusiñol 4 de juny de 2013 a les 7:33\nPerquè "som" i no podem estar a fora i a dins al mateix temps. Per dir-ho d'alguna manera: el nostre estat d'ànim modifica la nostra "mirada", no podem ser a l'hora observadors i observats. Però sí que podem aturar-nos, reflexionar, prendre decisions sobre nosaltres i el nostre futur.\nCarme 4 de juny de 2013 a les 8:09\nJo ho dic en un sentit molt concret. Trobar allò que tinc dins que sempre m'ha servit. La meva pau, la meva calma. A vegades no la sento, però sé que hi és i la puc "trobar". Més enllà de les circumstàncies, més endins fins i tot de l'estat d'ànim. Potser tu en dius aturar-se i vols dir el mateix. És possible que tinguis raó i que la teva expressió sigui més adequada. Però quan l'estat d'ànim no és "bo", quan estem tristos per alguna cosa, a vegades aturar-te et submergeix en la tristesa i la recerca d'aquest raconet interior t'alleuja, encara que sigui per un temps determinat...\nGràcies per a questa conversa. :) Fa pensar i concretar.\njoan gasull 3 de juny de 2013 a les 21:55\nMès val retrobar-se que cansar-se de buscar sense éxit\nCarme 4 de juny de 2013 a les 0:08\nSi ens busquem ens hem d'acabar trobant per força, Joan, no som tan lluny!!!\nM. Roser 3 de juny de 2013 a les 22:14\nPenso que cadascú ha de trobar el seu propi ritme, per sentir-se bé i ser una mica feliç...Res de copiar!\nI m'agrada molt això de refer horitzons...\nBona nit , Carmeta.\nCarme 4 de juny de 2013 a les 0:10\nTens raó, a vegades ens adaptem massa als altres i allò que és una virtut, la capacitat d'adaptació es converteix en un defecte que es torna contra nosaltres. A mi també m'agrada la idea, refer horitzons a vegades és difícil quan els que tenies t'agradaven molt, però millor refer-los que no pas no tenir-ne cap.\nGlo.Bos.blog 3 de juny de 2013 a les 23:49\nEvolucionem i a vegades ens costa retrobar-nos, inclús reconeix-ens però ens hem d'acceptar, tal com som.\nCarme 4 de juny de 2013 a les 0:11\nEns hem d'acceptar tal com som, i a vegades ens posem pesats amb nosaltres mateixos... i quina paciència!!! :DDDD


De què parlen quan diuen Marketing Automation? - Pime al dia\nDe què parlen quan diuen Marketing Automation?\nEl Marketing Automation és en boca de influenciadors i present en no pocs articles quan es fa referència a noves tendències de màrqueting que cal tenir en compte i que ens poden ajudar a facilitar les nostres tasques de màrqueting.\nPerò de què es tracta exactament? De manera senzilla s’explica com una eina o metodologia per automatitzar tots els processos de màrqueting. És de fet un software que ens permet programar les accions de màrqueting de manera automàtica com la segmentació o la generació de campanyes.\nEns permet gestionar i controlar les diferents accions de màrqueting des d’un sol lloc: blogging, SEO, xarxes socials, pàgines web, email mailing, seguiment de leads, integració amb CRM, …\nA les Pimes l’optimització de temps i recursos és clau\nCom a concepte no és nou, i potser haurem sentit a parlar per exemple de que si algú s’inscriu al nostre newsletter, pugui rebre de manera automàtica un missatge de benvinguda personalitzat que haurem pautat prèviament. Aquestes pràctiques han estat comuns a les grans empreses, però avui en dia aquestes eines s’han democratitzat i són a l’abast de petites i mitjanes empreses per a les quals el valor afegit en quan a optimització de temps i recursos és clau.\nEns permet realitzar accions de màrqueting que de manera manual no podríem fer.