Synthon - Declaració de privadesa i sobre l’ús de cookies\nSynthon International Holding BV («Synthon» o «nosaltres») és responsable del processament de les dades personals recopilades a través del lloc web www.synthon.com (el «lloc web»).\nInformació susceptible de ser recopilada\nEn el cas que Synthon utilitzi terceres empreses pel tractament de dades personals, aquestes empreses garanteixen que han implementat les mesures tècniques i organitzatives adequades per satisfer els requisits del Reglament General de Protecció de Dades.\nLa informació facilitada a través del lloc web es pot recopilar per mitjà de dues vies: directament (per exemple, quan ens faciliteu informació directa) i indirectament (per exemple, a través dels mitjans tecnològics del lloc web). Això s’explicarà de manera detallada tot seguit.\nPodem recopilar informació que ens remeteu voluntàriament a Synthon. La decisió de proporcionar-la o no proporcionar-la és vostra únicament. Es poden recopilar les següents categories de dades personals: nom, dades de contacte i altres dades o informació que pugueu facilitar a través d’aquest lloc web.\nAquest lloc web s’adreça a adults; Synthon no recopila de manera conscient informació de menors de 16 anys.\nUn exemple d’informació que recopilem de manera indirecta és la informació que es recull per mitjà dels nostres registres d’accés per Internet. Quan accediu al lloc web, la vostra adreça d’Internet es recopila automàticament i s’emmagatzema als nostres registres d’accés mitjançant Internet.\nSynthon també recopila informació a través de cookies i eines similars del seu lloc web per potenciar-ne el rendiment i millorar l’experiència de l’usuari.\nLes cookies són petits arxius de text que un lloc web pot col•locar a l’ordinador o al dispositiu mòbil de l’usuari la primera vegada que visita un lloc o una pàgina web. La cookie ajudarà el lloc web a reconèixer el dispositiu de l’usuari en la propera visita. Les web beacons (balises de web) o altres arxius similars també poden fer el mateix. En aquest document utilitzem el terme cookies per fer referència a tots els arxius que recopilen informació d’aquesta manera.\nLes cookies duen a terme moltes funcions. Així, per exemple, poden ajudar a recordar les vostres preferències personals o analitzar si funciona bé el lloc web. Les cookies utilitzades en aquest lloc web no recopilaran informació que us identifiqui personalment, sinó informació més general, com ara la forma en què els usuaris arriben al nostre lloc web i l’utilitzen o la ubicació general de l’usuari. Synthon fa servir les cookies següents al lloc web:\nCookies essencials, que són indispensables per al funcionament del lloc web.\nCookies de rendiment, per controlar el rendiment del lloc web i analitzar com l’utilitzen els visitants. Això permet a Synthon optimitzar l’experiència de navegació de l’usuari i identificar i solucionar ràpidament qualsevol problema que pugui sorgir. Així, per exemple, Synthon podria utilitzar cookies de rendiment per registrar quines són les pàgines més populars, quin mètode de vinculació entre les pàgines és més eficaç i per determinar per què algunes pàgines reben missatges d’error. Synthon utilitza Google Analytics per a aquestes activitats analítiques. La informació obtinguda, inclosa l’adreça IP de l’equip informàtic del visitant, serà transferida i arxivada per Google als seus servidors, ubicats en diversos països, entre els quals els Estats Units. Google utilitza aquesta informació per analitzar l’ús d’aquest lloc web i informar-ne Synthon. Google pot revelar aquesta informació a tercers, quan legalment tingui l’obligació de fer-ho o quan tercers processin la informació en nom de Google. Synthon no té capacitat per influir sobre això.\nBotons de xarxes socials. Aquest lloc web inclou botons per promoure o compartir pàgines a les xarxes socials, com ara Facebook, Twitter i LinkedIn. Aquests botons s’estableixen mitjançant el codi que subministren aquestes xarxes socials. Aquests codis també col•loquen una cookie. Us recomanem que reviseu periòdicament les polítiques de privadesa de les xarxes socials corresponents per tal d’obtenir més informació sobre l’ús de les vostres dades personals a l’hora de processar aquest codi.\nNomés utilitzem les vostres dades personals per respondre a les sol•licituds d’informació o per millorar el nostre servei. Analitzem les dades que es recopilen de manera indirecta per determinar quines funcions són més eficaces per al lloc web, per ajudar Synthon a identificar de quina manera es pot millorar el lloc i, en última instància, per esbrinar com podem adaptar el lloc perquè sigui més efectiu. També podem fer servir les dades per a altres finalitats, que us descriuríem en el moment en què es recopili la informació.\nLes vostres dades personals es conservaran de manera estrictament confidencial i no es vendran, reutilitzaran, llogaran, prestaran ni divulgaran de cap altra manera.\nDades personals de caràcter sensible\nNormalment, no sol•licitem recopilar dades personals de caràcter sensible a través del lloc web. Si fos el cas que volguéssim recopilar dades d’aquesta naturalesa, sol•licitaríem el vostre consentiment per fer servir aquestes dades d’acord amb els nostres propòsits. També és possible que es recopilin dades personals de caràcter sensible de manera accidental. Quan proporcioneu a Synthon dades personals de caràcter sensible que no hem sol•licitat, accepteu que utilitzem aquestes dades respectant la legislació aplicable, tal com s’indica en aquesta Declaració de privadesa i sobre l’ús de cookies. Les referències a «dades personals de caràcter sensible» corresponen a diferents categories de dades identificades per les lleis sobre privadesa de dades de la Unió Europea i altres entitats com a dades que exigeixen un tractament especial, la qual cosa en determinades circumstàncies inclou la necessitat d’obtenir un consentiment explícit. Aquestes categories inclouen números d’identificació personal, dades personals sobre credos religiosos o d’altra mena, ètnia, opinions polítiques, salut, vida sexual, pertinença a un sindicat, antecedents penals o dades personals relacionades amb conductes il•lícites o abusives lligades a qualsevol mandat relacionat amb aquesta conducta.\nSeguretat i període de retenció\nLa transferència, l’emmagatzematge i el processament de les dades personals recopilades a través del lloc web es protegeixen amb les mesures actuals, generalment de caràcter tècnic. En línies generals, Synthon no retindrà les dades personals recopilades a través del lloc web durant un període superior al que sigui necessari per aconseguir els propòsits amb què es van recopilar aquestes dades, o bé durant el període que estableixi la llei.\nD’acord amb aquesta Declaració de privadesa i sobre l’ús de cookies, teniu el dret de saber si disposem d’informació vostra i, si és així, a accedir a la informació esmentada i sol•licitar que sigui rectificada si és inexacta. També teniu el dret de sol•licitar que esborrem o bloquegem les vostres dades si algun aspecte del processament d’aquestes infringeix la legislació vigent sobre privadesa.\nEn cas de voler exercir aquest dret, envieu una sollicitud al responsable de privacitat de Synthon a l’adreça de correu electrònic dataprivacy[at]synthon.com.\nves a Avís de privacitat per a farmacovigilància\nves a Avís de privacitat per a Dispositius Mèdics


Maradona: «Diria a Messi que es retirés de la selecció»\nL’exfutbolista argentí defensa el jugador del Barça i assegura que no és el culpable dels fracassos de la Selecció Argentina\nper Redacció dilluns, 1 d’octubre 2018 - 20:01h\n«Que no vingui més». Això és el que Diego Armando Maradona li diria a Leo Messi sobre la Selecció Argentina. No perquè no el vulgui, sinó perquè està fart que sempre el culpabilitzin del fracàs del combinat nacional argentí: «Perd la sub 15 i la culpa és de Messi, el calendari d'Argentina posa Racing contra Boca i té la culpa Messi. Sempre té la culpa ell. Que deixin de molestar. Jo li diria: 'No vinguis més'. A veure si aguanten. A veure si són valents», ha dit en una entrevista a 'Clarín'.\n«M'hauria agradat que, després del Mundial, Messi ens enviés a tots a cagar. Perquè ell no té la culpa de no ser campió del món. Està bé, teníem totes les esperances en ell, però quan vas a l'hipòdrom tu tens l'esperança que guanyi el teu cavall i surt vuitè... Avui la Selecció no em desperta absolutament res. Com no l'hi desperta a la gent. Hem perdut això. La passió», lamenta Maradona.\nRetirat de la Selecció temporalment\nSembla que Messi pensa el mateix Maradona i ha decidit retirar-se de la Selecció Argentina, encara que no de forma definitiva. Després del Mundial, el '10' del Barça va decidir no tornar a jugar un partit amb el combinat del seu país fins a l'any vinent.\nCal destacar, però, que els pròxims matxs de la Selecció Argentina són amistosos i no serà fins al pròxim mes de juny quan torni a tenir partits oficials. Serà en un gran torneig, la Copa Amèrica 2019, i caldrà esperar per veure si aleshores el futbolista blaugrana estarà disposat a tornar a jugar amb el seu país.\nJa va pensar en la retirada l'any 2016\nNo és la primera vegada —i segurament tampoc l'última— que Leo Messi es planteja una retirada de la Selecció Argentina. L'any 2016, després de perdre dues Copes Amèrica i un Mundial en tres anys, el capità del Barça ja va anunciar la seva retirada del combinat nacional. «S'ha acabat la selecció per mi. Lamentablement he buscat ser campió, era el que més desitjava, però no s'ha donat», va dir en calent després de la derrota.\nNo obstant això, després d'uns mesos de reflexió i de parlar amb el seleccionador, Messi va decidir tornar en la següent convocatòria. «Vaig pensar seriosament a deixar-ho, però estimo massa al meu país i aquesta camiseta», va confessar en el seu retorn. «S'han d'arreglar moltes coses del nostre futbol argentí, però prefereixo fer-ho des de dins i no criticant des de fora», va afegir. Dos anys després, però, sembla que la situació no ha millorat massa.\nEspectacular pujada del preu del gas aquest octubre


El projecte Territori TIC, en marxa - Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre\nEl projecte Territori TIC, en marxa\n14 febrer 2008 · Noticies\nEl president del Consell Comarcal de la Ribera d’Ebre, Josep Solé, juntament amb els dinamitzadors de l’ens, han explicat quins són els principals punts de desenvolupament del Territori TIC a la comarca i en els quals s’ha començat a treballar:\n– l’accés dels ciutadans a les noves tecnologies a través dels telecentres que hi ha a cada municipi de la comarca. En total, són 17 els telecentres que hi ha a la Ribera d’Ebre.\n– la formació en diferents àmbits de les tecnologies de la informació i la comunicació. En aquest sentit, els dinamitzadors han manifestat que es volen dur a terme un mínim de dos o tres cursos per municipi, i es partirà de les necessitats concretes de cadascun per a després fer cursos d’iniciació bàsica i més especialitzats.\n– facilitar a les petites empreses de la comarca l’accés a les noves tecnologies, a través del programa PIMESTIC de la Generalitat de Catalunya.\nEl programa PIMESTIC es basa en tres eixos: la difusió i sensibilització entre els empresaris, per a donar a conèixer les tecnologies; l’assessorament i orientació, amb què un expert oferirà una proposta de millores per a les empreses, i la implantació i finançament de les tecnologies de la informació i la comunicació, on es posa a disposició dels empresaris tots els ajuts disponibles per a projectes d’implantació de les TIC.\nEl pròxim mes d’abril tindrà lloc a la comarca una jornada per presentar el programa PimesTic.\nD’altra banda, el director general de la Societat de la Informació, Josuè Sallent, ha anunciat a través d’una videoconferència que s’han encarregat els dos estudis radioelèctrics per buscar solucions a les deficiències de banda ampla i telefonia mòbil detectades als municipis de Garcia i la Palma d’Ebre. Aquests dos estudis se sumen als que ja s’han fet a Riba-Roja i a Rasquera.


