Escrit per Montse el 24 de Març del 2017 a les 12:27\n2017 any del Turisme Sostenible\nLa Carreta amb el turisme sostenible, la cultura, la tradició i respectant el medi ambient.\nL'Assemblea General de les Nacions Unides ha aprovat la designació de l'any 2017 com Any Internacional del Turisme Sostenible per al Desenvolupament. Aquesta Assemblea reconeix: “(...) la designació d'un any internacional del turisme sostenible per al desenvolupament, per promoure una millor comprensió entre els pobles a totes parts, conduir en que es prengui una major consciencia de la riquesa del patrimoni de les diverses civilitzacions i portar una millor apreciació dels valors inherents de les diverses cultures (...).”\nAmb això es pretén, entre d'altres aspectes, donar valor a activitats turístiques respectuoses amb el medi ambient, cultural i social i amb valors d'una comunitat. Amb això s'aconsegueix gaudir més plenament d'un intercanvi d'experiències entre els que viuen a l'indret i els visitants. Produint-se una actitud participativa dels visitants en la seva experiència de viatge. Per altre banda el sector turístic contribueix de forma més activa als tres pilars de la sostenibilitat: econòmica, social i del medi ambient.\nLa nostra província, Lleida, s'ha consolidat com destinació sostenible, apostant pel turisme sostenible no com un producte sinó com una filosofia de gestió de turisme. Compta amb destinacions privilegiades pel desenvolupament del turisme sostenible.\nNosaltres, amb la nostra activitat de La Carreta i amb els seus ecotours, considerem que som una mostra del turisme sostenible, creiem que el lloc on desenvolupem la nostra activitat així ho mereix i ho requereix, i el visitant també és mereixedor de gaudir d'aquest entorn, de coneixe'l tant pels seus valors naturals (fauna, flora) com culturals i històrics, fent-lo de manera participativa i sostenible per tal que perdurin aquests paratges naturals, els seus pobles, la seva gent i la seva història.\nPer altre banda demostrem que fer turisme sostenible no és incompatible amb la comoditat, la diversió, l'aventura, sinó tot el contrari, promovem la diversió, l'aventura descobrint l'entorn, la seva gent i pobles. Fent partícip al visitant a la vegada que aquest participa en repartiment de forma equitativa a la comunitat visitada.


CLUB ESPORTISTES TARRAGONA: 1a CURSA DE MUNTANYA DE LA RIERA DE GAIA\n1a CURSA DE MUNTANYA DE LA RIERA DE GAIA\nFred, pluja, fang...... i més fang!.... factors constants a la cursa d’ahir!!\nTal com anunciaven els meteoròlegs, diumenge va començar el fred de debò i nosaltres ho vam “patir” de valent! Quatre dels nostres vam participar a la 1a Cursa de Muntanya de la Riera del Gaia. Un recorregut de 12,5 Km que, sense entrar en la classificació de “pura i dura cursa de muntanya”, es presentava en alguns trams, força exigent, amb continus desnivells i alguna que altra pujada ben anomenada “trencacames”.\nAbans de diumenge, el circuit de la cursa, es presentava a priori immillorable, dissenyat pels paratges naturals del voltant del poble, pel ben mig de la natura. Es preveia doncs, una bona cursa, exigent, però distreta i molt diferent a les d'asfalt que estem acostumats, molt més monòtones de per si.\nNo obstant l’imprevist de la climatologia va afectar de ple al traçat. La constant pluja va deixar tot el terreny molt enfangat i amb molts tolls, obligant als corredors a tenir molta cura de no relliscar. Al final, vam arribar tots amb fang fins les orelles, però molt satisfets d’haver acabat i d’haver fet un bon paper. L’any vinent segur que repetim, encara que nevi!\nSobretot optimisme abans de la cursa: una foto amb el trofeu. Al final no ens el vam quedar nosaltres....llàstima, per la propera segur que cau!\nUna menció especial a l’organització. Els amics de RW Tarragona, un cop més s’han superat i amb aquesta nova cursa segueixen contribuint a incrementar l’afició al running a la nostra ciutat! Enhorabona i ànims!! I també un OLE! pel Carles i la Isi, companys d'equip, que encara que no participessin en aquesta cursa i malgrat la pluja i el fred, ens van venir a animar i fer fotos a l’arribada. Han promès que a la propera si es posaran la samarreta!!\nEns veiem a la propera, la Sant Silvestre de Tarragona i quinze dies després, esperem fer un ple històric del club al Quart de Marató de Reus el dia 17 de gener.\nPublicat per ESPORTISTES DE TARRAGONA a 18:52


Totes les dades del coronavirus a les Terres de l'Ebre en gràfics - Imagina Ràdio\nTotes les dades del coronavirus a les Terres de l’Ebre en gràfics\nEl primer cas sospitós de coronavirus a les Terres de l'Ebre data del mes de febrer\nEl primer cas sospitós de coronavirus a les Terres de l’Ebre es va registrar l’última setmana de febrer i el segon data de la primera setmana de març. En canvi, els primers 11 positius es van registrar entre el 9 i el 15 de març. El pic dels casos positius va ser del 23 al 29 de març, malgrat això, el pic de sospitosos no va arribar fins dues setmanes més tard, concretament del 20 al 26 d’abril. Sembla que hi ha una tendència a la baixa dels casos sospitosos i els positius han repuntat lleugerament l’última setmana, aquest fet podria ser per l’augment de proves diagnòstiques. El total acumulatiu de positius fins al 10 de maig és 225 i els sospitosos són 3.274.\nTotes les dades s’han extret aquest matí, dimarts 12 de maig, de l’Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (AQuAS). A continuació podeu veure els gràfics setmanals dels casos positius i sospitosos de la Covid-19 a les Terres de l’Ebre:\nPer franges d’edat, la més afectada és la franja dels 80 als 89 anys i hi ha hagut més dones afectades per la Covid-19 que no pas homes. A continuació podeu veure els casos positius i sospitosos de les Terres de l’Ebre, des de l’inici fins al 10 de maig, separats per sexe i per franges d’edat:\nLes últimes tres morts a les Terres de l’Ebre a causa de la Covid-19 van tenir lloc la setmana del 27 d’abril al 3 de maig, i la setmana passada, del 4 al 10 de maig, ja no es va registrar cap mort. En total, la Regió Sanitària Terres de l’Ebre ha registrat 42 morts, positives o sospitoses. El pic de morts va tenir lloc la setmana del 30 de març al 5 d’abril amb 18 morts, i la tendència és clarament a la baixa.\nA continuació podeu veure les defuncions per sexe i franges d’edat:\nArticle anteriorLa URV impulsa un cicle de converses virtuals sobre les incògnites postpandèmia\nArticle següentLes Proves d’Accés a la Universitat se celebraran en més espais per garantir les mesures de seguretat\nDetingut a l’Hospitalet de l’Infant un perillós fugitiu condemnat a Alemanya a cadena perpètua\nDetingut un fugitiu a l'Hospitalet de l'Infant (Baix Camp), que havia comès un crim i havia estat condemnat a Alemanya a cadena perpètua. La...