\nSi es parla de tendència de màrqueting és sobretot en el sentit de l’evolució de les eines actuals gràcies als avenços tecnològics, i en el sentit de les possibilitats que dóna en quan a captar informació de manera automàtica i la importància que això té per optimitzar la nostra de base de dades, nodrir-la de les accions de màrqueting que realitzem, i a partir d’aquí generar noves accions més acurades i segmentades segons tipologia de client o potencial client.\nTendències. Accions de màrqueting amb més impacte comercial al 2016. Veure post sobre el Màrqueting de Contingut.\nEn definitiva, la monitorització dels resultats de les nostres accions de manera que en podrem fer un seguiment i obtenir estadístiques, gràfics i dades que podrem analitzar per millorar les nostres accions i obtenir més bons resultats en la conversió de clients o fidelització dels mateixos.\nEn aquesta pàgina es llisten fins a 50 softwares de Marketing Automation per comparar i valorar.\nEls seus resultats superen de lluny la inversió que hi fem, però més enllà de pensar en un software específic, molt més important és ser conscient de la importància de la nostra base de dades, la informació que tinguem, i l’ús de la mateixa.\nUna bona base de dades és el tresor de qualsevol empresa; mimar-la, alimentar-la és essencial per encertar en les accions de conversió i enviar els missatges oportuns a les persones adients.\nAmb les accions digitals ens és molt més fàcil conèixer més i millor al nostre públic. Podem saber els seus hàbits i preferències analitzant les pàgines més visitades de la nostra web, quins serveis o productes provoquen més interès, quines publicacions a xarxes motiven més resposta i de quin tipus, en quina fase del procés de conversió o de compra es troba un usuari. Tot això ens permetrà crear accions i missatges segmentats, donant resposta a les necessitats específiques de cada segment.\nLes eines són allà, la informació també, només cal que sapiguem com utilitzar-la i ens centrem en la nostra estratègia de màrqueting.\nAquesta agència de màrqueting ha publicat un article força complert sobre el Marketing Automation. I aquí també podeu trobar (en anglès) una selecció de 5 articles sobre el’automatització del màrqueting.\nArticle anterior Crèdit per empreses i terminis de cobrament\nArticle següent Com donar valor a la teva marca?


Construcció mur verd, sistema constructiu de bioenginyeria Construcció mur verd, sistema constructiu de bioenginyeria\nInici » Construcció mur verd. Sistema de bioenginyeria alternatiu a una rocalla o mur de formigó.\nConstrucció mur verd. Sistema de bioenginyeria alternatiu a una rocalla o mur de formigó.\nPosted on 05/08/2015 by Massachs\nConstrucció mur verd com alternativa a una rocalla o a un mur de formigó.\nEl sistema de construcció de mur verd és una solució constructiva de bioenginyeria que permet construir un mur de contenció de terres amb el mínim impacte paisatgístic.\nConsisteix en la construcció de un mur mitjançant malles de ferro d’alta resistència, geotèxtils i material de replè. Un cop acabat es contempla l’aplicació de una hidrosembra per què s’integri amb el paisatge. Aquest sistema permet construir un mur d’aproximadament 80º d’inclinació i sense limitacions d’altura.\nTan mateix, disposem d’un camió en el nostre parc de maquinària que ens permet arribar amb la grua fins a 21 metres i treballar amb la bivalva per fer el terraplenat per capes del mur verd en cas de realitzar-se en llocs dificultat d’accés.\nTot seguit un reportatge fotogràfic de la derrera actuació realitzada aquest mes de Juliol:\nPosted in Mur verd, Murs, Notícies.Tagged Platja d'Aro.