Bunyols de bacallà, tan bons com clàssics - TDB Actualitat\n◗ Bacallà esqueixat (uns 300 grams)\n◗ 3 clares d’ou\n◗ 100 grams de farina\n◗ 2,5 dl de llet\n◗ Oli i sal\nPrimer de tot, barregeu en un bol la farina, el bacallà dessalat i esqueixat ben petit, la llet i les clares d’ou batudes a punt de neu. Amb una cullera, fregiu els bunyols en oli abundant, fent-los d’un en un. Poseu-los damunt de paper absorbent i mengeu-los tot seguit. Quant a la sal, només cal que n’hi afegiu si el bacallà és prou dessalat. El punt de sal és molt important en els plats de bacallà, per poc o per massa. Aneu amb compte. Que us aprofiti!\nA la mescla hi podeu afegir un raig d’oli i all i julivert picats, o només julivert. A la massa també hi podeu afegir els rovells d’ou, juntament amb la farina, i les clares al final, perquè no caiguin. Dintre de la mateixa família hi ha els crespells de bacallà, que es fan plans, o les mandonguilles o croquetes, que poden incloure patata bullida. Com veieu, és un plat molt fàcil de fer, i un bon entrant per compartir amb família i amics.


setembre | 2014 | Escola Marià Galí\n15 setembre 2014 admin\tDeixa un comentari\nAvui 15 de setembre encetem un nou curs. Els nens i nenes de l’escola han retornat de les seves vacances d’estiu a l’escola, carregats d’il·lusió i amb moltes ganes de treballar. Esperem que aquest nou any escolar que avui comença sigui profitós i que les mancances que l’escola pública està patint per les retallades, no impedeixin assolir els objectius que ens hem marcat.\nBon curs 14-15 per a tothom!\nBENVINGUTS I BENVINGUDES AL NOU CURS 2014/15\n8 setembre 2014 admin\tDeixa un comentari\nDes de l’escola volem aprofitar aquests darrers dies de vacances per presentar el nou equip directiu, el qual s’ha posat el present curs al capdavant de la direcció del centre:\n– La Lídia Rovira, com a Directora,\n– La Irene Güell, com a Cap d’Estudis)\n– La Isabel Amate, com a Secretaria.\nDesprés d’un procés democràtic on hi va participar tot el professorat del Ceip Marià Galí van ser elegides com a nou equip directiu per aquest curs 2014-15.\nAixí doncs, en primer lloc volem felicitar al passat equip directiu, conformat per la Maribel Morera, l’Asunción Muriana i la Teresa Cucurull, per la seva tasca realitzada. Durant tots aquests anys ha estat un plaer treballar amb elles. Ens han demostrat com la feina ben feta, el treball en equip i l’esforç donen els seus fruits, tot elevant la docència al nivell que es mereix en aquesta societat.\nEn segon lloc, volem animar a totes les famílies a seguir en la línia de treball en què ja es troben. Aquesta línia de lluita diària que malauradament no podem deixar enrere. Tots plegats sabem que segueixen sent moments complexos per a la majoria de famílies i que, en molts casos, es fa difícil mantenir la il•lusió que l’aprenentatge requereix. Amb tot, cal ser conscients que els nens d’avui són el futur del demà, i és per això que cal que fer un esforç per tal d’aconseguir que els nostres alumnes, els vostres fills, esdevinguin persones crítiques amb el món d’avui, el futur del demà.\nEsperem comptar amb el vostre recolzament. Gràcies per tot.\nRecordeu que l’escola comença el proper dilluns dia 15 en horari de matí i tarda (excepte els alumnes de P-3).\n“Per la ignorància es descendeix a la servitud, per l’educació s’ascendeix a la llibertat” Diego Luis Córdoba (advocat i polític colombià).


TAC12 TV - El curs de la consolidació a EBA del CB Salou?\nQueden tres dies perquè el Club Bàsquet Salou inicii la seva segona campanya a la Lliga EBA. Va ser la sorpresa positiva del curs i ara vol reafirmar el seu lloc entre molts dels històrics de l'especialitat. El primer partit es jugarà a casa i contra el Mataró.\nL'estiu és útil per arribar en condicions a l'arrencada de curs, però guanyar sempre ajuda. I que el Club Bàsquet Salou hagi accedit als quarts de final de la Lliga Catalana EBA per davant del Valls i el CBT és un punt favorable per als de Jesús Muñiz. Malgrat que l'equip ha experimentat diversos canvis amb l'arribada de cares noves i l'adéu d'històrics com Alan Crabtree i Eloi Galofré, tothom coneix ja com és de dur creuar-se amb els de la capital de la Costa Daurada. També el Mataró, vell rival del curs passat i aspirant a tot.\nBarksdale i Rusakov, encara sense el visat, seran baixa per al debut. Tot i això, el cos tècnic creu que afronten en condicions la campanya 2019-2020.\nEl Club Bàsquet-Salou Mataró es disputarà diumenge a partir de les 18 hores.\nMés en aquesta secció: « Sumem per Salou i el PSC repetiran pacte de govern aquest divendres La futura estació de Salou tindrà una segona andana, un nou accés i un altre pàrquing »


Activitats - Kayaking Costa Brava\nUn oceà de propostes per gaudir del caiac!\nKayaking Costa Brava és una empresa dedicada exclusivament al caiac de mar. Ens trobareu als millors indrets de la Costa Brava per la pràctica d’aquesta modalitat: Tamariu, Platja Castell, Cala Montgó i Portlligat, des d’on us oferim un ampli ventall de serveis i activitats.\nOferim excursions guiades amb caiac de travessia des de diferents punts de la Costa Brava. Podràs descobrir racons amagats, cales inaccessibles i coves de gran bellesa.\nAl llarg de l’any organitzem excursions extraordinàries, especialment programades per descobrir altres indrets interessants o gaudir de fenòmens astronòmics singulars.\nDurant els mesos d’estiu hi ha instal·lat un servei diari de lloguer de caiacs des de les platges de Portlligat, Cala Montgó, Tamariu i Platja Castell.\nSi vols aprendre a navegar pel teu compte i a enfrontar-te amb èxit a les diverses condicions de la mar, a Kayaking Costa Brava t’ensenyem les tècniques necessàries.\nOferim programes educatius adreçats a grups escolars de diferents edats. Descobreix el programa que més s’ajusti a les teves necessitats i gaudeix d’un taller al mar!\nPodràs escollir entre diferents activitats que van des de l’organització d’excursions guiades per la Costa Brava, gimcanes a l’aigua, sessions de Team Building o combinades de caiac amb senderisme.\nPreparem programes a mida per a col·lectius, grups, comiats de solter/a, aniversaris o qualsevol persona que vulgui gaudir d’aquest esport i passar un dia de lleure al mar.\nActivitats ambientals, socials i de voluntariat\nCol·laborem amb nombroses iniciatives esportives i mediambientals aportant la nostra experiència, l’equip humà i el material. Uneix-te amb nosaltres i fes-te voluntari!\nGaudeix de descomptes i promocions especials.


Randonneurs Catalunya » Camí de Sant Jaume 1000\nHome » Camí de Sant Jaume 1000\nAquest Brevet 1000 s’organitza cada 4 anys, no està previst tornar-lo organitzar fins l’any 2020. La informació que trobareu tot seguit es orientativa i fa referència a la última edició del 2016.\nBREVET 1000 CAMÍ DE SANT JAUME 2016\nRandoneurs Catalunya te a apunt aquesta segona edició quadriennal del Camí de Sant Jaume en format Brevet de Randonneur Mondiaux (BRM), homologat per l’Audax Club Parisien, que tindrà lloc els dies 30 de juny , 1, 2 i 3 de juliol. Esperem que aquesta sigui una bona ocasió per retrobar-nos tot pedalejant.\nAl tractar-se d’un Brevet de Randonneurs Mondiaux s’aplica el Reglament dels Brevets BRM, els trets a destacar son: Es tracta d’una excursió personal, cada participant pot anar a la velocitat que més l’hi agradi. L’itinerari transcorre per carreteres obertes al tràfic, els participants han de respectar les senyals de tràfic; stop, semàfors, cediu el pas, etc. Edat mínima; tenir els 18 anys complerts el dia de la sortida. Tenir llicència Federativa vigent. Temps màxim 75 hores (tres dies i tres hores). Heu de portar roba de colors clars durant el dia i quan es fa de nit una armilla reflectant, si porteu motxilla a l’esquena, l’armilla ha d’anar per sobre la motxilla o coberta per una funda reflectant. Heu de portar posat el casc reglamentari. Heu de portar llums al davant i darrera, potents i fitxats a la màquina (obligatoris), els llums de casc, de braç o cames es consideren com llums auxiliars i no substitueixen els fitxes obligatoris. Si porteu vehicle seguidor només os pot donar servei en els punts de control, no poden seguir el vostre pas ni per davant ni per darrera, ni de dia ni de nit. A la ruta no hi haurà cap vehicle de l’organització, si un participant abandona ha de comunicar-ho per whatsapp o SMS al 627608649 i procurar-se ell mateix la manera de tornar.\nEl recorregut començarà a la plaça “Barcelona 92″ de la població de Calaf (Anoia), la sortida serà a les 16:00 del dijous 30 de juny i finalitza als 1011 km a la Plaça de l’Obradoiro de Santiago de Compostela, amb un ventall de temps entre la matinada del dissabte 2 de juliol i les 19 :00 hores del diumenge dia 3 de juliol. Malgrat aquest ampli ventall de temps per arribar, la majoria de participants arribaran el matí de diumenge fins les 5 de la tarda, en aquesta hora ens trobarem tots els participants a L’oficina del Peregrino, darrera la Catedral, carrer Rua do Villar, 1-3, hi ha indicadors per anar-hi. Allà esperarem que arribin els últims participants i es lliuraran els carnets de ruta, ja signats, a un responsable.\nEl mapa del recorregut va inclòs en el propi carnet de ruta, aquí podeu baixar-vos el Rutometre 2016 detallat on podreu observar amb franges de color blau, els llocs baixos per on es travessa un riu important, i de color torrat els llocs alts de muntanya, colls i ports. El desnivell positiu acumulat total es de 7700 metres, en conjunt es suau, els primers 460 km transcorren per la Depressió de l’Ebre i pràcticament es pla amb pujades de tant en tant. La Serralada Ibèrica comença a presentar algunes dificultats, el Port de la Pedraja de 1150 metres es la més important. L’Altiplà de Castella completament pla i rectes interminables, dona pas al Macis Galaico Lleonès que es el tram més difícil, amb ports com El Manzanal de 1221 metres, Perafita do Cebreiro 1099 i El Poio de 1337, son els més destacats.\nPodeu baixar-vos el trac del recorregut, en tres trams;\nPonferrada-Santiago de Compostela. http://www.openrunner.com/index.php?id=5984317\nSortida: km 0. Calaf. Obert el 30 de juny a les 16:00 fins les 17:00\nControl 1: km 127. Monzón. Obert el dia 30 juny a les 19:44 hores fins el 1 de juliol a les 00:28\nControl 2: km 260. Ejea de los Caballeros. Obert dia 30 de juny a 23:45 fins 1 de juliol a 9:20\nControl 3: km 395. Logroño. Obert el dia 1 de juliol a les 3:59 fins les 18:20\nControl 4: km 511. Burgos. Obert el dia 1 de juliol a les 7:50 fins el 2 de juliol a les 2:04\nControl 5: km 596. Carrión de los Condes. Obert dia 1 de juliol a 10:40 fins el 2 de juliol a 7:44\nControl 6: km 739. Astorga. Obert el dia el dia 1 de juliol a 15:46 fins el dia 2 de juliol a les 20:10\nControl 7: km 894. Sarria. Obert el dia 1 de juliol a les 21:18 fins el dia 3 de juliol a les 9:44\nArribada: km 1011. Santiago de Compostela. Obert dia 2 de juliol a 1:05 fins dia 3 de Juliol a 19:00\nCONTROLS DE NIT\nSi os coincideix que arribeu de nit en un control, entre les 11 de vespre i les 6 del matí i no trobeu cap establiment per segellar el carnet de ruta, podeu presentar com aval del vostre pas, una foto de la vostra bici feta en un lloc inequívoc representatiu de la població, com pot ser el rètol de sortida amb el nom de la població. En aquest cas haureu d’anotar a la casella corresponent del Carnet de ruta la paraula “Foto”, en tots els cassos heu d’anotar la data i hora de pas per cada control. La foto de control ha de ser individual, l’heu d’enviar entre els dies 4 i 10 de juliol 2016 a rancat@rancat.cat\nCOMUNICACIÓ DURANT EL BREVET\nEls participants que ho desitgin facilitaran el seu numero de telèfon mòbil que portin durant el recorregut, es farà una llista que lliurarem a tots els participants. La comunicació ha de ser per whats app perquè és molt més pràctic, encara que no hi hagi cobertura el missatge es rep, pot servir per saber on paren els vostres companys i per comunicar qualsevol altre incidència.\nLa inscripció anticipada estarà oberta fins el diumenge dia 26 de juny a les 23:59, el seu import és de 7 euros, el període d’inscripció finalitzarà al arribar a 50 participants, les inscripcions d’última hora es podran fer fins el moment de la sortida i el seu import serà de 10 euros, la transferència l’heu de fer al compte de la Caixa IBAN: ES97 2100 0440 1101 0075 9292. Si al acabar voleu la medalla record Brevet 1000 el seu import es de 10 euros.\nPer inscriure-us heu d’accedir al enllaç INSCRIPCIO, omplir totes les dades que es demanen i púlsar el botó enviar, a part heu d’enviar la vostra llicència escanejada i el comprovant de transferència del import de la inscripció a l’adreça rancat@rancat.cat Un cop rebut tot això el vostre nom sortirà a la llista d’inscrits al final d’aquesta pàgina.\nS’ha intentat fer retorn comú per a tots els participants, al final no ha pogut ser per l’elevat cost, per tant heu de procurar-vos el retorn pel vostre compte.\nHi ha diverses possibilitats; autobús, avió, tren, furgoneta de lloguer i bici.\nAutobús. Companyia ALSA. Surten 3 autobusos cada dia de Santiago de Compostela a Barcelona. A les 5:45, 14:00 i 17:00, poden portar bicicletes pagant un petit suplement, però en el bus només n’hi caben tres com a màxim, per portar la bici cal embolicar-la amb la roda del davant al costat, el paper film transparent de cuina pot anar bé. Si son més de tres el viatgers que porten una bici, os poden oferir altres solucions. Podeu consultar a https://www.alsa.es/ca\nAvió. Es poden trobar ofertes molt interessants de preu. Es la forma més ràpida de tornar, el problema es la bici com equipatge, si torneu amb avió lo millor és enviar la bici per SEUR, veure l’apartat “SEUR os porta la bici a casa”.\nTren. D’entrada hi ha un problema, els trens surten de A Coruña, un segon problema es la gran lentitud del viatge. Hi ha uns 4 trens al dia el més còmode es el tren Hotel, que pots dormir durant la nit, però triga 15 hores en arribar a Barcelona, surt a les 17:49 i arriba a les 8:49 de l’endemà. En molts trens es fa difícil portar una bici.\nFurgoneta de lloguer. Es el sistema més barat si sou més de 4 al mateix vehicle, un ha de fer de xofer, ha d’estar ben descansat per fer aquest trajecte que pot durar 12 hores. Cal concretar on s’ha de tornar la furgoneta. Una avantatge es que les bicis van en el mateix vehicle.\nTornar en bici. Es una bona oportunitat per fer la Diagonal Ibèrica A Coruña-Barcelona i mateu dos pardals d’un tret, només heu de posar-vos en contacte amb el responsable a rmonraba@gmail.com\nSEUR os porta les bicis a casa. Es una forma practica de desempallegar-vos de la bici quan no la necessiteu. SEUR te aquest servei per 49,95 euros, ells hi posen l’embalatge i el transport, però a Santiago de Compostela tenen un servei especial, en principi tenen dos empleats a l’oficina del Peregrino, ells es fan càrrec de totes les bicis que han de transportar, i encara et surt més econòmic si ho fas a través de bicigrino, per més informació mireu aquest enllaç. http://www.bicigrino.info/tienda_virtual/es/229-transporte-bicicletas.\nLa combinació SEUR+Avió pot ser interessant, atenció però per trobar preus barats d’avió cal reservar quan abans millor.\nPORTA TORRAS Francesc Randonneurs Catalunya Sant Fruitós de Bages\nMUR LALUEZA Anselmo Club Ciclista Oscense Osca\nPADILLA FERNANDEZ Jesus Esprint Bike Club Ciclista Sant Feliu de Llobregat\nARRIAZA LÓPEZ Adrià Rocafort de Queralt SCCP Barberà del Vallès\nASENSIO CABRERO Miguel A. Penya Ciclista Barberà Barcelona\nSANTIAGO SANTAMARIA Fra. Penya Ciclista Barberà Barberà del Vallès\nVALLS ROIG Jordi Club Ciclista Planenc El Pla de Santa Maria\nVALLS ROIG Ramon Club Ciclista Planenc El Pla de Santa Maria\nASENSIO PONT Jaume Club Ciclista Tàrrega Tàrrega\nLAGUNA BELLVER Joel Club Ciclista Anclas Sabadell\nGOMEZ VALENZUELA Pedro Oxigen BTT Club Ciclista Canyelles\nVAZQUEZ ROA Juan José Penya Ciclista Barberà Sant Just Desvern\nARENAS DELGADO Pere Esport Ciclista Manresà Manresa\nUn gran èxit per una gran proba, tots els inscrits van prendre la sortida i tots van obtindre la homologació d’aquesta gesta. Podeu baixa els resultats.\n2012 Brevet 1000, 5-8 juliol 2012\n2016 Brevet 1000 30 juliol