Prop de 2.000 alumnes han participat en…\nProp de 2.000 alumnes d’educació secundària de 48 centres educatius públics de la ciutat han participat des del passat 3 de juliol fins avui en la cinquena edició del programa Èxit Estiu del Consorci d’Educació.\nAquesta iniciativa s’emmarca dins del pla de «Suport a l’estiu, èxit al setembre» que el Consorci impulsa conjuntament amb l’Ajuntament de Barcelona.\nEl programa Èxit Estiu vol ajudar l’alumnat de secundària amb més de dues assignatures suspeses al juny a afrontar amb èxit l’avaluació extraordinària de setembre. Enguany l’alumnat de 23 dels centres que hi han participat ha tingut la possibilitat de complementar el reforç escolar amb una activitat esportiva gratuïta impulsada per l’Institut Barcelona Esports (IBE) que es fa als mateixos instituts.\nEn aquesta cinquena edició, a més, quatre instituts més participaran en l’extensió del projecte que tindrà lloc a finals d’agost: Institut Barri Besòs, Institut Bosc de Montjuïc, Institut Escola Turó de Roquetes i Institut Montjuïc.\nAmb la metodologia i l'estructura de l'Exit 1\nEl programa Èxit Estiu aprofita la metodologia i l’estructura de funcionament del programa Èxit 1 de reforç escolar que desenvolupa durant el curs i s’adreça fins a un màxim de 40 alumes per centre educatiu, de 1r a 4t d’ESO, que ha suspès de dues a quatre matèries a la convocatòria ordinària de juny.\nOfereix a l’alumnat atenció personal i individualitzada per ajudar-lo a fer els deures d’estiu i adquirir una motivació positiva cap als aprenentatges de cara a l’avaluació extraordinària de setembre.\nUn equip de 122 amics@grans\nPer donar aquesta atenció personal i individualitzada a l’alumnat, el programa Èxit Estiu ha comptat aquest any amb 122 amics@grans, 25 coordinadors de centres i 6 coordinadors de zona.\nCom en el programa Èxit 1 de reforç escolar, la figura fonamental del programa Èxit Estiu són els amics@grans, els nois i noies - la seva majoria ex alumnes dels instituts implicats- que ajuden l'alumnat a fer els dossiers d’activitats i a preparar-se els exàmens de les assignatures suspeses, amb el suport dels coordinadors/es. En grups petits, en molts casos especialitzats en ciències o lletres, els amics@grans proporcionen recursos a l’alumnat per organitzar-se l’estudi, aclarir conceptes i sistematitzar les matèries.\nAjuts per a activitats de suport a 12 centres concertats\nEnguany a un total de 12 centres concertats de la ciutat se’ls han concedit ajuts específics per donar suport a l’organització d’activitats de reforç escolar a través de la resolució del Consorci d’Educació, per la qual es convoquen ajuts a centres privats sostinguts amb fons públics (concertats) de Barcelona.\nAquests ajuts preveuen una dotació per a l’organització de sessions de reforç escolar durant l’estiu per preparar les proves de recuperació de setembre i també per a la l’organització d’una activitat esportiva complementària a l’estiu. Es prioritzen aquells centres situats en barris amb una població més vulnerable, o tenen un major nombre de població immigrant i uns resultats acadèmics per sota de la mitjana de la ciutat.\nWeb del programa Èxit Estiu


Mas Terrats - Planifica cada detall Un marc incomparable al cor de l'Empordà\tcat\nPlanifica cada detall\tLa cerimònia\nUs heu decidit a fer el pas i casar-vos a l’Empordà, al Mas Terrats. Enhorabona! El primer que cal fer és decidir quin tipus de cerimònia voleu per commemorar la vostra unió: un casament civil o religiós? A l’entorn del Mas Terrats hi ha diverses esglésies, monestirs i ermites on celebrar la litúrgia, i per als que preferiu una celebració a l’aire lliure, les possibilitats són realment incomptables. Als jardins, sobre la gespa, amb el testimoni solemne de les oliveres, amb més intimitat dins el bosc o fins i tot enmig d’un camp de blat, per què no? No hi ha una única manera de casar-se al Mas Terrats, i estem oberts a escoltar les vostres propostes més originals.\nAl Mas Terrats disposem de tots els equipaments necessaris per a qualsevol tipus d’àpat. Però no tenim acords tancats ni exclusivitats, de manera que sou vosaltres, i només vosaltres, els que decidiu el tipus de banquet, d’àpat, el menú o el pastís. Treballem amb els millors càterings i proveïdors, que reconeixen i aprecien les comoditats que els donem per poder oferir-vos el seu millor servei.\nUn cop escollida la data i preparada la llista de convidats, és el moment de decidir l’estil de celebració que voleu, que reflecteixi la vostra personalitat i s’adapti als vostres gustos, famílies i butxaques.\nEl Mas Terrats és un racó únic al món on evadir-vos i celebrar el vostre dia sense imposicions ni límits. Per això no trobareu limitacions a l’hora de gaudir del moment.\nUn DJ, una banda de swing, un quartet de corda o l’orquestra del poble. Pasodobles, valsos, congues, rock dur o música electrònica. O per què no tot? Al Mas Terrats la festa és vostra i volem que en gaudiu al màxim fins a l’últim segon.\nAl Mas Terrats t’ajudem a garantir que tot funcioni i puguis gaudir del teu casament sense preocupacions i sense estar-te de res. Qualsevol detall a planificar, des de la decoració a la fotografia, està totalment a les vostres mans perquè la celebració sigui tal i com l’heu somniat.\nUs podem recomanar un gran ventall de professionals que han treballat al Mas Terrats perquè pugueu escollir els que més s’ajustin a les vostres necessitats, sense cap compromís però amb la nostra confiança i garantia de qualitat.\nAl nostre blog podreu trobar algunes idees:\nEstem oberts a escoltar totes les vostres idees i suggeriments, i ajudar-vos a fer-los realitat. Cada parella i cada casament és un món. Per això ens agrada quan, any rere any, ens sorpreneu amb les noves possibilitats que sabeu trobar per al Mas Terrats.\nEstem molt il·lusionats i contents de portar-vos aquest post: l’Iris, una de les núvies que s’han casat a Mas Terrats, ens explica molt detalladament com va ser el seu casament, com va viure l’experiència i com un munt de sorpreses anaven sorgint una darrere de l’altra, donant com a resultat un dels casaments més macos, més originals i més romàntics que hem vist al Mas.\tCasaments de pel·lícula\nAvui us portem un post una mica diferent.Fa uns dies vam veure a El País un article de com han evolucionat els vídeos de noces, transformant-se en veritables pel•lícules. Per qui no ho llegís, ens sembla prou interessant com per compartir-ho amb vosaltres. Aprofitem l'ocasió per expressar la nostra més sincera admiració a tots els artistes i artesans d'aquest mitjà. Esperem que el gaudiu tant com nosaltres:<\tConeix el Mas Terrats


elMercadal - Diari optimista de Catalunya - Cal Comabella està de moda!\nAquest vespre, les muralles medievals de Balaguer, en concret a Cal Comabella, acolliran en preestrena l’espectacle anomenat "Erm". Es tracta del nou espectacle de dansa de la coreògrafa portuguesa Teresa Santos, una performance que tindrà lloc a la Muralla del Portalet a les 20:30.\nJaume Marvà és el gestor cutural responsable de Cal Comabella.\nÀudio ERM és espectacle de dansa amb música en directe de la balaguerina Jordina Milà. Ho detalla tot seguit el mateix Jaume Marvà.\nÀudio Amb aquest espectacle es duu a terme a Balaguer el sistema de pagament conegut amb el nom d'entrada inversa, que consisteix a pagar a la sortida en comptes de l'entrada la quantitat que cadascú consideri adient en funció de la valoració que es faci de l'espectacle.\nL’espectacle està previst per a dos quarts de 9 d’aquest vespre i tindrà com a escenari, com hem comentat abans, la terrassa sobre la muralla medieval del Portalet, que hi ha situada a l'allotjament turístic Cal Comabella de Balaguer.\nDestaca també que la durada aproximada de l’espectacle és d’una mica més mitja hora per la qual cosa els que ho desitgin després de veure “Erm” podran assistir a la visita teatralitzada que els tècnics del Museu de la Noguera faran al Centre Històric de Balaguer amb motiu dels actes de l’Harpia. La visita sortirà des del Museu de la Noguera i acabarà al campament medieval, a baix al riu, on es visitarà l’hospital de peregrins.\nMés en aquesta categoria: « La plaça de Balaguer es converteix en el principal reclam internacional en la festivitat de l'Harpia que tindrà nit especial per als majors d'edat Periodisme optimista: el periodisme del futur? »