El micròmetre, que també s'anomena cargol o calibre de Palmer o simplement palmer, és un aparell que serveix per a mesurar amb precisió dimensions de l'ordre de mil·lèsimes de mil·límetre. el nom deriva etimològicament de les paraules gregues μικρο (micros, petit) i μετρoν (metron, mesura); el seu funcionament es basa en un cargol micromètric que serveix per a valorar la mida d'un objecte amb gran precisió, en un rang de l'ordre de centèsimes o de mil·lèsimes de mil·límetre, 0,01 mm ó 0,001 mm (micra) respectivament.\nL'instrument, d'aspecte similar al d'una falç, es basa en un cargol de pas constant roscat interiorment que en anar girant desplaça un tambor graduat on indica la distància recorreguda linealment pel cargol.\nPer procedir amb la mesura posseeix dos extrems que són aproximats mútuament gràcies a un cargol de rosca fina que disposa en el seu contorn d'una escala gravada, la qual pot incorporar un nònius. La longitud màxima mesurable amb el micròmetre d'exteriors és de 25 mm normalment, tot i que també n'hi ha de 0 a 30, sent per tant necessari disposar d'un aparell per a cada rang de mides a mesurar: 0-25 mm, 25-50 mm, 50-75 mm...\nA més, sol tenir un sistema per limitar la torsió màxima del cargol, necessari ja que en ser molt fina la rosca no resulta fàcil detectar un excés de força que pogués ser causant d'una disminució en la precisió.\nLa invenció en 1640 per William Gascoigne del cargol micromètric suposava una millora del vernier o nònius utilitzat en el calibre i s'utilitzaria en astronomia per mesurar amb un telescopi distàncies angulars entre estrelles.\nHenry Maudslay va construir un micròmetre de banc el 1829, basat en el dispositiu de cargol de banc, compost d'una base i dues mandíbules d'acer, de les quals una es podia moure amb un cargol al llarg de la superfície de la guia. Aquest dispositiu estava dissenyat basat en el sistema mètric anglès, presentava una escala dividida en dècimes de polzada i un tambor, solidari al cargol, dividit en centèsimes i mil·lèsimes de polzada.\nUna millora d'aquest instrument va ser inventada pel mecànic francès Jean Laurent Palmer en 1848 i que es va constituir en el primer desenvolupament de què es tingui notícia del cargol micromètric de mà. A l'Exposició de París d'aquest any, aquest dispositiu va cridar l'atenció de Joseph Brown i del seu ajudant Lucius Sharpe, qui van començar a fabricar de forma massiva a partir de 1868 en la seva empresa conjunta Brown & Sharpe. L'àmplia difusió del cargol fabricat per aquesta empresa va permetre el seu ús en els tallers mecànics de mida mitjana.\nEl principi de funcionament o d'operació d'un micròmetre es basa en el fet que, si un cargol muntat en una femella fixa es fa girar, el desplaçament d'aquest en el sentit longitudinal, és proporcional al gir donat.\nEl micròmetre utilitza el principi d'un cargol per transformar petites distàncies que són massa petites per ser mesurades directament, en grans rotacions que són prou grans com per llegir-les en una escala. La precisió d'un micròmetre es deriva de l'exactitud del cargol roscat que està al seu interior. Els principis bàsics de funcionament d'un micròmetre són els següents:\nLa quantitat de rotació d'un cargol de precisió pot ser directa i precisament relacionada amb una certa quantitat de moviment axial (i viceversa), a través de la constant coneguda com el pas del cargol. El pas és la distància que avança axialment el cargol amb una volta completa de (360 °).\nAmb un cargol de pas adequat i de diàmetre major, una determinada quantitat de moviment axial es transformarà en el moviment circular resultant.\nPer exemple, si el pas del cargol és d'1 mm i el seu diàmetre exterior és de 10 mm, aleshores la circumferència del cargol és de 10π o 31,4 mm aproximadament. Per tant, un moviment axial d'1 mm s'amplia amb un moviment circular de 31,4 mm. Aquesta ampliació permet detectar una petita diferència en la mida de dos objectes de mides similars segons la posició del tambor graduat del micròmetre.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Micròmetre_(instrument_de_mesura)&oldid=20979323»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 15 abr 2019 a les 19:55.