FORMACIÓ ON-LINE A L’ICAB | Nou curs e-Learning sobre la iniciació al Dret de Marques (anul·lat)\nVivim envoltats de marques; la del cafè que prenem al matí abans de començar la nostra jornada, la de les nostres sabates, les de la roba que ens posem, la del cotxe que hem decidit comprar-nos, la del nostre telèfon mòbil d’última generació… Però sabem què és exactament una marca i per a què serveix? O quins drets dóna? O quin és el potencial de les marques per a les empreses?\nEl curs e-Learning sobre la Iniciació al Dret de Marques que organtiza el Col·legi de l’Advocacia de Barcelona (ICAB) del 4 de març i el 5 de maig de 2019 pretén donar resposta a aquests i d’altres interrogants, tot fent una introducció bàsica a l’apassionant món del dret de marques.


El CIBE-Bloc rebutja que Benissa assumisca l’alt cost del nou quarter de la Guàrdia Civil « Infobenissa\nEl CIBE-Bloc rebutja que Benissa assumisca l’alt cost del nou quarter de la Guàrdia Civil\nLa coalició Ciutadans de Benissa (CIBE)-Bloc va rebutjar ahir mitjançant un comunicat que l’ajuntament assumisca el cost de 900.000 euros del pressupost d’1, 5 milions que tindria la construcció d’un nou quarter de la Guàrdia Civil després de l’abandó de l’antic quarter i la instal·lació de les oficines en un baix de propietat municipal que està tenint lloc aquests dies. Segons els independents i nacionalistes el cost “és inassumible” i van aprofitar l’ocasió per a recordar que “hauria de ser el Govern central el que pagara íntegrament el cost de l’edificació”.\nAixí mateix des de la coalició també es van posicionar en contra de l’opció proposada pel PSOE de Benissa d’instal·lar el nou quarter en l’antic IES Josep Iborra perquè “allí està ara l’escola d’adults i en breu hi haurà associacions” a banda del fet que “adequar les instal·lacions per a un quarter seria més car”.\nD’aquesta manera, el grup liderat per Isidor Mollà va anunciar que la coalició està preparant una moció en què demanarà la creació d’un espai conjunt per a la Guàrdia Civil i la Policia Local en la mateixa parcel·la del Pla de Carrals on es pretén construir el nou quarter únicament per a la Guàrdia Civil.\nEn aquest sentit, els independents i nacionalistes van concretar que amb la unificació de les instal·lacions s’aconseguiria una millora en l’atenció al ciutadà i en la gestió dels tràmits. CIBE-Bloc va posar els exemples de la població sevillana de Dos Hermanas així com 23 pobles de la comarca catalana del Vallès Occidental.


Situa el partit, però, com a soci preferent dels comptes a Catalunya, que lliga als de Barcelona\n4 min. Barcelona 06/11/2018 14:10\nLa consellera de la Presidència, Elsa Artadi, ha demanat explicacions aquest dimarts als comuns per haver vinculat l'aprovació dels pressupostos amb possibles acords sobre els presos polítics. "Potser no vam entendre bé les seves declaracions, demanem explicacions", ha dit la portaveu del Govern sobre el que va dir ahir el portaveu dels comuns, Joan Mena, que va assegurar que parlar dels comptes a Madrid podria facilitar acords sobre els processats per rebel·lió. A més, ha recordat que qui ha d'aprovar aquests comptes és el president espanyol, Pedro Sánchez, i que, per tant, és ell qui ha de fer una oferta política a Catalunya. En tot cas, Artadi ha situat els comuns com a socis preferents per aprovar els comptes de la Generalitat, i ha recordat que, malgrat que els independentistes no donaran suport als pressupostos de l'Estat, també formen part de la negociació política els números de l'Ajuntament de Barcelona que pilota Ada Colau.\nMena va assegurar ahir: "Pensem que treballar en aquests pressupostos és també treballar en pro del diàleg i el consens i poder facilitar acords polítics que també comportin la sortida de les presons dels presos polítics i una sentència absolutòria per a les persones que avui estan processades".\nLa portaveu també ha criticat l'alcaldessa de Barcelona assegurant que el Govern no vol escollir entre "democràcia i drets" i "les coses de menjar". "Això és propi d'una altra època", ha considerat, sobre la insistència dels comuns a aprovar els pressupostos de l'Estat pels diners que arribarien a Catalunya, malgrat les acusacions de la Fiscalia per rebel·lió i la manca d'oferta de Pedro Sánchez per resoldre el conflicte polític.\nJèssica Albiach denuncia un 'pressing-comuns'\nArtadi ha explicat que els últims dies s'han "intensificat" els contactes amb els grups parlamentaris a Catalunya, sobretot amb els comuns, però també amb la CUP, ha dit, tot i que els anticapitalistes ja s'han descartat per aprovar els comptes del Govern. En aquest marc, ha situat el PSC en un segon pla, ja que ha valorat que hi ha "més distància" amb l'executiu.\nSobre una hipotètica pujada d'impostos (IRPF en rendes altes o modificar l'impost de successions), Artadi ha dit que encara no s'ha entrat a debatre-ho, però ha admès que s'haurà de fer més endavant. De fet, són dues de les condicions que d'entrada els comuns ja van posar sobre la taula per donar suport als comptes de la Generalitat.\nPressupostos prorrogats a Catalunya\nMalgrat que Artadi s'ha mostrat convençuda que els comptes de la Generalitat s'acabaran aprovant, sí que ha explicat que no podrà ser abans de finals d'any. Un fet que propiciarà, automàticament, una pròrroga dels comptes del 2017. La consellera de la Presidència ha dit que encara estan negociant les despeses amb els departaments i que no es podran debatre la setmana que ve a la reunió del Govern.\n"Amb el calendari a la mà, tal com anem és complicat aprovar el pressupost abans del mes de desembre", ha dit la portaveu. "S'està elaborant, però encara no el podem portar a Govern", ha afegit, tot i que ha situat l'entrada dels comptes al Parlament al mes de novembre.\nAcords puntuals a Madrid\nTot i l'ultimàtum que el president de la Generalitat, Quim Torra, va llançar al cap de l'executiu espanyol, Pedro Sánchez, durant el debat de política general si abans del mes de novembre no hi havia una proposta per resoldre el conflicte amb Catalunya, el trencament dels independentistes a Madrid només es concretarà amb els pressupostos.\nArtadi s'ha mostrat disposada a negociar acords puntuals al Congrés sobre mesures en què també coincideixin els grups independentistes. És el cas del salari mínim interprofessional, que el govern espanyol s'ha obert a aprovar a través de decret.\n"Si el govern del PP hagués proposat la mesura, també hi hauríem donat suport", ha dit Artadi, que ha assegurat que això no vol dir que es doni "estabilitat" a la Moncloa.\nParal·lelismes amb el cas d'Otegi a Estrasburg\nArtadi també s'ha pronunciat sobre la sentència d'Estrasburg sobre Otegi, que declara que a Espanya no va tenir un judici just. La portaveu ha recordat que no és el primer cop que el Tribunal Europeu de Drets Humans condemna Espanya i l'ha instat a establir mecanismes perquè això no torni a passar. A més, també ha establert un "paral·lelisme" amb el cas de l'1-O, ja que l'argumentació d'Estrasburg té a veure amb la recusació a la jutge de l'Audiència Nacional, que va ser desestimada. Artadi ha recordat que els presos polítics també han presentat recusacions als membres de la sala del Tribunal Suprem que jutjaran el cas i s'han desestimat. "És una constatació de com està la justícia espanyola", ha afirmat la portaveu.