ANEM AL TEATRE! | SomCEM\nLara Munoz Palomera — 1 de Març de 2016\nDurant el primer i el segon trimestre del curs escolar 2015-2016 els diversos grups d’ESO i Batxillerat del CEMontseny hem anat al teatre a veure algunes de les obres més representatives de la cartellera actual.\nEls títols que hem vist han estat:\nAmor i Shakespeare al teatre Poliorama, el dia 29 d’octubre de 2015: Alumnes de 4t d’ESO han assistit a veure una obra miscel.lànica de Shakespeare en la qual hom recull alguns dels fragments amorosos més notables de tres de les seves obres, com ara: Dos cavallers de Verona, Molt soroll per a res i Treballs d’amors perduts. L’obra mostrava un ventall de diversitat de tipus d’amor i va agradar molt al nostre alumnat, entre d’altres motius, per la gran qualitat interpretativa dels seus actors i actrius.\nMolt soroll per a res de William Shakespeare, al teatre Poliorama el dia 25 de novembre de 2015: Tots els alumnes de 2n ESO i 3r ESO de la nostra escola varen assistir a una de les obres de més seguiment i demanda de la cartellera d’enguany. La versió musicada i adaptada als anys 30 que han fet Manu Guix i Àngel Llàcer respecta el text i la complexitat argumentativa d’aquesta gran comèdia amorosa de Shakespeare. A més, també aconsegueix mostrar una gran qualitat musical en totes les seves actuacions musicals i coreografies. Sens dubte, ha estat una gran obra que aconsegueix l’autèntic objectiu de la sortida: crear en els nostres alumnes el gust pel bon teatre.\nMar i Cel, d’Àngel Guimerà al teatre Victòria el dia 26 de novembre de 2015: Tots els alumnes de 1r ESO han assistit a veure el gran musical basat en el nostre gran clàssic Mar i cel d’Àngel Guimerà. Amb l’assistència a aquesta funció, la nostra escola aconsegueix durant dos anys consecutius que tot el nostre alumnat de secundària hagi gaudit d’un dels musicals més importants i de millor qualitat que s’han representat a la ciutat de Barcelona en les darreres dècades.\nInvasió Subtil, de Pere Calders al teatre Poliorama el dia 25 de gener de 2016: el grup d’alumnes de Batxillerat que cursen l’assignatura de Literatura Catalana han tingut la gran oportunitat d’assistir a la representació d’una versió adaptada d’alguns contes del recull Invasió Subtil, de Pere Calders. L’autoria de l’adaptació ha estat feta per Paco Mir, un dels integrants del grup teatral Tricicle. Tant la representació com els diàlegs confeccionats han permès mostrar la vessant més humorística dels contes, alhora que també han permès apreciar la gran originalitat, qualitat i enginy de la narrativa de Pere Calders.\nEl rei Lear, de William Shakespeare al teatre Lliure el dia 27 de gener de 2016: Diversos alumnes de 1r i 2n de Batxillerat han pogut assistir a una de les obres de millor valoració dels darrers temps. Lluís Pasqual dirigeix grans actors i actrius, encapçalats per la gran Núria Espert, i deixa bocabadats tots els espectadors. Els nostres alumnes de Batxillerat han pogut participar d’aquesta admiració. De ben segur que no oblidaran la gran qualitat i el gran privilegi de poder gaudir d’aquesta inoblidable experiència teatral .\nMaria Rosa, d’Àngel Guimerà al Teatre Nacional el dia 11 de febrer de 2016: Diversos alumnes de 3r i 4t ESO han assistit a la representació de Maria Rosa. S’ha tractat d’una adaptació del text i de l’època que no desvirtua l’essència ni la força argumental de l’obra. Novament, Guimerà omple de passions humanes i raonaments literaris les nostres sales. Un autor que agrada sempre i molt a les nostres generacions més joves, la qual cosa, de ben segur, que demostra la universalitat de la seva obra.\nFet per: Lara muñoz i Noelia Campoy amb la col·laboració del Departament de Llengua Catalana de Secundària del CEMontseny\nNext post EXPOSICIÓ PÒSTERS DE LA II MOSTRA DE TDR\nPrevious post Estatuts de la cooperativa d'alumnes .COOM\nAbout the Author Lara Munoz Palomera


Humanització i atenció espiritual en societats plurals | Campus Docent Sant Joan de Déu\nL’abordatge del benestar de l’ésser humà des del marc de l’atenció integral, que té en compte la seva dimensió espiritual, és avui dia un repte important al que s’afronten tots els professionals que treballen en els àmbits sanitari i social.\nEn aquest sentit es fa cada cop més necessari aprofundir en la comprensió del fenomen espiritual des de les diverses disciplines vigents les quals ens poden ajudar a copsar-ne la seva riquesa i complexitat així com també la importància de la seva dimensió sanadora en el processos de salut i integració social.\nTenint en compte el grau de secularització de la nostra societat i els nous llenguatges espirituals i formes religioses que van sorgint, i que transcendeixen la tradició catòlica fins ara vigent, es fa necessari trobar nous marcs conceptuals, noves estratègies i noves eines que permetin acostar-se a la persona que pateix i acompanyar-la en la seva situació de sofriment i vulnerabilitat de la manera més adequada possible.\nAquests estudis pretenen oferir uns fonaments sòlids a nivell conceptual que ens ajudin a comprendre l’ésser humà en totes les seves dimensions posant l’èmfasi en la dimensió espiritual. També pretenen acostar-nos i fer més comprensibles les expressions religioses vigents actualment en la nostra cultura. Alhora volen suggerir noves estratègies i donar noves eines que ens permetin acompanyar, en la nostra acció professional, tant en el camp de la salut com en el social, la dimensió sanadora i integradora de l’espiritualitat humana.\nPostgrau Humanització i atenció espiritual en societats plurals - Curs 2018/19 363.4 KB


Hisenda li reclama a un home més de 160.000 euros després de guanyar una\nHisenda li reclama a un home més de 160.000 euros després de guanyar una cistella de Nadal\nVíctor Brun va haver de malvendre la seva cistella milionària per pagar els diners que li reclama l'Estat\nper Redacció dijous, 30 de novembre 2017 - 16:03h | Actualitzat a 01/12/2017 11:50h\nUn home anomenat Víctor Brun ha trucat al programa de Telecinco dirigit per Ana Rosa Quintana, 'El programa d'Ana Rosa', per explicar el preu que pot costar-te resultar guanyador de qualsevol sorteig.\nSegons ha relatat l'home a la presentadora, va guanyar una cistella que contenia dos cotxes, una moto, diversos viatges, pernil, cava, entre moltes més coses. El valor total de la cistella era de 360.000 euros.\nDesprés de resultar guanyador, Hisenda li va reclamar el 46% del valor de la cistella, però tal com explica Víctor solament li deixaven pagar els impostos en dos terminis. El primer termini era de 80.000 euros, però amb els interessos d'ajornar el pagament, el total que ha de pagar actualment supera els 160.000 euros.\nPer això mateix, tal com ha explicat l'home va intentar retornar la cistella que havia guanyat, però en arribar al lloc, li van dir que «era meu i havia de pagar-ho amb diners».\nPer tant, l'home no va tenir opció de retornar el que havia guanyat i va decidir, tal com relata, regalar alguns productes als seus amics i veïns per evitar que caduquessin. A més, explica que al moment que va voler vendre els vehicles que havia guanyat, el mateix concessionari li restava un 20% al preu per estar ja matriculats.\nL'home s'ho pren amb humor\nPer això mateix, l'home ha afirmat que no participarà en més regals ni premis, perquè després passen factura. Actualment no pot demanar cap tipus de crèdit als bancs perquè surt que està amb deutes pendents amb Hisenda. Finalment, l'home, que s'ha pres amb molt humor el succés, ha conclòs que «Tot això, Montoro, va a suar per cobrar-m'ho».\nHisenda Ana Rosa Quintana