La Generalitat aprova l'obertura de delegacions a l'Argentina, Mèxic i Tunísia - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa Generalitat aprova l'obertura de delegacions a l'Argentina, Mèxic i Tunísia\nEl Govern va aprovar ahir obrir tres noves delegacions a l'Argentina, Mèxic i Tunísia. Les oficines tindran la seu a Buenos Aires, Ciutat de Mèxic i Tunis, respectivament, i actuaran com a punts de partida per arribar a diverses zones d'influència d'aquests territoris.\nAixí, la delegació a Tunísia tindrà com a àmbit d'actuació el nord d'Àfrica, incloses la pròpia Tunísia, Algèria, el Marroc, Mauritània i Líbia. Des de l'Argentina es coordinaran les relacions amb l'Argentina, el Paraguai, l'Uruguai i Xile i es faran prospeccions per arribar a la resta de països de l'Amèrica del Sud. Mèxic cobrirà el país i l'Amèrica Central, amb Belize, Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Hondures, Nicaragua, Panamà i les illes sobiranes del Carib.\nL'aprovació d'aquestes tres noves delegacions coincideix amb l'aprovació del Pla d'Acció Exterior i reforça, segons el Govern, el «desplegament als cinc continents».\nEn roda de premsa del Govern, el conseller d'Acció Exterior, Alfred Bosch, va indicar que amb les tres noves delegacions s'inicia la fase «d'expansió als cinc continents» i es tanca «la fase de restitució" que va permetre la reobertura de les delegacions que es van tancar a Europa durant el 155.\nBosch va dir que Catalunya té «l'obligació» de ser «als cinc continents», tot i que amb Mèxic, l'Argentina i Tunis no tindrà presència arreu, ja que encara no hi ha delegacions a l'Àsia o l'Oceania.\nAmb tot, el pla d'Acció Exterior inclou, precisament, redactar documents per començar a treballar en aquestes zones. El conseller d'Acció Exterior va explicar que, com en el cas de les últimes delegacions obertes, els representants del Govern se seleccionaran per «concurs públic».\nEl pla estratègic d'Acció Exterior es basa en quatre eixos: augmentar la presència al món, l'excel·lència, la influència i el compromís.\nSegons Bosch, l'equip del seu departament vol fer de Catalunya «un actor conegut i reconegut, amb més presència i més incidència econòmica, social i cultural» i com a «referent de democràcia, pau i solidaritat».


Torre de Pobla de Bellestar - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nTorre de Pobla de Bellestar\nedifici fortificat d'ús agrícola a Vilafranca, l'Alt Maestrat, Castelló, Espanya\n(S'ha redirigit des de: Torre de Pobla de Bellestar de Vilafranca)\nLa Masia Fortificada de Pobla de Ballester, tal com ve denominada en la fitxa BIC de la Direcció general del patrimoni Cultural de la Generalitat Valenciana, també coneguda com a Torre de Pobla de Bellestar, és un edifici agrícola i residencial fortificat, situat en la població coneguda com a “Pobla de Bellestar”, o llogaret de la Pobla de Sant Miquel de Vilafranca (gairebé en el límit amb la província de Terol), que antigament era coneguda com a “Riu de les truites” la qual depenia del veí Castillo de Mallo, la qual va constituir el primer assentament poblacional de Vilafranca, la carta de poblament del qual va ser atorgada per En Blasc d'Alagón, a la comarca de l'Alt Maestrat.\nTorre de Pobla de Ballestar\nPobla de Ballestar, Vilafranca, comarca de l'Alt Maestrat, Castelló\n40° 27′ 49″ N, 0° 18′ 40″ O / 40.463512°N,0.311244°O / 40.463512; -0.311244Coord.: 40° 27′ 49″ N, 0° 18′ 40″ O / 40.463512°N,0.311244°O / 40.463512; -0.311244\nEstà declarada de forma genèrica Bé d'Interès Cultural, presentant anotació ministerial R-I-51-0012251 del 16 de febrer de 2009.