Cap de setmana de monotonia meteorològica - Ràdio Palafrugell\nEscrit per Ràdio Palafrugell a 28 de Gener de 2022\nLa pols es continuarà acumulant en els pluviòmetres, en un nou cap de setmana d’estabilitat meteorològica.\nDurant tot el mes de gener la pressió atmosfèrica ha estat molt alta.\nUn divendres més, Josep Pascual des de l’Observatori de l’Estartit, porta la previsió meteorològica per aquest cap de setmana. Pascual destaca que el darrers dies del mes de gener es tancaran amb la monotonia de les darreres setmanes. Així, els pluviòmetres continuaran fent vacances, en un mes de gener que a Palafrugell no s’han recollit ni 10l/m2.\nAixí, les nits continuaran amb temperatures molt baixes, i els migdies amb temperatures agradables. Per últim Josep Pascual també comenta que la temperatura de l’aigua del mar, continua un xic per sobre de la mitjana climàtica.


cervell Archives - Blog CaixaCiència\nL’ésser humà necessita produir i consumir art\nLa neurocientífica Mara Dierssen, investigadora del Centre de Regulació Genòmica (CRG) de Barcelona, és filla de pare neurocirurgià i mare pintora. No és estrany que, tot i que la curiositat científica hagi estat el motor de la seva vida professional, el seu interès per l’art també l’hagi acompanyat durant tota la seva carrera i li hagi fet preguntar-se què passa dins el cervell quan som creatius i quan observem obres que ens semblen boniques. Parlem amb ella per entendre una mica millor en què consisteix la creativitat i fins a quin punt és important l’art i la bellesa per a la nostra espècie.\nLa neurocientífica Mara Dierssen, del Centre de Regulació Genòmica (CRG).\nDalmau, que també treballa a l’Hospital Clínic de Barcelona, ha liderat les recerques que han descrit més del 50 % de les encefalitis autoimmunitàries que coneixem fins ara.


TAC12 TV - Comença a Salou l'enderroc de l'antic hostal Bona Estada\nComença a Salou l'enderroc de l'antic hostal Bona Estada\nDijous, 28 Novembre 2019 12:18\nJa han començat els treballs d'enderroc de l’antic Hostal Bona Estada, al carrer Ponent número 11 de Salou. L'immoble està adossat a l'església de Santa Maria del Mar i per això l'Ajuntament de Salou ha decidit enderrocar-lo dins els plans d’actuació de recuperació del monument que va començar el 2014, perquè totes les façanes de l’església quedin a la vista.\nEl solar té una superfície de 190 metres quadrats, i permetrà ampliar les voreres del carrer i crear una plaça amb bancs i adequant-lo per a un ús públic. També s'hi col·locarà una escultura al Ball de Bastons elaborada per l’escultora Natàlia Ferré.\nMés en aquesta secció: « Reconeixement de l'Ajuntament de Salou al restaurant Deliranto després de rebre la primera estrella Michelin La Nit de l'Esport de Salou agraeix l'esforç d'equips i integrants »


Can Llobera | El web oficial de l'Ajuntament de Pollença\nInici >> Municipi >> Can Llobera\nCan Llobera, el nou espai cultural de Pollença\nEl casal de Can Llobera és el nou espai cultural de Pollença situat en el centre del poble, a la plaça Vella, on hi trobareu la casa museu, la biblioteca municipal Guillem Cifre de Colonya i l’arxiu històric de Pollença.\nL’any 2004 l’Ajuntament de Pollença va comprar aquesta casa senyorial representativa d’una família de notables de la segona meitat del segle XIX i principis del XX a la família Llobera. L’edifici s’ha restaurant en dues fases, la primera de les quals es va iniciar a principis del 2013 i va consistir, bàsicament, en canviar la teulada i en adaptar l’edifici per a persones amb discapacitats. Al llarg d’aquesta primera fase també es classificà tot el mobiliari i les peces ornamentals que conformen la casa museu pròpiament dita. En la segona, es van adaptar algunes de les sales de la planta baixa i els porxos per destinar-los a biblioteca, i també algunes sales del segon pis que es destinaran a arxiu.\nL’edifici conserva els seus elements arquitectònics històrics i els espais característics de l’antiga casa senyorial com són la façana, l’entrada, la cuina i la botiga, l’escala imperial, el menjador de l’entresòl i el vessant del primer pis, i el mobiliari i els ornaments originals.\nCan Llobera també acull l’arxiu històric de Pollença, que compta amb els fons més importants de la part forana. La part més rellevant és l’arxiu de l’Orde del Temple i de l’Orde de Sant Joan de Malta.\nLa biblioteca municipal s’ha traslladat del Centre Cultural Guillem Cifre de Colonya a Can Llobera. La biblioteca ocuparà dos espais clarament diferenciats.\nEl primer d’aquests espais està situat a la planta baixa on, a més del punt d’informació i préstec, hi ha una zona destinada a novetats, lectura de revistes, diaris i audiovisuals. També hi ha una bebeteca, dedicada a contes i jocs per als més petits; i una altra sala situada a la part esquerra del segon aiguavés que es reserva per a aquells infants de primària que vulguin anar-hi a fer treballs.\nEl segon espai s’ubica als porxos de l’edifici i està pensat perquè s’hi accedeixi mitjançant l’ascensor; es tracta de la biblioteca pròpiament dita i està reservada a joves i adults i orientada a ser una àrea d’estudi, de treball escolar, lectura o investigació.\nA la part del darrera, hi ha dues cambres més; la primera estarà dotada d’ordinadors, i la segona, més recollida, es destina a la investigació, a fer treballs en grup o a l’estudi.\nA la part dels porxos podeu trobar la majoria dels més de 19.000 títols que té la biblioteca municipal Guillem Cifre de Colonya.


El ple aprova el projecte definitiu de reconstrucció de l´edifici Odèon de Rafael Masó\n23/2/2017 Ajuntament Canet de Mar\nEl ple extraordinari d´ahir va servir per aprovar definitivament el projecte de reconstrucció estructural de la sala Odèon. Aquest punt va rebre el suport del govern i de la CUP, mentre que la resta de partits l´oposició, el PedeCAt i el PP hi van votar en contra tot argumentant que el projecte els genera dubtes, sobretot relacionats amb el seu finançament.\nDes de l´oposició el regidor del Partit Popular, Toni Romero, no dubtava en afirmar que tenen dubtes diversos sobre aquest projecte, com ara, saber si hi haurà finançament suficient pel projecte total. També afegia que li preocupa que hi hagi informes negatius per part d´Intervenció i Secretaria.\nEl PedeCat també es mostrava crític amb el projecte i el seu regidor, Jesús Marín, recordava que ja al mes de novembre es van posicionar en contra i continuen pensant el mateix. Marín afirmava que hi ha informes dels tècnics que posen de manifest les mancances d´aquest projecte i això els genera dubtes. Segons Marín aquest projecte farà gastar 500,000 euros i malgrat això no es tindrà el teatre en marxa. També criticava i trobava alarmant que el projecte es divideixi en fases i també preguntava si hi ha un pla de viabilitat. Insisitia en la poca transperència i claredat del projecte.\nDes del govern, el regidor d´Urbanisme, Lluís Llovet, aclaria que el projecte que es presenta és per rehabilitar l´edifici noucentista de Rafael Masó, per tant, es tracta de recuperar un edifici patrimonial de Canet de Mar. Llovet també explicava que després dels informes negatius de Secretaria i Intervenció es va demanar als arquitectes del projecte modificar i millorar alguns aspectes i així s´ha fet. Pel que fa el finançament, Llovet afegia que dels 527.000 euros que costa aquest projecte, l´ajuntament només n´haurà d´aportar 142.000 euros i és que la resta estan subvencionats per la Diputació i la Generalitat.\nEl punt va quedar aprovat per 10 vots a favor del govern i la CUP i 6 en contra del PEdeCat i PP. Val a dir que ahir no hi era l´alcaldessa, Blanca Arbell, i que el ple va estar presidit pel regidor, Pere Xirau, alcalde accidental durant aquests dies. Un cop aprovat el projecte ara es farà concurs obert perquè s´hi puguin presentar diferents empreses per realitzar l´obra. La idea és que es comencin els treballs a l´estiu i que l´obra estigui enllestida abans d´acabar l´any. D´altra banda, el proper mes es convocorà la Comissió de l´Odèon per parlar de l´avantprojecte de teatre que ha fet la Diputació i que precisament ahir van rebre.\nTrobes interessant l´actualització del dossier que ens explica la història de l´Odèon i de l´ACPO fins a dia d´avui?\nAssociació Cultural Plataforma Odèon © 2018 · Tots els drets reservats · Avís legal · Crèdits


Ajornat fins març!!!!!!!!!!\n· A la 1 de la tarda:\nLloc: Pasaje Tarragona, 2 (Les Oliveres)\nEntitat: Catalunya Caixaafectados por la hipoteca\n· De 2quarts a 3quarts de 2 de la tarda: BARBERÀ DEL VALLÈS\n1r Anar tota la comunitat educativa de color groc.\n2n Concentració a plaça del Mil·lenari, al costat de l’institut, demanant un PROU a les retallades i un SÍ a l’educació pública de qualitat.\nDes de l’Institut La Romànica de Barberà del Vallès, volem informar-vos de les nostres inquietuds i les actuacions que estem portant a terme, arran de les retallades que afecten i poden afectar la nostra tasca educativa.\nTant el professorat com el personal laboral del nostre centre estem francament preocupats per la situació que estem patint, en la que es posa en perill el poder seguir treballant per un ensenyament públic de qualitat.\nEl nostre objectiu és informar i fer partícips tota la comunitat educativa (alumnat i famílies) i també la resta de centres del nostre entorn i tota la ciutadania en general, sobre què està passant i quines són les seves conseqüències a curt i a llarg termini, ja que tots i totes som responsable de l’educació dels nostres fill@s.\nDes del centre estem portant a terme assemblees de professorat i hem creat comissions de treball per tal de defendre tot el que els darrers anys s’ha aconseguit. Per tal de defendre i reivindicar el dret a rebre una educació de pública de qualitat hem engegat dues accions:\nUna primera iniciativa són els dimarts grocs, que es basa en anar tota la comunitat educativa de color groc. Aquesta acció pretén, de forma simbòlica, la presa de consciència i d’unitat de tota la comunitat educativa enfront un problema que és de tots i de totes.\nUna segona iniciativa, ja de caire reivindicatiu, serà la que iniciarem el proper dimarts 14 de febrer, i que es repetirà cada dimarts, en la qual tot l’alumnat, professorat, personal del centre, famílies i ciutadania que així ho vulgui, serem de les 13:30 a 13:45 hores a la plaça del Mil·lenari, al costat de l’institut, demanant un PROU a les retallades i un SÍ a l’educació pública de qualitat.\nQui ho desitgi, també pot seguir les accions que es vagin duent a terme a través de la pàgina web del centre: http://www.institutlaromanica.org\nAtenció!!!! S'ha ajornat pel dimarts que bé dia 28!!!!\nPublicat per Assemblea d'indignats/ades de Sabadell a 21:11