DAVANT LA CRISIS DE GOVERN MUNICIPAL. | La Punta\nDAVANT LA CRISIS DE GOVERN MUNICIPAL.\n15 gener 2013 · by La Punta\t· in comunicat.\t·\nDavant la situació actual de crisis de govern que vivim en aquets moments, que no és més que una explicitació del que ha anat denunciant Convergència per les Illes Pollença des del primer dia. Demanam responsabilitat a tots, especialment al batlle.\nLes urnes, a les que molts fan referència quan els convé, també han de servir per pendre\nconsciència de quin és el lloc de cada un i en relació les seves responsabilitats. És d’un reduccionisme infantil donar les culpes de la crisis de govern al naixement d’un nou partit, el Pi, que encara no ha començat a caminar, amb el seu màxim objectiu d’unificar forces per tal de crear un espai necessari, sòlid i en futur en el centre nacionalista illenc, imprescindible per aturar els desbarats i desbarris del PP actual. Convergència per les Illes Pollença ha manifestat públicament, en vàries ocasions , la seva voluntat de sumar, prioritzant les idees, no les persones, essent el nou partit el protagonista principal.\nLa crisis de govern del consistori pollencí es deu a la falta de coordinació, sintonia i enteniment dels seus membres, cosa que s’ha anat gestant al llarg d’aquesta quasi dos anys de govern. El batlle, i el PP com a partit més votat, han de pendre la iniciativa, són ells els que han de presentar una opció creïble i diferent a l’actual desgovern.\nPer tot això Convergència per les Illes Pollença vol fer sabre que està disposat a facilitar\nAvui a les 20:00 a la Sala de Plens de l’Ajuntament hi ha convocat el Ple Extraordinari a petició de l’oposició. A continuació públicam l’ordre del dia. Recordam que tot aquell que vulgui seguir el Ple, però no pugui anar a la sala ho podrà fer en directe a través de Radi Pollença al 107.9 FM o per la seva plana web www.radiopollença.ne\n← L’oposició demana respecte al Batle\nFestival: 50 anys de feina tudats en 1 any →\n13 responses to “DAVANT LA CRISIS DE GOVERN MUNICIPAL.”\nexaternatiu 20 gener 2013 a les 13:11 · ·\nCada dia que passa aquest equip de govern fa mes oi. El batlle que sen toca els d’ous de tot i l’únic que vol és seguir comendant. I la princesa Estrany que ha fet una cort de capdefaves que li llepen el …..encapçalad per en Pepe que ha perdut l’horemus per la princepete, lo del festival fa mala olor per tots els costats,i l’oposicio sense fer res per aixì no importaria tenir concejals, bastaria dos o tres.\nArrux 16 gener 2013 a les 18:45 · ·\nEs molt asenyat en moments com els actuals donar llum i no fum. Me sembla increible que els membres no adscrits de l´Ajuntament, Estrany i Fuster, demanin la transparència que mai han donat al llarg de´aquests dos anys de govern. Si transparència es la gestió que han fet del Festival de Pollença, de la Cala Sant Vicens o de l´àrea d´esports…….., quin futur que ens espera!!!. Me sembla molt valent que CXI recolzi qualsevol alternativa en aquest desgovern municipal, sigui d´esquerres o de dretes, però jo vos demanaria que com a mínim donin transparència el pacte i a la gestió pública.\nBrou 16 gener 2013 a les 14:44 · ·\nJo crec que u comentari ho posa ben clar “Des de Convergècia per les Illes Pollença creim que s’ha de solucionar aquest problema, per tant , sense demanar res, oferim el nostre recolçament a una solucio creible i bona per tots els pollencins i pollencines. Convergència per les illes Pollença vol que es solucioni la crisi per tant esta disposta a escoltar totes les posibles sortides de la crisis.\n4- Sense demanar res, vol dir això, no posam condicions, ni volem entrar ni sortir d’enlloc. El que volem és que en una situació de crisis econòmica i social l’ajuntament aporti solucions i no sigui un altre problema.”\nVols dir? 16 gener 2013 a les 14:41 · ·\nVoleu dir que fins i tot recolzarieu un govern encapçalat per Alternstiva o de na Munareta?\nPenjat d'un Pi 16 gener 2013 a les 13:25 · ·\nCrec que seria interessant que el vostre president o regidors silenciosos, anés a aclarar com ha fet aquí les pardalades que diuen en altres blocs.\nAprofit per donar-vos les gràcies i l’enhorabona per la valentia i generositat que demostra aquest comunicat.\nrafel ballester 16 gener 2013 a les 11:45 · ·\n1- El batlle, i el partit més votat a les darreres eleccions, tenen l’obligació davant Pollença d’aturar la crisis de l’equip de govern municipal. Pel be del nostre poble.\n2- La creació del PI no te res a veure amb la génesis d’aquesta crisis i de la falta de sintonia entre els seus membres.\n3- Des de Convergècia per les Illes Pollença creim que s’ha de solucionar aquest problema, per tant , sense demanar res, oferim el nostre recolçament a una solucio creible i bona per tots els pollencins i pollencines. Convergència per les illes Pollença vol que es solucioni la crisi per tant esta disposta a escoltar totes les posibles sortides de la crisis.\n4- Sense demanar res, vol dir això, no posam condicions, ni volem entrar ni sortir d’enlloc. El que volem és que en una situació de crisis econòmica i social l’ajuntament aporti solucions i no sigui un altre problema.\nRafel Ballester Riutort President de Convergencia per les Illes Pollença.\nArrux 16 gener 2013 a les 08:41 · ·\nEn els blogs polítics, tan en aquest com a altres (PSM, UMP i A), cada vegada més veiem com se defineixen millor els problemes del govern municipal. Pero solucions poques. Si el Batle aprofita fraccionaments polítics o divergències que hi pugui haver (segur que n´hi ha) dels partits de l´Oposició es perquè aquests tenen la poca habilitat de no saber maniobrar i posar els interessos de les persones per damunt dels comprexes i prejudicis. Segueixo pensant, així ho he mantingut en els meus comentaris dels darrers mesos, que el problema del govern municipal no serà solucionat pel qui l´ha creat (els membres del govern) sinó pel qui el consent (l´Oposició). Hi havia una persona que va dir que “si no ets part de la solució potser siguis part del problema”.\nBrou 15 gener 2013 a les 20:46 · ·\nSou el primer partit que comença a posar els collons damunt la taula i col·locar cada un al seu lloc… heu fet bé perquè escoltant la tertulia de ciutadans de Radio Pollença un dels seus tertulians (tranquils no era en JRV) sino en Toni Martorell insinuava precisament que la crisi de govern era provocada per la creació del PI. Tant en Toni Ferragut com en JRV han coincidit en que la crisi es bastan anterior.\nPerò no ha de sorprendre l’interpretció d’en Martorell, si bé, eñ batlle ahir mateix insinuava el mateix… La jugada és: “el govern me fuig de les mans i se fracciona, però a mi me va bé per seguir gestionant a la meva puta bolla i tornar els favors que he de tornar. I la culpa és dels que no s’enten no meva…” patètic!\n?????? 15 gener 2013 a les 17:36 · ·\nRedell Toni vol dir lo que diu…\nToni Cifre 15 gener 2013 a les 16:22 · ·\n“que està disposat a facilitar qualsevol opció real i capaç de desencallar aquesta situació d’incapacitat i inoperància de l’actual equip de govern”\nQue voleu dir amb aixo?\nmemoria 15 gener 2013 a les 13:35 · ·\nPart de l’article de La Punta del 15 de desembre de 2012. Pels que no tenen i no volen tenir memòria:\nAnònim 15 gener 2013 a les 12:31 · ·\nsant antoni ajudamos\ndels peperos salvamos\ntot el nostre volen llevar\ncanviar el nostre parlar\nAnònim 15 gener 2013 a les 12:28 · ·\ntenim molts de partits\ni un n’han afegit\nna malena el va crear\nperque li agrada comendar


Ajuntament de Premià de Mar - Formulari d'Inscripció: Curs "Eines de Google"\nLa present formació s'adreça prioritàriament a empreses i emprenedors del municipi i té com a objectiu Conèixer les característiques principals de les diferents eines que ofereix Google per posar-les en pràctica dins de la empresa.\nQuè es Google i cóm podem utilitzar-lo en benefici de la nostra empresa?\nTipus d'eines i cóm utilitzar-les. Eines comuns i aplicables a qualsevol departament en les empreses.\nGmail: gestió de comptes de correu electrònic.\nCerca de Google: cóm fer cerques efectives por Internet.\nGoogle Calendar: gestió del temps.\nChat: comunicació interna.\nKeep: gestió de notes.\nGoogle Meet: eina per videoconferències.\nGoogle Drive: gestió de documentació al núvol.\nProcessament d'arxius: Google Docs (documents), Google Sheets (fulls de càlcul) i Google Slides (presentacions).\nGoogle Forms: gestió de formularis.\nConèixer les característiques principals de les diferents eines que ofereix Google per posar-les en pràctica dins de la empresa. Dintre de la llarga llista d'eines que ofereix Google ens centrarem en les més específiques per l'entorn empresarial.