\nEl nucli poblacional s'organitzava al voltant de la plaça on se situen la coneguda avui com a ermita de Sant Miquel, i que en la seva època va ser l'església de reconquesta que disposava el nucli poblacional; l'escola i l'antic molí medieval. Aquesta població era propietat i lloc de residència de la família Brusca, que representava a un dels llinatges més antics de la zona, fet constatable en la documentació sobre aquesta família que pot trobés en l'arxiu de Vinaròs. En la localitat es va situar en època medieval, una duana, deguda a la seva proximitat amb la província de Terol, sent la frontera el riu Truites (que ara està sec), i el pas fronterer l'encreuament del pont, pel qual es cobrava.\nLa torre es troba molt propera al pont gòtic, d'un sol arc apuntat, del segle XIII, sobre el riu Truites. Arquitectònicament, la torre segueix la tipologia comuna a la zona: presenta planta rectangular, amb murs de fàbrica de maçoneria, reforçats en les cantonades de xicotets carreus; sostre inclinat i a una aigua, acabat en teula àrab, encara que amb dues altures diferents, en ambdues presenta en les seves cantonades com a rematament merlets. La seva altura és d'uns catorze metres. El seu caràcter defensiu queda demostrat en la presència en algunes de les seves façanes d'una sèrie d'espitlleres. En la planta baixa de la torre destaca la presència d'una bonica volta de canó, d'ascendència romànica.\nActualment està en ús com a habitatge particular.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Torre de Pobla de Bellestar\n↑ 2,0 2,1 ”Castillos, Torres y Fortalezas de la Comunidad Valenciana”.\n↑ 3,0 3,1 3,2 http://www.tuguiaencastellon.es/villafranca-del-cid.php\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Torre_de_Pobla_de_Bellestar&oldid=21153120»\nLast edited on 16 maig 2019, at 09:47


«És un món incipient però hi ha un important camí a fer si van apareixent nous materials» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\n«És un món incipient però hi ha un important camí a fer si van apareixent nous materials»\nPablo Collera va presentar a la fira Healthio i In3Dustry una part abdominal per mostrar una tècnica quirúrgica innovadora\njordi morros manresa 15.01.2019 | 08:41\nCollera amb la simulació d'una part abdominal. Mireia Arso\nCollera amb la simulació d'una part abdominal.\nEl cap del Servei de Cirurgia General d'Althaia, Pablo Collera, considera que en el món de la impressió 3D en l'àmbit de la salut hi ha molt camí per recórrer. En diverses direccions. Amb models de pacients reals per planificar millor una determinada intervenció quirúrgica, amb models destinats per fer formació amb professionals sanitaris i pes d'instrumentals mèdics.\nCollera va presentar a la fira Healthio i In3Dustry que es va celebrar a final de l'any passat a Barcelona un model anatòmic en 3D de la part abdominal del cos humà concebut per preparar una intervenció quirúrgica de càncer de recte amb abordatge laparoscòpic.\nSegons el cirurgià, l'aparició del 3D pot fer pensar en intentar buscar alternatives que substitueixin cadàvers o animals a l'hora d'assajar o fer formació de cirurgia. Els primers són escassos, i en el cas dels segons hi ha tendència a fer-los servir només en casos imprescindibles.\n«És una qüestió de temps, de prova-error i anar fent fins que hi arribem». Per a Collera hi ha un camí important a recórrer tot i que és un món «incipient. Si van apareixent nous materials», i la previsió és que n'hi hagi, «ens hi aproparem al màxim».