La UE promet reduir un 55% les emissions el 2030 | Natàlia Segura Raventós | Brussel·les | Política | El Punt Avui\nLa UE promet reduir un 55% les emissions el 2030 La UE promet reduir un 55% les emissions el 2030 La UE promet reduir un 55% les emissions el 2030 La UE promet reduir un 55% les emissions el 2030 + La UE promet reduir un 55% les emissions el 2030 E-mail\nBrussel·les - 12 desembre 2020 2.00 h\nLa UE promet reduir un 55% les emissions el 2030\nEls líders europeus acorden reforçar les polítiques mediambientals després de superar les reticències de Polònia\nBrussel·les adverteix que “el més probable” és que no tanquin un acord comercial amb el Regne Unit\nLa presidenta de la Comissió Europea, Ursula von der Leyen, amb el president del Consell Europeu, Charles Michel, ahir, a Brussel·les EFE.\nLa UE promet reduir un 55% les emissions el 2030 La UE promet reduir un 55% les emissions el 2030 La UE promet reduir un 55% les emissions el 2030 La UE promet reduir un 55% les emissions el 2030 La UE promet reduir un 55% les emissions el 2030 E-mail\nDesprés d’un any fatídic per la pandèmia, el club europeu intenta tancar el 2020 amb la casa en ordre. Un cop desbloquejats els fons de recuperació amb l’esperança que arribin a mitjan 2021, els líders europeus van superar ahir les diferències per elevar del 40% al 55% l’objectiu de reducció d’emissions contaminants el 2030 i van donar, així, un nou impuls al Pacte Verd europeu. Ara només queda el maldecap del Brexit, un malson que no s’acaba mai. Quan falten pocs dies per decidir si segellen un pacte comercial que eviti una separació econòmica dolorosa el dia 1 de gener, a banda i banda del canal de la Mànega afegeixen pressió a les negociacions mostrant-se pessimistes sobre les possibilitats de tancar un acord.\nMés optimistes són a Brussel·les sobre la lluita contra el canvi climàtic amb l’aprovació del nou compromís mediambiental, que les organitzacions ecologistes veuen insuficient. En una llarga negociació durant tota la nit per superar les reticències de Polònia i la República Txeca, els caps d’estat i de govern de la UE van acordar reduir un 55% les emissions de CO2 el 2030 per tal d’assolir la neutralitat climàtica el 2050.\n“Ha valgut la pena privar-se d’una nit de son”, deia ahir la cancellera alemanya, Angela Merkel, que s’apunta un altre èxit per a la seva presidència rotatòria de la UE després de salvar les ajudes per la Covid-19. L’objectiu climàtic europeu serà “col·lectiu”, però no tots els països estan situats en el mateix punt de partida i, per tant, es tindran en compte “consideracions de justícia i solidaritat” a l’hora de repartir l’esforç per deixar de contaminar.\nCaldrà veure com es posen en pràctica aquestes promeses. La Comissió Europea haurà de proposar en els pròxims mesos com es pot fer realitat. Sobre la taula hi ha una reforma del sistema europeu de comerç d’emissions, l’impuls a les tecnologies netes i la creació d’aranzels climàtics a les importacions de productes fets amb estàndards mediambientals més baixos que els europeus.\n“La Unió Europea està assumint el lideratge en una transició molt important per al món”, celebrava ahir el president del Consell Europeu, Charles Michel. No ho veuen igual les entitats ecologistes, que qualifiquen d’insuficient l’esforç dels països europeus per resoldre la crisi climàtica i alerten que la meta hauria de ser reduir les emissions un 65%.\n“L’acord demostra que la conveniència política té prioritat sobre la ciència i que la majoria dels polítics encara tenen por d’enfrontar-se als grans contaminants”, denunciava Sebastian Mang, representant de Greenpeace a Europa. De fet, en la lletra petita del pacte climàtic es dona llibertat als governs per decidir la seva “combinació energètica” i les tecnologies “més adequades” per aconseguir l’objectiu, entre les quals hi ha el gas natural, un combustible fòssil que també perjudica el clima. Aquest darrer punt és una clara concessió a les reivindicacions de Varsòvia i Praga. “Això permetrà sobreviure a les empreses de petroli i gas”, lamentava Mang.\nLa cimera europea d’aquests dos últims dies ha estat molt intensa i prolífica, però no ha servit per resoldre un dels problemes més urgents que afronta el bloc: la sortida definitiva dels britànics l’1 de gener. Els papers del divorci que fixen els termes de la separació no són suficients per impedir disrupcions importants en les relacions entre la UE i el Regne Unit, especialment en l’àmbit econòmic. Així, tots dos estan esgotant els pocs dies que queden per tancar un acord comercial i esquivar el precipici. S’han donat fins demà per prendre “una decisió ferma”, i en aquesta tensa recta final tant Londres com Brussel·les refreden les esperances d’assolir un resultat positiu.\nDurant una breu discussió de deu minuts sobre el Brexit, la presidenta de la Comissió, Ursula von der Leyen, va traslladar ahir als líders europeus que la probabilitat que no s’arribi a cap acord amb el Regne Unit és “més alta” que la probabilitat que finalment es tanqui un pacte sobre la relació futura. Segons fonts comunitàries, l’alemanya va reconèixer que “la situació és difícil” i que “els principals obstacles es mantenen” sobre la pesca i les regles del joc per comerciar.\nPer la seva banda, el primer ministre britànic, Boris Johnson, va assegurar ahir que és “molt probable” que rebutgin l’acord sobre la relació futura si la UE no fa “una gran oferta”. En declaracions a la premsa britànica va insinuar que hi podria haver “un gran canvi” en la posició europea. “Encara no ho he vist, però”, va matisar. Els equips negociadors van reprendre ahir les converses mentre la Comissió Europea i el govern britànic engeguen en paral·lel plans de contingència, sobretot per al transport, amb vista al pitjor escenari. Britànics i europeus entomen el cap de setmana expectants per l’enèsim capítol de l’eterna saga del Brexit.\nEuropa evita el xoc amb Erdogan\nLa UE defuig l’enfrontament directe amb Turquia. Malgrat l’augment de la tensió al Mediterrani per les controvertides exploracions de gas dels turcs, el club europeu es resisteix a aplicar mà de ferro contra Ankara i, per ara, només ampliarà sancions individuals a persones vinculades a aquestes activitats.\nÉs la mesura menys lesiva que pot fer servir la UE per forçar l’expulsió dels vaixells turcs de les aigües disputades amb Grècia i Xipre. De fet, el president turc, Recep Tayyip Erdogan, menysté les noves sancions, que de tota manera considera “il·legals” i “esbiaixades”. Així, Alemanya, Itàlia i l’Estat espanyol han aconseguit frenar els intents de França, Grècia i Xipre d’imposar un càstig més dur a Erdogan, que gran part de la UE encara veu com un veí incòmode amb qui s’han de portar bé. “En tenim una dependència estratègica, però també hi ha algunes tensions”, admetia ahir la cancellera Angela Merkel. El bloc europeu no és aliè al deteriorament de les relacions amb Turquia. Per això, els líders reunits ahir a Brussel·les van acordar estudiar al març mesures addicionals contra Ankara. No només la disputa al Mediterrani està en el punt de mira, sinó que volen revisar tots els vincles amb Turquia. És a dir, també en el terreny geopolític, especialment en relació amb els conflictes a Líbia, l’Alt Karabakh i Síria, així com la cooperació per contenir l’arribada de refugiats i migrants a Europa.\nEl Punt Avui. Girona 12-12-2020, Pàgina 26\nEl Punt Avui. Nacional 12-12-2020, Pàgina 20


FORMENTERA. Paisatge pur i blau intens\nLa història de Formentera està poblada d'interrogants, tot i que també d'algunes evidències revelades per nombrosos jaciments. Se sap que estigué poblada des d'antic, entre el 2000 i el 1600 aC. Els fenicis, que farien seva Eivissa, no hi deixaren massa rastre, però la mantingueren en explotació. Després vingueren els romans, amb petajdes tan misterioses com el castellum de Can Blai. Segueixen uns segles foscos, fins l'arribada de berébers i potser d'àrabs a l'illa. La Conquesta del segle XIII la dividí en quartons, per quedar després despoblada fins el XVIII. Llavors s'hi edifiquen esglésies i torres de defensa per protegir Formentera de les cruentes incursions turques. La pobresa alentà a finals del XIX i sobretot al segle XX l'emigració a Amèrica Llatina. I la Guerra Civil i el franquisme hi deixaren rastres tan macabres com un camp de concentració. En els anys 60 el turisme de masses obrí un nou horitzó econòmic a l'illa, que avui combina aquest motor amb la protecció de la natura, el seu patrimoni més important.\nLes troballes més antigues que permeten parlar de presència humana a Formentera procedeixen de la Cova des Fum, i els materials més antics pertanyen a l’eneolític (c. 2000 – 1600 aC). Però el jaciment més important és el sepulcre megalític de Ca na Costa. Ubicat entre l'Estany Pudent i la població d'Es Pujols, s'assenta sobre la roca i presenta una planta gairebé circular, on poden distingir-se la cambra funerària —al centre, amb el corredor d'entrada— i tres anells que la circumden. Probablement fou utilitzat entre el 2000 i el 1600 aC. Hi foren enterrats sis homes (de 35 a 55 anys) i dues dones (de 20 a 35 anys).\nPel que fa a l’edat del Bronze (c. 1600 – 1000 aC), les excavacions al Cap de Barbaria permeten parlar de vint-i-un jaciments, el que fa suposar que en aquesta zona es trobava la major part del poblament de l’illa. Del Bronze Final (1000 - 750 aC) s’han trobat destrals datables entre 1000 – 750 aC a la Savina i a can Marià Gallet. Es tracta d’objectes comuns a la Mediterrània occidental, la qual cosa permet parlar de comerç marítim.\nNo se sap què passà amb la població de Formentera a partir de l’establiment dels fenicis a Eivissa, en la segona meitat del segle VII aC, però si no quedà deshabitada certament hi hauria poca població.\nLes primeres fonts que parlen de l'illa són atribuïbles a Agatemer, geògraf grec del segle III-II aC, que diu: “… A la mar ibèrica hi ha illes: Pitiüsa, la més gran i habitada, té una grandària de tres-cents estadis i la més petita en té cent”. Aquesta afirmació fa pensar que Formentera podria haver estat deshabitada. Estudis arqueològics de final del segle passat permeten parlar d’almenys vuit jaciments datables a final del IV i principi del III aC. Des d’aleshores i durant la resta de l’Antiguitat, Formentera quedà integrada en el territori d’explotació de la ciutat d’Eivissa.\nUn cas curiós i pendent d’estudi és l’ocupació de l’illot de s’Espalmador entre els segles III-I aC, però la manca d'excavacions no permet explicar-ne el sentit.\nFins a dinou jaciments són datables en aquest període. Un d’ells és una necròpolis a es Bou Cremat, prop de Migjorn, i que confirma un poblament que viu i mor a l’illa.\nL’escriptor romà Plini el Vell parla de les illes Pitiüses, anomenades així pels grecs a causa de la quantitat de pins, i afegeix: “Ara ambdues s’anomenen Ebusus, amb una ciutat federada, separades per un estret freu”.\nLa integració definitiva en l’Imperi Romà tengué lloc amb l’aplicació del decret de l’emperador Vespasià, l’any 74 dC, quan Eivissa i Formentera s'integren en la província Tarraconensis. L’any 297 dC, Formentera s’integra en la província Cartaginense, i d’aquesta època podria ser (la datació és controvertida) el castellum de Can Blai, ubicat a l’istme que uneix la Mola amb la resta de l’illa, i un dels jaciments més singulars.\nEn època de Teodosi, en el segle IV dC, les Illes Balears integren per primera vegada una mateixa unitat político-administrativa, la província Baleàrica.\nL’antiguitat tardana i l’època andalusina\nL’any 455 dC els vàndals conquereixen les Balears, que passen a formar part del regne vandàlic del nord d’Àfrica, i el 535 dC l’emperador Justinià les integra a l’imperi bizantí. A Formentera hi ha tretze jaciments identificats dels segles VI i VII.\nDels segles VIII i IX no hi ha massa informació; és una època marcada per l’arribada de l’Islam al nord d’Àfrica, que pot fer pensar en la fugida de població cap a les illes. Un text del segle IX parla d’una incursió normanda l’any 859 al nord d’Àfrica, i menciona que després els normands es dirigiren cap a Mallorca, Formentera i Menorca.\nL’any 902, Formentera i la resta d’illes passen a formar part de les Illes Orientals d'al-Andalus. Això suposà l’establiment a Formentera de grups clànics de berébers i potser d’àrabs. L’andalusina fou per a l’illa una època àlgida. La zona de La Mola presenta més concentració de restes, i s'hi ha trobat làpides funeràries.\nDesprés de la conquesta d’Eivissa el 8 d’agost de 1235 per part de la Corona d’Aragó durant el regnat de Jaume I, l’illa quedà dividida en quatre quartons: La Mola i es Carnatge foren per a Guillem de Montgrí, es Cap per a Pere de Portugal, i Porto-salè per a Nunó Sanç. Pel que fa a les salines, el repartiment es va fer en tres parts, però en 1261 i 1267 els cosenyors es reserven la jurisdicció dels estanys, tot i que donant-ne l’explotació al poble pitiús, a canvi d’eximir-los de l’obligació de defensar-lo.\nEl 1246, Guillem de Montgrí infeudà els seus quartons a Berenguer Renard i li confià la repoblació de l’illa. El document atorgà a Renard un batlle propi i el dret de pescar a la mar i a l’estany. Els pobladors podrien sortir de l’illa, vendre, alienar o empenyorar les seves propietats als habitants d’Eivissa. Tant Renard com els pobladors podrien treure sal dels estanys, però no vendre-la sense llicència de Montgrí.\nEl poblament existent durant el segle XIII no tingué continuïtat, i a mitjan segle XIV Formentera quedà despoblada, fet que portà a Pere el Cerimoniós, i posteriorment al rei Martí l’Humà, a intentar repoblar-la, però sense èxit. A final del segle XV o durant el XVI, Formentera passà a regir-se per la jurisdicció comuna i perdé la seva personalitat jurídica.\nDurant els segles XVI i XVII, l'illa estigué en el punt de mira de l’ofensiva turca i barbaresca a la Mediterrània occidental. El precari sistema defensiu de l'illa (dues talaies i una torre) no evità, fins i tot, que s'hi establissin corsaris.\nLa inseguretat a la Mediterrània obligà a Carles I a construir unes noves muralles per a la ciutat d’Eivissa, sota la direcció de l’enginyer Gianbattista Calvi, qui redactà un informe on assenyalava la conveniència de construir una torre a s’Espalmador, que no arribà a fer-se.\nEn 1695 Carles II concedí a l’eivissenc Marc Ferrer mitja llegua quadrada de bosc a Formentera. El 1699, de nou li atorgava les terres de La Mola i es Carnatge, i també donava al seu gendre Antoni Blanc un quart de llegua al Clot des Magraner. Així que bona part de Formentera quedava en mans de Marc Ferrer o de la seva família, i els censos i delmes que s’haurien de pagar al rei es repartirien després entre els cosenyors de l’illa.\nEn un principi els nous propietaris no s’hi establiren, ja que el 1712 es fa constar l’obligatorietat d’erigir-hi cases. El repoblament té lloc durant i després de la Guerra de Successió, amb el triomf del bàndol borbònic i les imposicions de la Corona, com ara l'apropiació de les Salines o la desaparició de la Universitat.\nA partir de l'establiment dels nous habitants, s'hagué de construir l'església de Sant Francesc Xavier. Les obres s'iniciaren en 1726. El temple presenta un aspecte fortificat, per servir de refugi en cas de perill. Fou l'únic lloc de refugi fins l'any 1749, i comptà amb canons que després es destinaren a dues torres.\nEl segle XVIII fou el de la Il·lustració, i pel Pla de Millores s'incrementà el conreu de la vinya i es plantaren figueres i garrovers. A finals de segle, Formentera ja tenia uns 1.200 habitants, i el seu poblament estava consolidat.\nTot i que les Balears restaren al marge de l'ocupació de les tropes napoleòniques, sofriren les conseqüències del conflicte bèl·lic: el 1812 se suprimiren a les Pitiüses les institucions il·lustrades. A Eivissa fou proclamada la nova Constitució liberal, i s'establiren els primers ajuntaments. Formentera quedà lligada al consistori de la ciutat d'Eivissa, però el 1814 es determinà la creació d'un ajuntament propi —mesura sense efecte aquell mateix any, quan Ferran VII restablí la monarquia absoluta.\nEl 1820, la revolució liberal restablí la Constitució de Cadis, i l'agost de 1822 es determinà la creació d'ajuntaments, entre els quals Sant Francesc Xavier, a Formentera. Poc després fou restablerta la monarquia absoluta i quedaren abolides les reformes.\nJa sota el regnat d'Isabel II, una nova reestructuració establia a les Pitiüses sis termes municipals, un dels quals Formentera. Però el nou ajuntament havia de fer front a les nombroses carències de l'illa —agricultura precària, desforestació, mal estat de les salines, comerç escàs i cap escola al territori, entre d'altres dificultats. No era fàcil la vida a Formentera, i així ho recollí durant la seva visita l'Arxiduc Lluís Salvador el 1867. Davant tantes dificultats, el govern de l'Estat determinà la supressió de l'Ajuntament, i l'illa fou agregada al terme municipal de la ciutat d'Eivissa.\nEl 1873 Antoni Marroig adquirí les salines de Formentera, i també una finca a la part nord-occidental de l'illa per al conreu de vinya. Les condicions de vida semblaven tendir a la millora, i s'obriren escoles. Així que en 1888 es restablí el terme municipal de Formentera, i el nou Ajuntament es constituí un any després.\nEl 1897, la companyia que explotava les salines d'Eivissa adquirí també les de Formentera, i l'empresa es convertí en la Salinera Española; aquests canvis propiciaren la modernització de l'explotació de sal, i permeteren que molts pagesos accedissin a una renda en metàl·lic.\nPerò les limitacions econòmiques i el creixement de la població generaren una emigració, sobretot cap a Amèrica Llatina i en les primeres dècades del segle XX. Els emigrants sovint retornaren a Formentera. Podem dir que l'emigració millorà el nivell de vida permeté l'entrada de noves idees, com ara l'anarquisme. Per desgràcia, la Guerra Civil i la dictadura franquista esguerraren aquest procés. El 1940 les autoritats franquistes instal·laren, prop de la Savina, un camp de concentració que arribà a acollir més de mil presos, i que es tancà a final de 1942. L'any 2002 fou declarat Bé d'Interès Cultural.\nEn el darrer terç del segle XX arribà el turisme de masses, que suposà la progressiva desaparició de la Formentera tradicional. El nou model econòmic incrementà la pressió sobre el territori i uns recursos limitats. A principi del segle XXI es constatava la necessitat de fer compatible l'explotació turística racional amb la conservació eficient de la natura.