ICV de Barcelona es desvincula del PSC pel futur de les casernes de Sant Andreu - David Marín\nEl Punt 13/02/05\nEls ecosocialistes proposen que bona part dels pisos de preu lliure es traslladin al Baró de Viver.\nEls responsables del grup municipal d'ICV-EUiA al districte barceloní de Sant Andreu han elaborat una proposta urbanística per als terrenys de les antigues casernes militars que difereix sensiblement del plantejament del PSC. ICV vol que el pla de les casernes inclogui també terrenys del barri del Baró de Viver, on es podrien fer alguns dels pisos de mercat lliure compromesos a què té dret el Consorci de la Zona Franca. A les casernes es concentrarien els pisos públics i els equipaments. Segons Iniciativa, els pisos de mercat lliure al Baró de Viver sí que ajudarien a l'equilibri d'aquest barri.\nLa idea del grup d'ICV a Sant Andreu contrasta amb la que va anunciar el govern municipal a través d'una nota de premsa de l'Ajuntament, el 25 de gener, en la qual donava per fet un suposat acord amb les entitats pel que fa al futur dels terrenys. Aquest acord establiria, segons aquella nota, la construcció de 1.200 habitatges al sector, la meitat dels quals serien de protecció i els altres es podrien vendre a preu de mercat. Les entitats agrupades a Sant Andreu per les Casernes -una trentena, entre les quals hi ha l'associació de veïns de Sant Andreu i la de Tramuntana- van negar qualsevol tipus d'acord en aquest tema. «Aquesta és la proposta dels socialistes», diu el coordinador d'ICV al districte de Sant Andreu, Albert Ferrer, que hi afegeix: «Nosaltres, en canvi, plantegem algunes coses diferents en habitatge i equipaments, i en els criteris de gestió per aprofitar aquesta oportunitat històrica per al districte.» Ferrer també diu que la proposta d'ICV s'ha fet després de diverses reunions amb entitats veïnals i altres associacions del territori.\nLa diferència més significativa és en l'habitatge. ICV planteja que el pla urbanístic també integri una peça situada entre els carrers Ferran Junoy i el passatge de Potosí, a l'altre costat de les vies del tren, ja al barri del Baró de Viver. En aquest solar s'hi podrien concentrar més de 100.000 m de sostre residencial a preu lliure.\nAquests pisos a preu de mercat, diu Ferrer, tenen molt més sentit al Baró de Viver, un barri petit nascut totalment amb habitatge social, de manera que s'afavoriria «una diversitat social més gran» al barri. A les casernes, ICV també hi preveu la resta d'habitatges de preu lliure, que quedarien en una proporció molt minoritària respecte dels socials.\nEl Consorci de la Zona Franca va comprar els solars al Ministeri de Defensa a partir d'un conveni a tres bandes que inclou el fet que la meitat dels pisos siguin de protecció i la resta, de preu lliure. «La nostra p roposta ja la coneixen els socis al govern, i n'estem parlant», diu Ferrer.\nICV té la presidència del districte de Sant Andreu -un càrrec representatiu, amb Eugeni Forradellas-, i el PSC, la direcció executiva, amb el regidor Jordi Hereu.\nNo només al govern, sinó també al carrer, les posicions estan dividides. La Plataforma Veïnal de Sant Andreu, nascuda el 2002 com a reacció d'alguns veïns dels blocs pròxims a les casernes perquè eren ocupades per immigrants en situació irregular, defensa el conveni entre l'Ajuntament de Barcelona i el Consorci de la Zona Franca i rebutja amb vehemència que el 100% dels pisos siguin socials.\nEn canvi, les associacions de veïns i entitats comercials, juvenils i d'altres sector s'han unit al grup Sant Andreu per les Casernes per reclamar que tot l'habitatge que s'hi faci sigui públic i de lloguer. El cap de setmana passat es van disfressar de gals andreuencs i de romans barcelonins i van fer una botifarrada al solar de les casernes.


Actualització: 01.06.2017 - 10:01\nEl fiscal general de l’Estat, José Manuel Maza, té previst reunir-se avui amb el cap de la Fiscalia Anticorrupció, Manuel Moix, per abordar la continuïtat d’aquest últim al càrrec. Moix ha vist com en les últimes hores li ha retirat el suport tant el govern espanyol, que ha passat de defensar-lo a deixar la qüestió en mans de Maza, com la conservadora Associació de Fiscals, que el va votar perquè ascendís al càrrec i que ahir li va demanar que posés el càrrec a disposició del fiscal general de l’Estat per no comprometre més la imatge de la institució. L’escàndol de la seva societat a Panamà, sumat a la reprovació del Congrés espanyol –juntament amb la del ministre Catalá i del mateix Maza– per la seva actuació en l’operació Lezo, han acabat posant contra les cordes un fiscal anticorrupció qüestionat des de dins i fora de la fiscalia.\nSegons publiquen alguns mitjans, en el transcurs d’aquesta reunió, Maza demanarà a Moix que presenti la seva renúncia. El mateix Moix s’havia posat a primera hora del matí de dimecres a disposició del fiscal general de l’Estat. En declaracions a Onda Cero va assegurar que ell no estava al capdavant de la Fiscalia Anticorrupció per ser-hi ‘costi el que costi’. ‘De la mateixa manera que m’hi ha posat, me’n poden treure’, afirmava.\nEl govern espanyol també ha canviat de criteri respecte a fa 48 hores. Malgrat que dimarts –quan es van publicar les informacions sobre la seva societat a Panamà- el president espanyol va afirmar que mantenia la seva confiança en el fiscal anticorrupció, aquest dimecres la vicepresidenta del govern espanyol, Soraya Sáenz de Santamaría, i el ministre de Justícia, Rafael Català ja van evitar defensar-lo públicament i van deixar la decisió sobre la seva continuïtat en mans del fiscal general de l’Estat.\nUna deriva similar a la de l’Associació de Fiscals, de caràcter conservador, que va donar suport al seu nomenament ara fa tres mesos malgrat que Moix era l’únic dels set candidats que aspiraven al càrrec que no tenia experiència en el camp de la lluita anticorrupció. Aquest dimecres al vespre l’associació va emetre u comunicat on demanava a Moix que posés el seu càrrec a disposició de Maza per no danyar encara més la imatge de la fiscalia.


L'increment d'ingressos a les UCI obliga el PROCICAT a prorrogar les mesures anti-COVID | Canal Reus TV\nL'increment d'ingressos a les UCI obliga el PROCICAT a prorrogar les mesures anti COVID\n13:03 - 20 gener 2021\nL'increment d'ingressos a les UCI obliga el PROCICAT a prorrogar les mesures anti-COVID\nEl tancament municipal i la prohibició d'obrir els comerços -excepte els essencials- els caps de setmana s'allargaran, com a mínim, fins al 7 de febrer.\nDues setmanes més. El PROCICAT ha decidit aquest dimecres prorrogar durant 15 dies les mesures que des del 7 de gener busquen reduir l'efecte de la pandèmia a Catalunya. Així doncs, com a mínim, es mantindran fins al 7 de febrer.\nA grans trets això comporta que es manté el confinament municipal diari arreu del país i que els comerços no essencials han de tancar els caps de setmana. També continuaran tancats els centres comercials i els establiments de més de 400 metres quadrats, així com els gimnasos. Es mantenen les restriccions en l'àmbit de la restauració que només poden servir menjar in situ durant dues hores al matí i durant dues hores i mitja al migdia. La resta, ha de ser per emportar-se.\nLa pressió als hospitals s'incrementa\nTot i que tots els indicatius de la pandèmia d'aquest dimecres no són negatius, ans al contrari, el cert és que la situació als hospitals s'està complicant dia rere dia. Aquest dimecres s'han superat les 600 persones ingressades a les UCI dels hospitals catalans. Han tornat a incrementar els ingressats a planta als centres catalans que tornen a acostar-se perillosament als 3.000.


Una esllavissada talla la carretera de la Massana a Ordino i obliga a desallotjar els veïns\nLa carretera que uneix la Massana i Ordino, a Andorra, continua inhabilitada després del despreniment de terra i pedres de 4.000 metres cúbics que aquest divendres va obligar a tallar-la. S'està treballant contra rellotge per reobrir la via, molt probablement aquest diumenge, però les 10 famílies que van ser desallotjades no tornaran a casa, per precaució, fins la setmana vinent. L'esllavissada va provocar molts desperfectes materials i retencions a tot el principat.\n26/01/2008 - 15.16 Actualitzat 26/01/2008 - 17.25\nEl despreniment d'un talús de pedra a la població andorrana de la Massana aquest divendres a la tarda va sepultar diversos cotxes estacionats a la zona de la Farga i ha obligat a tallar la carretera General 3 que va de la població a Ordino. L'esllavissada, amb un volum de 4.000 metres cúbics, no ha causat cap víctima. Gossos de la unitat canina de rescat han estat buscant persones atrapades, però finalment s'ha descartat aquesta possibilitat.\nEl govern andorrà ha mobilitzat grues i maquinària potent per poder desenrunar la zona i ja s'ha pogut netejar la calçada. S'espera que aquest diumenge es reobri la via, que no estarà completament sanejada fins a principis de la setmana que ve. Tot i que s'ha habilitat un itinerari alternatiu pel coll d'Ordino, la coincidència de l'esllavissada en cap de setmana i la gran afluència d'esquiadors ha provocat importants retencions de trànsit a tot el Principat, especialment en les primeres hores després del succés.\nTambé s'ha hagut de desallotjar una desena de famílies d'un edifici proper que han estat reallotjades en un hotel del poble o a casa dels seus familiars fins que es determini si el seu edifici ha quedat afectat pel despreniment.\nDespreniment a Andorra