Propose a Sergi Olcina per al Príncep d’Astúries… de veritat! - elseisdoble.com\nPropose a Sergi Olcina per al Príncep d’Astúries… de veritat!\nLo del Baumgartner és fum de pipa al costat del monòleg de les ‘festorres’. Què no? Vinga, vostés què saben\nEl diumenge al matí, acabadet d'alçar, mig lleganyós encara, em vaig posar la ràdio mentres m'afaitava i em vaig trobar el Sergi Olcina; redéu quant de temps! Em vaig alegrar perquè sóc un antic oient seu de quan feia un programa a les vesprades. Sempre m'ha agradat este paio, crec que li falta algun regonet, en el bon sentit de la paraula, que no se m'enfade ningú. De tant en tant solta cada una que és per a posar-se ferms i cantar la Internacional o el Cara al sol, depén cap a on bufe el vent. Nada... sense anar més lluny, m'agradaria comptar-los la genialitat d'este passat diumenge. Baumgartner, fa poc, es va tirar de l'estratosfera a 39.000 metres, cosa que es va televisar en tot el món. Bo, cavallers, açò és fum de pipa al costat del monòleg que va fer l’Olsina sobre les ‘festorres’. Sis minutets que són, com deia un amic meu, prou animalot ell, mamelleta de monja.\nAcí els deixe eixa perleta i els recomane el programa 'La gran emissió'. Cal aclarir que després de sentir esta magnífica peça radiofònica en un acte vaig pegar tres ‘tuitexades’ d’eixes que cagen el basto per a dir el que pensava i per a confirmar que La Pitusa de cola existia. També ho deixe en l'àudio. Un abraç a l'Olcina i al les tres ‘pelailles’ que li acompanyen, que la Mare de Déu vos il·lumine. Au, me'n vaig al bancal, demà més...\nPoden llegir més dotoreries de\nGarsilaso de la Ribera polsant el botonet\nFiquen el datil i voran el que passa


Junqueras manté que sempre ha tingut "voluntat d'entesa" amb Puigdemont\nBarcelona. Dimarts, 6 de juliol de 2021. 16:31\nActualitzat: Dimarts, 6 de juliol de 2021. 16:52\nLa vigília de l'esperat retrobament entre els dos principals referents de l'independentisme polític, Carles Puigdemont i Oriol Junqueras, el líder d'ERC s'hi ha referit, durant una atenció als mitjans de comunicació a les portes del Parlament Europeu d'Estrasburg. "No ens cal cap reconciliació. Per part meva els asseguro que hi ha hagut sempre tota la voluntat d’entesa", ha respost el vicepresident de l'1-O preguntat per les expectatives que té en la cita d'aquest dimecres a Waterloo. "Sempre és un plaer tenir l'oportunitat de retrobar-nos", ha remarcat.\nDues setmanes després d'haver recuperat el passaport i la llibertat de moviments a través de l'indult concedit pel govern de Pedro Sánchez, Junqueras i la resta de presos d'ERC -Raül Romeva, Carme Forcadell i Dolors Bassa- han tornat a creuar la frontera. La setmana passada van fer-ho per reunir-se de nou amb la secretària general d'ERC, Marta Rovira, a Ginebra. Avui ha estat per ser a l'Eurocambra, aprofitant l'últim ple abans del període de vacances. Allà s'entrevistaran amb diversos eurodiputats de diferents grups parlamentaris, de la família de l'Aliança Lliure Europea, del qual forma part ERC. La intenció inicial de Junqueras era que el retrobament amb Puigdemont es produís avui a Estrasburg, però el líder de Junts no tenia previst assistir al ple perquè no ha d'intervenir i per tant, seguirà la sessió telemàticament. Sí que hi era, en canvi, la també eurodiputada Clara Ponsatí. L'exconsellera ha rebut Junqueras, Romeva, Bassa i Forcadell a l'entrada de la seu d'Estrasburg.\nJunqueras i la resta de presos d'ERC amb Clara Ponsatí i membres de l'ALE. / ACN\nA les portes del l'edifici europeu, Junqueras -que a les eleccions de 2019 va ser escollit eurodiputat-, ha anunciat que no renuncia a l'escó que va obtenir ara fa un parell d'anys. El Tribunal Suprem li va negar l'opció de sortir de la presó per assumir i prometre la seva cadira a l'Eurocambra, amb l'argument que havia de jurar abans la Constitució. Tanmateix, el Tribunal de Justícia de la Unió Europea va advertir que aquest pas no era necessari, sinó que la condició d'eurodiputat s'obté en el mateix moment de ser escollit i va reconèixer la immunitat parlamentària del cap de files d'ERC. La justícia espanyola, però, va mantenir la seva decisió, al·legant que com que la sentència era ja ferma, Junqueras estava inhabilitat per a l'exercici d'un càrrec públic. Al gener de 2020, el president de l'Eurocambra, David Sassoli, va declarar vacant l'escó de Junqueras. Els seus advocats van tornar a recórrer a la justícia europea, que està pendent de resoldre. "No donem per perdut res", ha assenyalat el president republicà.