Els mercats financers es recuperen després d’unes setmanes amb comportaments erràtics | CaixaBank Research\nEls mercats financers es recuperen després d’unes setmanes amb comportaments erràtics\nEls mercats financers es recuperen després d’unes setmanes amb comportaments erràtics. Així, l’S&P 500 nord-americà va avançar un 2,4%, mentre que a Europa els índexs de referència d’Alemanya, Espanya i el Regne Unit van créixer per sobre de l’1,4%. L’única excepció a aquesta dinàmica positiva es va produir a Itàlia, on la major probabilitat de formació d’un govern euroescèptic ha influït en les pèrdues del 0,7% de la borsa italiana. Per la seva banda, els índexs emergents van registrar avanços significatius. Van destacar la borsa brasilera i xinesa amb un creixement del 2,5% i del 2,3%, respectivament.\nLa decisió nord-americana d’abandonar l’acord nuclear amb l’Iran pressiona el petroli a l’alça. Així, el petroli, que es troba en una tendència alcista des del març, s’ha enfilat fins al nivell dels 77 dòlars per barril. El detonant del repunt més recent ha estat la decisió dels EUA de retirar-se de l’acord nuclear amb l’Iran, a la qual han seguit una recrudescència de les escaramusses entre tropes d’Israel i de l’Iran en territori sirià. El petroli sembla estar descomptant, sobretot, un augment de la incertesa geopolítica en una regió crítica per al subministrament global. En canvi, l’impacte directe d’una possible menor oferta de petroli de l’Iran és relativament acotat, atès que pot ser compensat sense dificultats excessives per l’Aràbia Saudita i Rússia, països que ja han mostrat predisposició a augmentar la seva producció.\nLa crisi canviària argentina desemboca en una petició d’ajuda financera a l’FMI. Durant la setmana passada, el pes argentí es va depreciar un 6,1% respecte al dòlar, de manera que suma una caiguda de l’ordre del 14% des que va començar la crisi canviària a finals d’abril. La setmana va tenir el seu moment clau dimarts, quan el pes va arribar a caure un 6% i el president Macri va anunciar una petició d’ajuda financera a l’FMI. S’obre ara un període de notable incertesa, tant per l’abast d’un programa d’ajust que, atesos els desequilibris macroeconòmics (inflació elevada, dèficit per compte corrent i dèficit públic) que el país pateix previsiblement serà dur, com per la capacitat efectiva del país de dur-lo a terme.


Veges tu!: Contra l'equidistància, contra la satel·lització. Equilibris.\nContra l'equidistància, contra la satel·lització. Equilibris.\nEUPV de les comarques del nord ha reforçat els darrers dies les seues crítiques al BLOC, més concretament al treball del nostre portaveu a l'Ajuntament de Castelló, Enric Nomdedéu i a la nostra diputada a la Diputació, Maria Gràcia Molés. Els motius reals només ells ho saben tot i que altres els podem intuir. Els aparents i exposats són una suposada aproximació al PP argumentada en la coincidència de vot d'algune reivindicacions al govern central.\nSeria absurd que si tant Enric com Mari Gràcia han considerat poc útil i oportú respondre a estes acusacions absurdes, ho fera jo. No obstant trobe que la qüestió oferix l'avinentesa de fer-ne un parell de consideracions al respecte de la idea que alguna gent pot tindre del paper que a priori deu acometre el valencianisme d'esquerres i ecologista que representa el BLOC.\nConsidere errada la idea de vendre una hipotètica equidistància respecte als principals partits polítics, PP i PSOE. No és cert que el nostre projecte estiga tant proper o llunyà al partit de Rajoy com al de Zapatero. En l'eix esquerra i dreta és obvi que no mantenim les mateixes complicitats i diferencies amb tots dos partits. Potser fins i tot en l'aspecte nacional siga agossarat afirmar-ho tot i que només el furibund nacionalisme espanyol del PP puga camuflar l'autèntic caràcter centralista d'un PSOE que no va voler entendre, ni entendrà mai, alternatives com les de Maragall. No, ni nosaltres ni el nostre electorat, tant el consolidat com el potencial no és equidistant.\nAra bé, encara més erroni resulta considerar que el paper del nostre espai és el de fer-li de crossa al PSOE. No som el "poli malo" que li ha de dir al PP allò que el PSOE o no pot o no vol dir. No som el complement directe que necessiten els socialistes per governar allà on la ciutadania no li dona la majoria absoluta. No som tampoc la coartada d'estos per a guanyar la centralitat política que li permeten un major creixement. I per molt que al nostre espai hi haja un clar component ecosocialista, ni som, ni volem ser, ni devem ser, l'eco dels socialistes.\nI en eixe difícil equilibri que ens ha d'allunyar tant de l'equidistància com de la satel·lització per part de l'esquerra tradicional i centralista, el nostre Tercer Espai tenim una oportunitat. Una oportunitat per a reclamar-li al govern central un corredor mediterrani que ens acoste a europa i la transferència del servici de Rodalia mentre li exigim a Camps un transport públic digne i eficient des de Ferrocarrils de la Generalitat. Oportunitat per a reivindicar davant l'estat la publicació de les balances fiscals que faça evident l'expoli que patim els valencians i les valencianes i a la vegada criticar el balafiament dels recursos per part del PP. L'oportunitat per a, entre moltes altres coses, reclamar als socialistes que adopten mesures per posar fi a la impunitat a les agressions feixistes i a la vegada denunciar la manca de voluntat de Camps per posar en marxa la policia valenciana. O també, la de reivindicar davant Zapatero un model d'estat diferent i vertaderament plurinacional i impedir que el Consell jugue amb la nostra identitat en clau partidista.\nHui el Levante filtrava un informe del PSOE valencià que explicita quelcom que molta gent sospitàvem. Entre l'electorat socialista hi ha molt de potencial electorat valencianista. Fins i tot la practicament extinta Unió Valenciana, malgrat el seu caràcter regionalista i marcadament conservador va ser capaç de ser percebuda per l'electorat com una opció centrada i es disputà una important bossa de vots amb el PSOE. No ho dic jo, ho diuen els estudis electorals. Lizondo no ho va voler entendre (potser no tampoc no podia) i Villalba intentà sense èxit corregir-ho. Arribà tard i el PP s'ho engolí.\nEl valencianisme polític progressista té un espai en el qual pot crèixer i que espera gestos per tal de passar del seu desencant a una nova il·lusió. Per arribar a seduir-ho cal alguna cosa més que desitjar-ho i dir-ho en veu alta o en una ponència. Ara bé, calen uns pasos previs i un determinat ritme que respecte els tempus per tal de plantar batalla en este terreny. Ni massa ràpid, ni massa lent. Com sempre estem abocats a mantindre els equilibris per optimitzar l'èxit de la nostra estratègia.\nCrec que també en este sentit la configuració d'un conjunt de forces, liderades pel BLOC, per tal de dotar d'expressió política eixe tercer espai pot ser molt útil. No tenim les hipoteques d'uns altres. La liquidació pràctica d'un altre projecte polític proper pot ser un indici que anuncie al nostre país allò que ha tingut lloc en altres territoris, Galícia per posar un cas. Llamazares, que no és tonto ho sabia i ho tractà d'evitar. Va fer tard.\nLa suma d'un valencianisme ambiciós i responsable, l'esquerra moderna i no dogmàtica i l'ecologisme pràctic potser una peça clau per a que un espai que pinta d'un taronja roginenc i verd faça forat en el desencant socialista. Hi ha una altra alternativa al PP que ho és també al bipartidisme i al centralisme que desitja el PSOE. I ara sí està en les nostres mans explicar-ho i fer-ho realitat. Tan senzill i comple alhora com això.\neis, molt interessant l'entrada però la veritat és que idees en tenim moltes, jo també he fet una entrada electoral al meu blog però crec que ens falten mecanismes per arribar a la gent. Com podem transmetre que som el futur? o pensem això seriosament o els valencians votaran altres opcions.\nna abraçada ben forta i a vore si podem fer el congrés de lhortanord el dia 22 de febrer...ah, i encara estic esperant la teua telefonada i la de marc!\nara tenim un cas divertit a Castelló. El PP ha presentat una moció contra el canon digital. EU va queixar-se públicament que Isaura Navarro havia votat a favor del canon.\nÉs evident que el PSOE votarà en contra de la moció.\nQue hauriem de fer? Si votem que si amb el PP, farem el que EU protestava que no va fer Isaura, però diran que pactem amb la dreta.\nSi votem contra la moció del PP estarem donant la raó al PSOE, exactament el que va fer Isaura i ells van criticar...\nAi, ai...quins nervis...\nAl final...el que hem de fer és no presatar-los-hi ni atenció.\nJo ho tinc clar Nomdedéu. El cànon digital és injust com injust és el paper de la SGAE. Trobe no obstant que no és un tema fàcil, i que cal protegir les creacions artístiques. Han caigut les vendes de música, també del cinema. Cal alguna mesura per evitar eixes perdues i entenc que sempre serà impopular. Tampoc no podem ser hipòcrites de denunciar segons quines coses i tindre la mula a tota llet però... el PSOE s'ha equivocat amb esta mesura i ho hem de dir en veu alta. En este sentit, per molt que la moció la presente el PP potser siguen ells els qui, tot i que només siga per electoralisme, acaben coincidint amb nosaltres....\ns'ha fet el PP d'esquerres i nacionalista?\nMolt bon post Pere, estic d'acord amb el q dius. Caldrà treballar molt per tal de fer arribar el discurs a la ciutadania, sobretot a les grans ciutats on el Bloc punxa i on precisament menys es pot permetre punxar. Salut!!\nMolt bon escrit. He trobat molt encertades les teues darreres reflexions en este blog.\nA vore si això que dius després ho tenen tan clar "els majors".\nAamadeu, trobe que és tot just a les grans urbs on el discurs del Tercer Espai té un millor potencial de creixement i trobe que sense risc de desgast a les comarques més consolidades. Si d'algun lloc ha de vindre el creixement és d'estes zones més difícils però també tradicionalment descuidades.\nXavi, m'alegre que t'agraden els posts. Jo crec que claret ho tenim tot lo món. El problema és que de vegades potser ens fa peresa dur-ho a la pràctica...\nfercavi ha dit...\nHome Pere, en quant a les pèrdues... atribuïrles a la pirateria és la gran farsa de la SGAE... la gent no es comprarà els discos si valen 20€, però els comprarà si valen 5. La gent que compra els discos pirates no els comprarà MAI al preu actual. I menys amb tantes incongruències com prohibir fer una còpia de seguretat (se te ratlla el CD i t'hauries de gastar uns altres 20€). De fet els arties no veuen quasi res dels discos, sobre un 5%. Els que es forren són les discogràfiques i demés intermediaris. De fet, cada vegada més artistes distribuixen els seus productes via internet i obtenen beneficis dels concerts.