L'Ajuntament dóna feina a set persones que estaven a l'atur mitjançant programes ocupacionals del SOC - Notícies de l'Ajuntament de la Vila de Masquefa\nEntre els mesos de desembre i gener l’Ajuntament de Masquefa ha pogut donar feina a set persones empadronades al municipi que es trobaven en situació d’atur mitjançant les subvencions de tres programes ocupacionals promoguts i finançats pel Servei d’Ocupació de Catalunya (SOC) de la Generalitat.\nAquests set persones s’han incorporat a la Brigada Municipal d’Obres i Serveis, on realitzaran tasques de manteniment de la via pública i dels equipaments municipals. Se’ls ha fet un contracte de sis mesos de durada, a jornada complerta, que inclou també una part de formació. Dimecres se’ls va fer un acte de bevinguda a l’Ajuntament.\nCinc de les contractacions s’han realitzat mitjançant el Programa Treball i Formació del SOC, una altra amb el programa Treball i Formació per a persones receptores de la Renda Mínima d’Inversió, i una darrera amb el Programa de Col·laboració Social.\nAquestes persones van ser preseleccionades pel mateix Servei d’Ocupació de Catalunya entre els diferents candidats, d’acord amb els requisits que establia la convocatòria, entre aquests trobar-se en situació d’atur i estar inscrits al SOC. La seva contractació ha anat a càrrec del Consell Comarcal.\nAmb la incorporació d’aquestes persones la Brigada Municipal veurà reforçada la seva plantilla i podrà destinar un equip d’efectius exclusivament a les urbanitzacions per garantir un bon manteniment.\nProperes contractacions amb plans de la Diputació\nD’altra banda, l’Ajuntament contractarà properament més persones en situació d’atur amb una subvenció de més de 51.000 euros de la Diputació de Barcelona per a plans d’ocupació.


‘Summer afternoon’ (Sílvia Soler)\nNosaltres també en podem dir vespre, capvespre o cap al tard. O l’hora violeta, tal com va batejar-la Montserrat Roig\nSÍLVIA SOLER 15/08/2016 17:51\n651x366 ‘Summer afternoon’ / GETTY ‘Summer afternoon’ / GETTY\nTarda d’estiu, tarda d’estiu; sempre m’han semblat les paraules més boniques de l’idioma anglès\nLes millors paraules de la llengua anglesa, diu Henry James. Summer afternoon. Sera d’estate, tarde de verano, soirée d’été. Tarda d’estiu. Aquell parèntesi entre els matins lluminosos i les nits càlides i perfumades. Després de la migdiada, quan la xafogor va de baixa i ens veiem amb cor de sortir dels amagatalls a l’ombra.\nNosaltres també en podem dir vespre, capvespre o cap al tard. O l’hora violeta, tal com va batejar-la Montserrat Roig. L’estona que la llum comença a minvar i els perfils es difuminen. Una tarda d’estiu pot ser violeta, o groga, o blavíssima. Però sempre, gairebé sempre, és el millor moment del dia.\nA muntanya, els vespre d’estiu són l’hora de fer una caminada fins a la granja, fins a l’ermita, fins a la font, el cas és tenir una excusa per estirar les cames. I en algun revolt, quan ja ens hem enfilat una mica, cal asseure’s i preparar els ulls i l’ànima per veure l’espectacle. És gratuït i el fan cada dia. Ha arribat el moment de la posta de sol. És el moment de fer fotografies, amb càmera o sense, simplement amb un obrir i tancar d’ulls: es tracta de guardar aquell moment perquè, a l’hivern, un dia qualsevol de l’enfilall de dies, quan tornis a veure el cel vermell i els núvols irisats, tornaran a venir, en devessall, tots els records de les vacances.\nUna tarda d’estiu pot ser violeta, o groga, o blavíssima. Però sempre, gairebé sempre, és el millor moment del dia\nAls llocs de platja, aquesta és l’hora de deixar la mandra al sofà i fer la segona o tercera dutxa del dia. Que l’aigua refresqui la pell amarada de suor de la migdiada, que ens espavili i s’endugui, encara, algun granet de sorra que s’havia amagat en algun plec. I aleshores, nets, perfumats i eixorivits, amb el bronzejat més viu que mai, ens vestim amb alguna peça fresca i afavoridora, blau turquesa o blanc o rosa, i, amb els cabells encara humits, sortim a fer un tomb pel passeig marítim i, en algun moment, ens asseiem a prendre un gelat, un granissat de llimona, una orxata. És un ritual que tots vam fer quan érem nens i corríem amb els germans, uns metres al davant dels nostres pares, i ens impacientaven quan es trobaven uns coneguts, encetaven una conversa i el gelat s’endarreria. I ara la tornem a viure fent de pares, o d’avis...!\nPerò si l’hora violeta ens enxampa sols -o en companyia molt íntima-, aquest és el moment per al recolliment. A prop del mar o entre muntanyes. Cal triar el seient més còmode i, després, la música més estimada o la lectura més desitjada. O, potser, ni paraules ni sons, només el silenci i la calma. I, senzillament, deixar passar els minuts, anar veient com tot s’esmorteix, com el dia -i amb ell els xisclets de la canalla a la piscina, les rialles del vermut, el guirigall del dinar familiar- es va allunyant a poc a poc, com si un tel vaporós caigués damunt del paisatge i damunt, també, de les hores viscudes.\nLes muntanyes es tornen blaves, s’encenen llumetes als jardins, el mar bressola les barques i algú diu: “Fem un pa amb tomàquet?”


15 de octubre de 2020 (12:44 CET)\nEls treballs seleccionats podran veure's en l'exposició 'Xirivella com a laboratori urbà', una mostra sobre les reflexions de l'alumnat de l'ETSA-UPV en relació amb l'evolució urbana i territorial de la localitat. L'exposició, que s'inaugura el divendres 16 d'octubre i que es podrà visitar fins a l'1 de novembre a la Casa de Cultura, és fruit del treball realitzat durant el curs passat per aquests 359 estudiants, a través de 3 assignatures i amb la supervisió de 8 professors, que han desenvolupat els seus projectes sobre la base de tres àmbits temàtics diferents que suposen tres escales de treball d'abast i complexitat creixent: el reconeixement i la millora d'espais urbans, la regeneració urbana del barri de la Llum i el disseny d'un anell verd interurbà.\nL'objectiu d'aquest projecte és oferir a l'estudiant temes i localitzacions reals que siguen del seu interés i propis de l'àmbit professional en el qual es desembolicaran en el futur. Xirivella s'enfronta a problemes urbans d'innegable interés, com la requalificació de l'espai públic del seu centre històric, la necessitat de reordenar infraestructures de caràcter metropolità i el seu fort impacte territorial integrant-les amb criteris de vertebració paisatgística, la urgència de respondre a la pressió sobre el seu espai d'horta protegit o la millora dels seus barris residencials gràcies a la reconversió de sòls terciaris obsolets. Gràcies a la col·laboració de l'Ajuntament de Xirivella, l'exposició ofereix, a través d'una selecció dels projectes, una visió general dels resultats; un variat repertori de solucions que permeten aventurar interessants hipòtesis sobre el futur de Xirivella i el seu ric entorn metropolità.


Com triar una bona cervesa - Plusfresc\nPublicado el dia 07.08.20\nCom triar una bona cervesa\nEl primer divendres d’agost és el Dia de la Cervesa i ens sembla una data molt ben trobada. Amb aquesta calor, què millor que una cervesa ben fresqueta? Si a aquesta pregunta respondries “qualsevol altra cosa”, potser és perquè encara no has trobar la millor per tu. N’hi ha de tants tipus que és quasi impossible que no existeixi la teva!\nClasses de cervesa\nLa principal manera de classificar-les és segons el tipus de llevat que fan servir: lager i ale.\nSón les que es beuen més aquí i a la resta del continent. El seu color sol ser clar, porten poc llúpol i tenen una graduació baixa (entre un 3,5 i un 5%). La millor manera de consumir-les és ben fredes.\nPale Lager: La cervesa de tota la vida, de color clar o daurat. Destaquen les Pilsner, que tenen un gust més amarg pel llúpol.\nDark Lager: Són d’un to caoba o marró fosc. Gust suau, del qual destaca el seu fons de malta.\nBocks alemanyes: Fort gust de malta, amb un regust dolç i de fruits secs.\nEn general són de fermentació alta i solen portar bastant de llúpol. Aquest tipus de cervesa és la preferida als països de parla anglesa com Gran Bretanya i els Estats Units.\nIndia Pale Ale (IPA): Tenen un alt contingut d’alcohol. S’hi pot notar l’amargor del llúpol així com gustos florals i tocs de pi.\nPale Ale: Destaca el seu gust de llúpol, però menys que a les IPAs. També porten menys alcohol.\nBrown Ale: Cerveses d’un to castany que solen tenir gustos torrats i acaramelats.\nStout: Cerveses pràcticament negres, amb moltes varietats de sabors. La més famosa és la Guinness.\nPorter: Cerveses fosques amb malta torrada que es diferencien de les stout perquè tenen un cert regust de xocolata.\nBelga: Porten un alt contingut d’alcohol, però no són amargues. Al contrari: són dolçes i afruitades.\nCervesa de blat: Fer servir blat enlloc de malta fa que obtinguis una cervesa clara perfecta per a l’estiu que combina molt bé amb la fruita. Algunes, com les americanes, recorden lleugerament al pa.\nCervesa de blat La Seu Bella\nTe les recomanem perquè són cerveses de blat artesanals fetes aquí i com que no estan pasteuritzades ni filtrades conserven totes les seves propietats nutritives. Són suaus, poc amargues, amb certa dolçor i molt de caràcter.\nLes cerveses La Seu Bella, incloent la seva nova IPA, les trobaràs exclusivament a Plusfresc.\nEsperem que t’haguem pogut ajudar una mica a orientar-te pel món de la cervesa i que descobreixis ben aviat la que et refrescarà l’estiu.\nTambé et pot interessar: Per què has de tastar la cervesa artesana La Seu Bella?