\nAnteriorment, tant Junqueras com Romeva havien exercit d'eurodiputats, entre els anys 2009 i 2012 el primer i entre 2004 i 2014 el segon. És aquesta condició d'antics membres del Parlament Europeu que els ha permès tornar a accedir al recinte per contactar amb els eurodiputats presents. Des d'ERC apunten que la voluntat és internacionalitzar el conflicte català i evidenciar que la repressió continua malgrat els indults.\nAquest vespre, la delegació dels presos d'ERC, encapçalada per Junqueras, viatjarà en cotxe fins a Brussel·les, on faran nit. L'endemà es desplaçaran fins la residència oficial de Carles Puigdemont.\nA la imatge principal, Junqueras, Romeva, Serret, Forcadell i Bassa a les portes de l'Eurocambra. / ERC\nPartits Junqueras visitarà Puigdemont a Waterloo Marina Fernàndez Torné


La banca accelera la neteja del totxo amb la venda del negoci de gestió immobiliària (Toni Garganté)\nNomés el BBVA i el Sabadell es resisteixen a la moda de vendre's el seu 'banc dolent'\n5 min. Barcelona 02/12/2013 00:00\nS'acosta el tancament de l'any i els bancs esmolen totes les eines per aconseguir la millor fotografia possible, amb tot endreçat de cara als tests de solvència del Banc Central Europeu i del Banc d'Espanya de l'any que ve. Totes les entitats financeres del mercat espanyol volen treure greix, per centrar-se de ple en el negoci bancari. Així s'explica que en els últims quatre mesos la gran banca s'hagi espolsat de sobre la gestió dels seus bancs dolents , les divisions de venda de pisos que han acumulat en tota la crisi.\nNomés el BBVA i el Sabadell mantenen el control sobre les seves plataformes de gestió immobiliària. El conseller delegat d'aquest últim banc, Jaume Guardiola, ja va explicar en l'última presentació de resultats que la filial Solvia havia rebut l'interès de molts compradors, però va afegir ràpidament que la gestió dels pisos per vendre era cabdal per a l'entitat. O sigui, que Solvia no està en venda, però depenent del que ofereixin els fons d'inversió, que fa mesos que han tornat al mercat espanyol per trobar gangues, la situació podria canviar, segons van explicar portaveus del sector.\nCaixaBank, Santander, Bankia i Popular han seguit la moda iniciada a l'agost per CatalunyaCaixa. Va ser un camí marcat pel ministre d'Economia, Luis de Guindos -no s'ha d'oblidar que CatalunyaCaixa és propietat de l'Estat, a través del Fons de Reestructuració Ordenada Bancària (FROB)-. CatalunyaCaixa va ser la primera a vendre la seva plataforma de gestió immobiliària, el 7 d'agost, i Bankia va ser la segona, ja al setembre. Un clar missatge al conjunt del sector. El que no queda clar a hores d'ara és quina relació tindran els fons d'inversió, els nous propietaris de les plataformes, amb el banc dolent creat l'any passat. CatalunyaCaixa i Bankia tenen acords per gestionar els actius que van traspassar al Sareb.\nLa fórmula és molt semblant en tots els casos. El banc es ven la immobiliària, tot i que manté els pisos en propietat en el seu balanç. En l'operació, rep un triple benefici: aconsegueix ingressos, que en el conjunt de les cinc operacions que s'han produït sumen 1.788 milions d'euros; redueix plantilla, que normalment es traspassa al nou accionista, i accelera la venda dels pisos i els actius immobiliaris, que tanta nosa fan.