L'antivirus. - Blog xtm2016.net - xtm2016.net\nPublicat per Xavier Tolentino Marjanet en SEGURETAT · 20 October 2016\nEn l'anterior article parlava del programari lliure i del comercial i intentava fer entendre què pot implicar per a la seguretat de l'entorn del sistema robar programes comercials. I vaig deixar penjat el tema de l'antivirus, doncs és tant important que mereixia dedicar-hi un article.\nQui faci servir distribució Linux o MacOS: Enhorabona i adéu siau! Ens llegim...\nTot això que escriuré va adreçat a usuaris de Windows.\nAbans de començar, un parell de coses a tenir en compte:\n1- Els antivirus gratuits potser estan força bé per a l'ordinador de casa (total... què hi tenim? fotos? música?... i si aquestes dades són importants per a nosaltres en fem còpia en un disc extern o pendrive, no?) però, per favor, no per a un entorn professional.\n2- Ja vaig explicar en l'article anterior que per a que certs programes robats funcionnin se'ls ha d'aplicar un crack, i que en molts casos els cracks porten de regal un virus/trojan/adware/malware....\nQuè espero d'un antivirus?\nQue no em molesti massa i em deixi treballar. Pel meu ordinador han passat antivirus gràficament molt espectaculars, que fins i tot em parlaven, que cada dos per tres tenien la necessitat de fer-se notar donant avisos de "falsos positius" o directament d'infeccions inventades. I una petita reflexió... No us generaria desconfiança que un antivirus detecti un virus dins el vostre disc dur si la seva funció principal és no deixar passar arxius infectats?\nQuins serveis m'ha d'oferir?\nÒbviament actualitzacions diàries (amb possibilitat de cercar-ne més d'una vegada al dia).\nQue filtri les pàgines WEB i que no em doni opció a entrar a les que tenen qualsevol tipus de virus.\nQue porti un tallafoc CONFIGURABLE.\nQue detecti connexions de nous teclats i en demani aprovació. Això és molt important per a evitar els keyloggers.\nQue em permeti enmagatzemar logins i passwords de llocs web de manera segura.\nQue analitzi (o com a mínim em doni la opció) els pendrive que connecto a l'ordinador.\nQue filtri el correu electrònic que entri al meu ordinador, el·liminant els annexes infectats.\nQue tingui protecció contra phishing.\nSi té filtre anti-spam millor que millor (tot i que no serà massa útil per qui faci servir web-mail, crec que serà interessant escriure un article sobre els clients de correu electrònic... temps al temps...)\nQuè NO vull d'un antivirus?\nQue tingui un entorn gràfic carregat d'efectes visuals que ralentitzen la operativitat de la màquina.\nQue m'estigui incordiant amb ofertes d'ampliació de serveis i amb avisos de falsos positius, ja sigui per una mala heurística o per que vegi que la despesa m'ha valgut la pena està allà...\nUn cop presentades aquestes bases...\nBé, anem per pams, és més que probable que a dia d'avui qualsevol comerç o negoci accedeixi a serveis de banca on-line, per tant, la protecció contra keyloggers i phishing és vital. Coneixem com a phishing la suplantació de la identitat "digital". Com a exemple... no heu rebut mai un mail on un banc us demana que introduiu certes dades per a no perdre els diners del compte? us sona, oi? doncs això és una modalitat de phishing. Els keyloggers acostumen a venir amagats dins dels cracks de les aplicacions robades, són programes que l'únic que fan és captar el que escrivim i enviar-ho ves tu a saber a qui...\nTambé fem servir un munt de programes en l'us diari de l'ordinador que requereixen d'accés a internet. Aquí hi intervendria el tallafoc (o firewall en anglès). Windows en porta un integrat... però és tant...bé... La majoria de paquets antivirus tenen la opció de tallafoc, acostumen a ser més configurables i més clars que el de Microsoft. La funció d'un tallafoc (sense entrar en detalls avançats) és permetre o denegar els accesos, tant d'entrada com de sortida, a internet. Per defecte els tallafocs funcionen en mode desatès i prenen les decisions per nosaltres, tot i que existeix la possibilitat de configurar-los en mode manual i que se'ns pregunti si volem donar o no permís per a que una aplicació capti o envïi dades.\nCom ja he dit al principi la funció d'un antivirus és evitar que se'ns infecti l'ordinador, per això, el primer que fa un antivirus un cop finalitzat el procés d'instal·lació és analitzar la part del sistema i netejar tota la porqueria que hi trobi. Un cop fet això, sempre recomano fer una analítica completa de tots els discs durs o particions que tinguem (paciència eh! depenent de la velocitat del nostre ordinador i de la quantitat de memòria R.A.M. que tinguem... pot trigar unes quantes hores). A partir d'aquí, difícilment se'ns infectarà algun arxiu del disc dur, i si això succeeix... o l'antivirus no fa la seva funció, o no està actualitzat o l'usuari ha pecat.\nI... quins són els principals pecats de l'usuari?\n1- L'usuari desactiva l'antivirus perquè instal·la un programa robat que és detectat com a virus.\n2- L'usuari desactiva la protecció web perquè vol accedir a una pàgina que L'ANTIVIRUS DETECTA COM A PERILLOSA PERQUÈ CONTÉ VIRUS.\n3- L'usuari desactiva l'antivirus o la protecció email quan reb un correu amb un annexe que no pot obrir perquè L'ANTIVIRUS EL DETECTA COM A VIRUS.\nConyes a part... si hi ha una cosa que els hackers fan servir, més que els seus avançats coneixements informàtics, és el que es coneix com a enginyeria social. Però això... ja és una altra història... Fins aviat!! Ens llegim...\nP.D.: En aquesta ocasió, deixo activada la possibilitat de fer comentaris en aquest article, per a que principalment s'hi puguin plantejar dubtes als quals miraré de donar resposta.\nREFLEXIONS SOFTWARE HARDWARE SEGURETAT NOVETATS


L'Ajuntament i Aigües de Barcelona signen un protocol per lluitar contra la pobresa energètica\nL'alcalde de Sant Feliu, Jordi San José, i el director general d'Aigües de Barcelona (empresa metropolitana de gestió del cicle integral de l'aigua), Ignacio Escudero, han signat aquest dilluns 17 de juliol un protocol que estableix com actuar de manera conjunta i sincronitzada per afrontar l'emergència en l'àmbit de l'habitatge i la pobresa energètica. A l'acte de la signatura també hi han assistit Núria Latorre, directora de Clients d'Aigües de Barcelona, Marta Salamero, directora de Zona de la companyia, així com els regidors Mireia Aldana, Lourdes Borrell i Josep Maria Rañé.\nL'Ajuntament i Aigües de Barcelona tenen una llarga trajectòria de col·laboració i disposen d'altres convenis signats amb anterioritat amb l'objectiu d'ajudar els col·lectius més vulnerables del municipi. Amb el protocol d'aquest juliol es fa un nou pas endavant en la relació per tal de garantir l'adequada coordinació entre les parts per fer efectives les mesures urgents per combatre la pobresa energètica. Així, el text subscrit estableix l'obligatorietat d'Aigües de Barcelona de sol·licitar als Serveis Socials de l'Ajuntament un informe de la persona o unitat familiar de la pòlissa de subministrament d'aigua d'aquells habitatges que no hagin fet el pagament del servei i corrin el risc que la companyia els talli l'aigua. En cas que els informes municipals confirmin que es tracta d'una família vulnerable o en risc d'exclusió, Aigües de Barcelona no procedirà a la suspensió del subministrament.\nEl protocol signat recull també el fet que Aigües de Barcelona haurà de remetre mensualment als Serveis Socials un llistat amb les dades de persones que tinguin 2 o més factures d'aigua impagades o vençudes, per valorar l'existència de risc d'exclusió residencial. L'Ajuntament es compromet a estudiar cada cas inclòs en el llistat en el termini màxim de 15 dies i facilitar la informació a Aigües de Barcelona perquè es procedeixi a la suspensió del subministrament d'aigua només en el cas que es tractin de persones o unitats familiars no vulnerables.\nD'altra banda, el protocol també inclou el compromís d'Aigües de Barcelona de fer un contracte de subministrament d'aigua provisional i extraordinari a les famílies que l'Ajuntament consideri que es troben en risc d'exclusió residencial.\nEl conveni signat, que té una vigència inicial de tres anys, inclou també la creació d'una comissió tècnica de seguiment integrada per dos representants d'Aigües de Barcelona i dos de l'Ajuntament que vetllin pel seu correcte desenvolupament.\nL'Ajuntament de Sant Feliu fa anys que aplica polítiques socials per tal de garantir que les persones del municipi tinguin accés als subministraments bàsics (aigua, llum, gas...), així com el dret a l'habitatge. En aquest sentit, en el ple de juny es van aprovar el Pla de Rescat Social i el Pla Local d'Habitatge, dos projectes estratègics que recullen el conjunt de polítiques municipals destinades a atendre les situacions d'urgència social i pobresa de la ciutat, garantint els drets de la ciutadania.