Penang i Langkawi, de la Malàisia budista a les portes del paradís | Menjant-nos el món\nYou are here: Home / Blog / Penang i Langkawi, de la Malàisia budista a les portes del paradís\nA part d’art al carrer, a Penang hi vam trobar un temple gegant del qui serà el nostre protagonista d’avui: el budisme. Però abans de parlar-vos sobre això, és important entendre que a Malàisia hi conviuen una barreja de cultures i religions impressionant.\nReligions de Malàisia\nA Malàisia, per una banda, hi ha molts immigrants procedents de la Índia. Majoritàriament són hinduistes i tenen el seu temple de peregrinació a les Batu Caves de Kuala Lumpur.\nPer altra banda, la majoria dels malais són musulmans. La presència d’aquesta religió és fàcil d’apreciar arreu del país, on abunden els alts minarets que s’alcen de les mesquites. Des de que surt el sol fins que es pon, és habitual sentir els càntics que anuncien l’inici de les pregàries.\nMasjid Kapitan Keling (Georgetown, Penang)\nI finalment, a Malàisia també hi ha una important comunitat budista.\nEl budisme a Malàisia\nLa història del nostre home comença cap al segle VI aC a Lumbini, una petita població del Nepal. Allà hi havia un regne anomenat Kapilavastu i el nostre protagonista era l’hereu d’aquell petit imperi. Estem parlant de Siddharta Gautama.\nDurant 29 anys va viure envoltat de les riqueses i els luxes que es pressuposen a la reialesa. Un dia, va decidir abandonar aquesta vida de comoditats, mogut per una idea en la que creia: que l’objectiu de la vida no rau en acumular una enorme fortuna de béns i propietats…\nAixí doncs, el nostre protagonista va començar a fer camí per la vora del riu Ganges. Va conèixer molts monestirs, centres religiosos de l’època i moltes cultures diferents durant els sis anys de viatge. Però no va aconseguir el que volia.\nUn bon dia, va asseure’s sota un arbre i va quedar-s’hi durant quaranta-vuit dies. Allà, finalment va aconseguir el Nirvana i va convertir-se en Buda, l’il·luminat.\nAquest és l’origen, segurament més mitològic que real, del budisme, la cinquena religió amb més practicants del món.\nTemple budista Kek Lok Si (Penang)\nEl temple budista més gran i important de Malàisia s’anomena Kek Lok Si i es troba a Penang. A més, és un important centre de peregrinació de molts dels països del voltant (Singapur, Filipines, Hong Kong, Tailàndia…).\nJardins exteriors del temple Kek Lok Si, on s’aprecien els fanalets d’influència xinesa.\nEl budisme és una religió molt flexible que té moltíssimes branques, per això si aneu mai a la Xina o visiteu algun temple budista d’ascendència xinesa (com el Kek Lok Si de Malàisia), veureu símbols inequívocs de que és un temple xinés. Per exemple, al Kek Lok Si hi ha una enorme estàtua de Kuan Yin (representació de la deessa misericòrdia) o celebracions de l’any nou xinés.\nEstàtua de bronze gegant de Kuan Yin\nUn altre factor important a molts temples budistes és la Pagoda. Al temple de Kek Lok Si hi ha la Pagoda més gran del país amb 30 metres d’altitud i 7 pisos. Antigament, la Pagoda, a part de símbol religiós i d’ofrena divina, també servia com a torre de vigilància o com a far improvisat per a vaixells.\nPagoda del temple Kek Lok Si, que es podia visitar per l’interior i pujar a dalt de tot.\nDesprés d’iniciar-nos a la cultura budista, vam començar la temporada de platges paradisíaques. Sí, al febrer…\nADVERTÈNCIA: Si sou gelosos, trobeu molt a faltar l’estiu o simplement n’esteu fins als nassos del fred de l’hivern, no continueu llegint. Tampoc llegiu els pròxims posts, poden causar suors freds i sobretot unes ganes d’emigrar cap al sud est asiàtic força grans…\nPlatja del nord de l’illa de Pulau Langkawi\nDoncs el cas és que vam abandonar Penang per anar cap a Langkawi, l’últim punt de Malàisia i el primer del paradís.\nLangkawi és un arxipèlag del mar d’Andaman format per 99 illes. Nosaltres vam estar a la única illa que està habitada plenament, Pulau Langkawi.\nL’illa és molt petita, en 20 minuts amb moto vas de dalt a baix, però té les millors platges de la costa oest de Malàisia: platges de sorra blanca, aigües càlides i turqueses, i un fons de coral que fan que l’experiència sigui més pròpia del paradís que de la terra.\nA més de les platges, a la població de Pantai Cenang hi ha petits restaurants on menjar un quilo de peix costa menys de deu euros. Això, unit a l’ambient juvenil i motxiler, fa que sigui un lloc idíl·lic per perdre-hi alguns dies entre platja i peix a la brasa.\nSucs tropicals, de síndria i de litxi, a la platja Tanjung Rhu (nord de Pulau Langkawi)


Hotel Tylösand Halmstad Suècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 43 allotjaments a Halmstad.\nTylöhusvägen, Tylosand, Halmstad, Suècia - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Tylösand\nHotel Tylösand, ubicat a Halmstad City Center, Halmstad, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un ambient ben cuidat i la seva proximitat a Club de Golf Halmstad, Aeroport d'Halmstad, St Nikolai Kyrka donen a aquest hotel un encant especial.\nEl Hotel Tylösand, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, mini bar per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent bany, centre esportiu, sauna, camp de golf (a 3 km), piscina exterior. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Halmstad, faci de Hotel Tylösand la vostra llar.\nIf you expect to arrive after 18.00 please inform Hotel Tylösand in advance. Please note that entrance to the spa is at a surcharge.


El PNB diu en el manifest de l'Aberri Eguna que la voluntat dels bascs s'imposarà\n28 setembre 2020 05:51\nVeu «patètica l'actitud del Govern central, abans, després i durant la treva»\nAgències | 01 abril 1999\nEl PNB assegura, en el seu manifest per l'Aberri Eguna (Dia de la Pàtria Basca), que se celebra el pròxim diumenge, que l'Acord de Lizarra «és la via segura que ETA s'extingeixi» en contraposició amb «les vies de victòria militar que preconitza el Govern de Madrid de la mà del seu ministre d'Interior». El text, titulat Orain Pakea (Ara la Pau) assenyala que «la voluntat del poble acabarà imposant-se» i que tots els intents en sentit contrari actuaran «com a accelerador. «Intenten trencar-nos, dividir-nos i ens estan unint, al mateix temps que obren una avenc entre el basc i l'espanyol capaç de omplir de goig a un nacionalista radical», assegura.\nEl manifest explica que els seus contactes amb HB i la seva firma de l'Acord de Lizarra no respon a la improvisació ni a un canvi a la seva estratègia, sinó a fer el que «simplement havia anunciat durant anys», com ho demostren els documents que des del 1995 va anar fent i que es recorden en aquest document. L'immobilisme governament», l'observació que «qualque cosa seriosa estava succeint en el món del MANB» i el procés irlandès, acceleraren aquesta aposta del PNB.\n«L'apreciació creixent que qualque cosa estava succeint en aquest món i en la pròpia ETA es confirmà en la invitació al PNB de la Mesa Nacional d'HB, abans del seu ingrés col·lectiu a la presó, a mantenir unes converses», i amb l'acceptació dels dirigents de la coalició abertzale de les formulacions fonamentals del pla d'Ardanza.