\nI com a objectiu final, les entitats generen capital, una autèntica obsessió per al Banc d'Espanya, a instàncies de les empentes que rep del BCE. Els controls cada vegada són més severs, tenint en compte que el ministre d'Economia, Luis de Guindos, va anunciar divendres que l'entitat reguladora espanyola afegirà a partir de l'any que ve com a mínim un test d'estrès anual per comprovar la salut financera del sector. Els mateixos portaveus del sector van argumentar que el Sabadell no té pressa per vendre Solvia perquè ja va reforçar el capital amb l'ampliació que va fer al setembre. La resta d'entitats no han fet operacions d'aquesta mena i han hagut de seguir provisionant per la morositat creixent i els refinançaments de crèdits, que el ministeri d'Economia ha xifrat que tindrà un cost de 5.000 milions. Sort n'hi ha hagut que Brussel·les hagi acceptat mantenir al capital dels bancs fins a 30.000 milions en actius fiscals.\nCatalunyaCaixa va encetar la moda venent la divisió immobiliària als fons Kennedy Wilson i Värde Partners per 40 milions. L'operació, encara pendent de l'acord definitiu, suposarà el traspàs d'uns 200 empleats a la nova plataforma. Bankia va fer el mateix amb el nord-americà Cerberus, per una quantitat que pot arribar als 90 milions.\nPer la seva banda, CaixaBank es va desprendre del 51% de Servihabitat per 158 milions, que va vendre al fons Texas Pacific Group. El Santander també va pactar la venda d'Altamira, l'àrea de recuperació de crèdits i gestió immobiliària, al nord-americà Apollo, un fons que ja fa temps queha mostrat molt d'interès pel mercat espanyol -al setembre va comprar per 60 milions EVO Bank, la filial de NovaGalicia fora de la comunitat gallega-. Tot i que no ha transcendit el preu, hi ha consens en el sector que el banc d'Emilio Botín rebrà gairebé 700 milions. L'última entitat a apuntar-se a la festa ha estat el Popular, que fa just una setmana va anunciar que arribava a un acord amb els mateixos compradors de la gestora de CatalunyaCaixa per vendre la plataforma Aliseda per uns 800 milions.\nLes tres operacions més rellevants del sector\nVärde Partners i Kennedy Wilson van acordar fa poc la compra d'Aliseda, la societat gestora d'habitatges del Banco Popular, que fonts del sector consideren que ingressarà 800 milions. Aquests dos fons ja es van quedar a l'agost amb la plataforma de CatalunyaCaixa, per uns 40 milions.\nEl Banco Santander va traspassar Altamira al fons dels Estats Units Apollo la gestió de 20.643 milions d'euros, la majoria en actius immobiliaris, dels quals 8.545 milions corresponen a crèdits dubtosos. Sense confirmar el valor de l'operació, Apollo hauria pagat 700 milions.\nCaixaBank ha sigut l'única entitat financera espanyola que ha mantingut una participació en el capital de la gestora venuda. Fa dos mesos es va desprendre del 51% de Servihabitat per 189 milions d'euros. El fons Texan Pacific Group dirigirà la plataforma durant els pròxims 10 anys.


Llegeix aquest text i contesta: | Recurso educativo 529874 - Tiching\nA la nostra vida diària estam envoltats d'aparells elèctrics. Tots els electrodomèstics que ens fan la vida més fàcil consumeixen energia. És important tenir una conducta responsable a l'hora d'utilitzar l'energia prenent una sèrie d'hàbits que contribuesquin a conservar el medi ambient. Quines mesures podem prendre per estalviar energia?\nL'energia que utilitzem


Hotel Goldener Hirsch Kaufbeuren Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nKaiser-Max-Str. 39, Kaufbeuren, Kaufbeuren, Alemanya, 87600 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Goldener Hirsch\nConvenientment situat a Kaufbeuren, Hotel Goldener Hirsch és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHotel Goldener Hirsch també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Kaufbeuren. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix instal.lacions per a minusvàl.lids, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets , restaurant, servei de bugaderia.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara telèfon, aparell de televisió, assecador de cabell per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com centre esportiu, sauna. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Hotel Goldener Hirsch és una selecció idònia per a la vostra estada a Kaufbeuren.