Fresh* Sheets Kathedral Dubrovnik Dubrovnik Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBuniceva poljana 6, Dubrovnik Centre, Dubrovnik, Croàcia, 20000 - Veure al mapa\n"Such a wonderful welcome. Alex gave us so much information a..."\nBarri Dubrovnik Centre Dubrovnik Centre Dubrovnik Centre Costa Dubrovnik Centre Dubrovnik Centre Costa Dubrovnik Centre Dubrovnik Centre Cavtat\nFresh Sheets Bed and Breakfast Dubrovnik, ubicat a Dubrovnik Centre, Dubrovnik, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Dubrovnik. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, transport hotel/aeroport, lloguer de cotxes, visites turístiques.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com esports d'aigua (no motoritzats) que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Fresh Sheets Bed and Breakfast Dubrovnik.\nTots els tipus de viatgers (137) Parelles (76) Viatgers en solitari (13) Famílies amb infants petits (19) Famílies amb infants grans (12) Grups (18)


En una situació de crisi, m´escandalitzen les pensions que tenen alguns ciutadans. Evidentment que m´escandalitzen les pensions de jubilats, que no arriben a 800 euros al mes. Però no és d´aquestes pensions que vull parlar, sinó la dels politics. Zapatero, amb 51 anys, deixa la Presidència del Govern i per llei li correspon una pensió vitalícia de vora 80.000 euros a l´any. Com ell, Felipe González o José Mª Aznar també cobren la mateixa pensió. Un cas apart és el del expresident Suárez, que amb la malaltia que té ja de fa molts anys, té ben merescuda aquesta pensió, com una aportació al seu cas de dependència. Per si foren pocs els milers d´euros cobrats pels expresidents González o Aznar, aquets dos últims tenen un bon suplement a la seua modesta pensió. Aznar cobra 200.000 euros d´Endesa i González 126.500 de Gas Natural. I això, desgraciadament, no només passa a l´Estat espanyol. Als EE UU l´expresident té una paga anual de 138.000 euros, al Regne Unit de 91.000 i a França, els expresidents cobren una paga vitalícia de 18.000 euros al mes.\nPer parlar d´algú més pròxim a nosaltres: Carlos Fabra pot cobrar 70.000 euros si accedeix a la presidència del Port de Castelló i José Luis Olivas, rebrà 2.900.000 euros de pensió per deixar Bankia. Algú dels qui llegeix aquest article s´imagina què són 2.900.000 euros? Per altra part, Mª Dolores Amorós, exdirectora general de la CAM, va pactar una pensió de 370.000 euros abans de perdre la faena. I la cúpula de la CAM va utilitzar un expedient de regulació d´ocupació, per aconseguir indemnitzacions milionàries.\nMentrestant, milers de dependents no tenen els drets regulats. No pose en qüestió el caràcter legal d´aquestes pensions. Certament que són legals i lícites. Però són també morals? Quan vegem que milers de persones (sobretot ancians i famílies a l´atur) no poden arribar a finals de mes amb una pensió que no cobreix les necessitats més bàsiques, és moral que alguns cobren tant? Aquestes persones amb una pensió desorbitada, no han vist mai la gent que busca als contenidors o la que va als menjadors de l´Església o a Càritas?\nJa ho deia sant Fulgenci de Ruspe: «La cobdícia ens turmenta contínuament, perquè no està mai satisfeta de les seues rapinyes». Amb tot, «l´avar com més acumula més s´empobreix». La Bíblia elogia aquells que «no accepten guany abusius i no es deixen comprar amb regals corromputs» (Is 33,15). I Jesús s´escandalitzava d´aquells que anaven darrere els diners, ja que «l´arrel de tots els mals és l´afany de diners» (Tm 6,9). Fa unes setmanes, la germana de ma mare em deia: «Jo seria partidària que els pensionistes donàrem la pensió d´un mes (i jo la primera) per intentar solucionar el problema de tantes famílies que passen gana». I això que ella, de 81 anys i víuda, cobra una misèria de pensió, al costat d´Aznar, González, Zapatero, Fabra o Olivas. I és que com deia també sant Fulgenci de Ruspe, «el generós com més dóna, més s´enriqueix».\nLa crisi econòmica de la nostra societat, és en bona part una crisi de valors. Uns valors que hauríem de recuperar: esforç, sacrifici, frugalitat, solidaritat, atenció al qui pateix, lluita, coratge per afrontar les dificultats... Només així podrem fer un món més just i més fratern, sense les diferències que actualment existeixen. Perquè tot allò que és legal, no necessàriament és moral. La nostra societat necessita una economia amb un rostre més humà i amb una raó ètica per afrontar els reptes de la crisi que vivim.\nPublicado por ARMACHÍ en 18:25:00\nEtiquetas: 2012, ACTUALITAT, LA COLUMNA, OPINIÓ, POLÍTICA, PREMSA, REFLEXIONS


Bròquil amb beixamel - Recepta de myTaste\nprimer plats i/o plats únics\nPoseu el bròquil en una safata, cobriu-ho amb la beixamel i empolseu amb el formatge rallat. Netegeu, talleu i bulliu el bròquilamb aigua i sal\nTotal, que em va ser una mica difícil decidir-me perquè hi havia molt a on triar, però al final vaig optar per aquest bròquil (ella coliflor) ambbeixamel per varis motius, el principal va ser perquè (em fa una mica de vergonya dir-ho) però és que no l'havia provat mai i al llegir l'introducció de la recepta em vaig dir que acompanyant-la de la beixamel i tonyina era una bona manera de començar a introduir aquest tipus de verdures en els meus menús\nPosam una capa de beixamel, a damunt els brots de bròquil, cubrim ambbeixamel, posam dues o tres de les gambes pelades a damunt i dos talls del formatge\nAboqueu pel damunt la beixamel i afegiu el formatge ratllat per sobre amb una mica de trossets de mantega per tal que us quedi daurat\nA veure que us sembla aquesta recepta de bròquil saltejat amb nous i bacon. Tallem el bròquil en trocets i el rentem sota l'aigua freda, Posem a bullir en una olla mig litre d'aigua\nPreparem el bròquilRentem el bròquil i el ratllem amb un ratllador per la part més grossa. Incorporem el bròquil i anem donant voltes fins que ens quedi ben cuit\nPerò l'altre dia vam veure a la televisió que preparaven aquesta crema de bròquilamb tòfona i vam pensar que havia arribat l'hora de "mudar" el bròquil que ens dóna el nostre hort\nEls que tingueu problemes amb els bròquil per la seva flatulència, que sapigueu que és el que en provoca menys de la família\nServiu el bròquil als plats, amb la sípia al damunt. Renteu i trossegeu el bròquil. també necessitareu. bulliu-lo amb aigua i un pessic de sal\nTambé queda bé a plats com espinacs a la crema, bròquil gratinat, croquetes, albergínia farcida, ous farcits, croque-monsieur, lasagnes i altres tipus de pastes\nTeníem una recepta per fer coliflor al forn, però l’hem volguda provar ambbròquil. La veritat és que podeu preparar el plat amb qualsevol de les dues crucíferes, la que més us agradi\nTambé podem afegir mitja ceba, ben picada desprès de la mantega. beixamel és la reina de les salses, per les moltes receptes que la fan servir, canelons,\nVa apareixer el meu amic Joan Terol amb un tuper ambbròquil i patata amanit amb espècies. Vaig trobar que era una idea deliciosa, portava anís estrellat que fa que el bròquil es pugui païr millor, estava boníssim\nPosar en aigua amb sal a bullir, quan arrenqui el bull retirar i escórrer. Disposar a la safata del forn les flors del bròquil i les meitats d’ou dur\n-S'ha acabat el bròquil. El Manel, la seva parella, treballa ocasionalment i, quan no és a casa, és al bar amb els amics


Notícies » Ajuntament de Lleida » La música de cobla i les sardanes se sumen a la festa\nLa música de cobla i les sardanes se sumen a la festa\nData de publicació: 10/5/2015\nLa plaça de la Llotja ha acollit aquest matí el 67è Concurs de Lleida. Campionat Sardanista de Catalunya i Campionat de la Terra Ferma\nLes sardanes esdevenen en un dels elements de tradició popular de la Festa Major de Maig de la ciutat. La plaça de la Llotja ha acollit aquest matí el 67è Concurs de Lleida. Campionat Sardanista de Catalunya i Campionat de la Terra Ferma. Els lleidatans i les lleidatanes que s’hi han atansat han gaudit de la música i els balls de les colles participants. Enguany, la convidada encarrega d’amenitzar la jornada ha estat la Cobla Jovenívola d’Agramunt, una formació especialitzada en acompanyar ballades, aplecs, concursos i altres esdeveniments.\nLa Cobla Jovenívola d’Agramunt es va presentar oficialment el setembre de 1987 i està formada per alumnes de l’Escola Municipal de Música d’Agramunt. La formació es caracteritza per una visió de les sardanes i la música de cobla singular que li ha permès anar-se creant un nom gràcies a les actuacions en directe o els diferents enregistraments.\nAquesta tarda, a les 20 h, a la plaça de la Paeria també actuarà la Cobla Jovenívola d’Agramunt, que protagonitzarà una ballada de cançons populars i tradicionals per a tots els públics.\nDemà es podrà gaudir novament de la música i el ball de sardanes, a les 19 h, a l’Auditori Municipal Enric Granados. El Concert ‘Gira Gira! Vinga no paris de saltar!’ oferirà un espectacle on es combinarà un repertori de danses i cançons populars, tradicionals i de nova creació amb la sonoritat de la Cobla. Les actuacions aniran a càrrec de la Bellpuig Cobla i del grup d’animació Polcasol3.


telenotícies | CAMPUS ACTE\nArxiu d'etiquetes: telenotícies\nHola! Jo sóc l’Ale. Sóc periodista de carrera, i comunicadora digital i desenvolupadora web de professió.\nVaig començar la meva carrera fent tasques de redacció, locució i edició digital als informatius de TVE, i presentant programes de ràdio a RNE i a ràdios locals. A poc a poc la meva carrera va anar virant cap a la comunicació digital: em vaig especialitzar en community managing i posteriorment, en programació web. Fa 7 anys que em dedico a la programació, als continguts web i al posicionament, i gaudeixo molt de tot el relacionat amb la comunicació.\nConsidero que la comunicació té una importància vital, especialment a les aules, on actualment es troben infants i adolescents que han crescut a l’era de la hipercomunicació. Infants que reben diàriament centenars d’estímuls que competeixen per la seva atenció.\nAmb el meu curs, pretenc ajudar als meus alumnes a comunicar-se més i millor: a posar-se en el lloc del seu públic, empatitzar-hi i aprendre diferents tècniques d’estructura i presentació de la informació, redacció, locució i edició digital; tot amb l’objectiu de què el seu interlocutor absorbeixi amb el màxim interés qualsevol tipus d’informació.\nSi vols conèixer més sobre mi, et convido a visitar el meu lloc web alebausa.com.\nEl meu curs: Comunicació a l’aula: fem un telenotícies.\nAquesta entrada s'ha publicat en Professorat i s'ha etiquetat amb comunicació, edició digital, informació, redacció, telenotícies el 26 abril 2020 per admincat.\nComunicació a l’aula: Fem un telenotícies\nProfessor: Ale Bausà\nEl curs proposa que els alumnes es converteixin per uns dies en periodistes. Per què? Perquè cada dia ens relacionem amb infants, nens, adolescents i adults que reben centenars d’estímuls competint per la seva atenció: les xarxes socials, la televisió, els mitjans de comunicació, la missatgeria instantània… Cada cop més informació, i de menys qualitat. Per això avui és més important que mai saber tractar la informació i comunicar-nos de manera efectiva.\nEl curs és principalment pràctic i està dissenyat per a ensenyar a l’alumne a dissenyar i crear el seu propi telenotícies amb diversos propòsits:\nAprendre la vessant audiovisual del periodisme\nAprendre a tenir empatia amb l’espectador\nMillorar les habilitats d’escriptura i locució de veu\nMillorar les habilitats d’edició digital\nMillorar l’estructura de la informació d’acord amb l’objectiu final\nConèixer els rols i tècniques de la comunicació audiovisual professional\nEls curs convidarà a l’alumne a crear la idea conceptual, a planificar la creació del contingut, a crear-lo i a editar el producte final. Posarà en pràctica la redacció, la recerca d’informació, la fotografia i programes de gestió de projectes (estil Trello) per a millorar la planificació.\nNo és necessari partir de cap coneixement previ, tot i que es recomana sentir-se còmode amb l’ús de l’ordinador a nivell d’usuari.\nEls recursos digitals: les imatges i la música\nLes peces: la notícia, l’entrevista, el reportatge, els breus i les cròniques\nEscollim el tema de l’informatiu monogràfic\nAprofundim en la idea: definició dels diferents apartats i continguts\nPlanifiquem: qui fa què i quan? Els rols en un telenotícies\nBusquem, redactem, preguntem i editem\nRevisió final i entrega del treball final\nEl curs s’estructura en nou mòduls de treball a través dels quals anirem definint i perfilant el nostre projecte.\nEn aquest curs l’alumne durà a terme la feina de forma individual, tot i que aprendrà els diferents rols que hi intervindrien, especialment de cara a aplicar-ho a les aules com a projecte per equips.\nPer poder assolir el curs, caldrà lliurar el 80% de les activitats proposades, participar en el fòrum i lliurar el projecte final.\nAixí doncs, caldrà consultar recursos didàctics, provar diferents eines gratuïtes proposades per la tutora i consultar amb la tutora els diferents dubtes que sorgeixin.\nAquesta entrada s'ha publicat en Activitats i s'ha etiquetat amb audiovisual, comunicació, edició digital, informació, periodisme, redacció, telenotícies el 26 abril 2020 per admincat.