Don Joan - Teatre Auditori de Granollers\nPortada > Programació > Temporades > Temporada 2015-2016 > Don Joan\nDiumenge 15 de maig, a les 19:00\nDon Joan és la viva imatge de la seducció. David Selvas revisa el clàssic de la mà de grans actors protagonistes com Julio Manrique, Lluís Marco, Anna Azcona, Cristina Genebat i Javier Beltrán. L’obra és un reflex contemporani i encegador d’un Don Joan fet de mil contradiccions. Un cop de llum que us seduirà.\nDavid Selvas, ara en el paper de director, estrena Don Joan, una peça revisitada del clàssic de Molière del segle XVII, inspirada en l’exitosa peça teatral El burlador de Sevilla y convidado de piedra de 1630, on el protagonista, és el famós don Joan Tenorio, de Tirso de Molina. Però l’ombra de don Joan és allargada. De fet, l’arquetip d’aquest personatge es va fer famós gràcies a l’obra en castellà de Don Juan Tenorio de José Zorrilla (segle XIX). En aquesta producció del Teatre Nacional de Catalunya i La Brutal, Selvas revisita el mite i el posa davant del mirall en un intent d’actualitzar la figura i fer-la més vigent que mai.\nEsclau de la seva pròpia aparença, Don Joan és un home que té por. És un home presoner de si mateix que fuig de la responsabilitat, del poder de les dones, de la vellesa, de Déu i de la mort. També fuig de si mateix i és, sense cap mena de dubte, un compendi de totes les passions humanes i dels desitjos més terrenals.\nL’obra de Selvas és un autèntic desafiament que ens mostra un Don Joan ple de contradiccions. Un Don Joan que es mira al mirall i que reneix en un reflex contemporani i encegador, capaç de dur a l’actualitat els patrons de les conductes humanes més universals.\nTeaser de l'espectacle:\nInterpretació: Julio Manrique, Manel Sans, Anna Azcona, Cristina Genebat, Javier Beltrán i Nausicaa Bonnín (resta de repartiment en curs)\n“Llegir el Teatre” de les Biblioteques.\nData: Dilluns 18 d’abril, 18.30 h\nLloc: Sala Petita del Teatre Auditori


L’havanera i el mar – Núria Berengueras & Grup ULTRAMAR – Fes Ta Festa – La cultura popular a la ràdio i a internet\nL’havanera i el mar – Núria Berengueras & Grup ULTRAMAR\n22 maig 2020Cants de taverna\nLa Fundació Ernest Morató atorga anyalment els Premis “A ritme de 2×4”. Molts anys premiant veus i accions que ajuden a difondre i dignificar les havaneres arreu del país i més enllà, converteixen aquests premis en referència a l’hora de reconèixer la trajectòria de la gent i de les institucions que treballen per situar les havaneres en el lloc que es mereixen.\nRecentment ha merescut aquest guardó la Núria Berengueras per la feina feta de la primera dona que va liderar un grup d’havaneres català. L’any 1978 va fundar a Granollers el grup Quatre Veus amb Andreu Tura, Joan Colomer i Antoni Uyà. Com a directora de Quatre Veus i des de fa uns anys capdavantera del grup Ultramar ha actuat en les principals cantades: Calella, Palamós, El Serrallo i naturalment Granollers on resideix.\nÉs presidenta de l’Associació d’Amics de les Havaneres Port Vell i avui l’escoltarem com a solista en una recent gravació del grup Ultramar: “La havanera i el mar”.


El femení de la UE Olot torna a la competició i ho fa amb una nova jugadora: Marta Rivera - Garrotxa Digital\nEl femení de la UE Olot torna a la competició i ho fa amb una nova jugadora: Marta Rivera\nOlot - publicat a les 12.32\nComentaris tancats a El femení de la UE Olot torna a la competició i ho fa amb una nova jugadora: Marta Rivera\nEl femení de la Unió Esportiva Olot podrà tornar a la competició a la Primera Divisió Catalana aquest cap de setmana. Ho farà a casa davant el Santa Susanna, després de més de cinc mesos sense competir. L’equip, no ha deixat d’entrenar durant tot aquest temps, sempre que les mesures els ho han permès. Tot i així, son moltes les dificultats que han tingut per poder realitzar entrenaments en bones condicions.\nAlbert Casadevall, entrenador femení UE Olot: Noies que no són ben bé d’Olot, que els hi costava venir entrenar, entrenar menys dies, menys jugadores… Són dinàmiques que costen de tirar endavant i resoldre. Tot i així és un grup que s’ha de felicitar, perquè en tot moment han tingut ganes i il·lusió.\nL’equip, però, no ha perdut el temps. Millor dit, l’ha aprofitat per reforçar l’equip, amb l’arribada de Marta Rivera, una pivot defensiva.\nEs podria dir que ha estat gràcies el confinament comarcal que la jugadora barcelonina i ripollesa s’ha incorporat a l’equip, donat que viu, estudia i treballa a la Garrotxa, i la Unió Esportiva Olot ha estat la oportunitat per poder continuar entrenant. Marta Rivera, de 21 anys, ha jugat bona part de la seva trajectòria al Camprodon, i més recentment a l’Atlètic Ripoll.\nMarta Rivera, jugadora femení UE Olot: És una nova experiència, el primer cop que jugaré a Primera. Amb el Ripoll estava a Segona i amb l’altre equip era quan jugava amb nois, que sí que havíem guanyat lligues i així, però érem molt petits.\nEl que està ben clar, però, són les ganes de tornar a jugar. El missatge que ens dona la Marta podria ben ser el de qualsevol jugadora de l’equip.\nMarta Rivera, jugadora femení UE Olot: Ara que ens deixen entrenar millor, quan vam estar completament aturades es troba a faltar i el cos t’ho demana. I ara que comença la competició, amb moltes ganes.\nfemení unio esportiva olot\nUn dels grups revelació de l’any, Animal, és el cap de cartell del Beuda Calling d’enguany\nUna de les activitats que ja fa alguns anys que obre l’estiu a la Garrotxa és el Beuda Calling. Es tracta d’un mini festival de música que aquest municipi garrotxí organitza cada juliol, amb un cartell cada any més ambiciós. El Beuda Calling és un festival…\nAnna Maria Vila, Patrícia Rodríguez i Montserrat Bastons són les guanyadores del 3r Concurs de Relats Curts de l'Alba, Associació de Dones de la Garrotxa. Per primera vegada es va entregar un premi especial per un relat sobre violència de Gènere, en homenatge…\nLes Pubilles i els Hereus dels barris d’Olot i d’altres municipis de la Garrotxa celebren la jornada de convivència abans de ser proclamats\nLa fira de Sant Lluc és una bona oportunitat per els Hereus i Pubilles de la comarca per conèixer-se entre ells abans de la proclamació. De fet és la primera trobada que fan culmina amb un dinar al Restaurant La Deu d'Olot. Els Hereus i les Pubilles dels diversos…


OPINIÓN | 'Penyes mortes' por @Desmemoriats - Plaza Deportiva\nVALÈNCIA. Escoltant els discursos dels candidats, cada vegada que hi ha eleccions a l'Agrupació de Penyes, un té la sensació de que porten tota la vida prometent el mateix. És una cançó repetida per els qui, de manera quasi insistent, com una vella tradició, sempre sorgeixen de les directives cessants. Es veu que en les seues dilatades trajectòries dins del sistema mai tenen temps d'escometre millores.\nUn altre tret cridaner en els seus arguments és eixa candidesa que fa parèixer que no haja passat el temps, com si continuarem al 1998. No han d'haver entès la lògica amb la qual es mou Meriton, arisca amb l'entorn, i que ja ha laminat a l'Agrupació fins deixar-la tremolant.\nEstà bé voler recuperar la posició de privilegi, però trobe a faltar una postura més insolent. De ruptura en positiu. Aprecie massa ànsies per viure a l'ombra del club quan resulta més peremptori renunciar a aquells temps d'obediència a canvi de cotxe oficial i llotja VIP. Recuperar la pose de lobby social al qual témer i tindre com a referència davant qualsevol vaivé és el necessari.\nÉs el que més em preocupa del nou Papa valencianista, llegir-li paraules que ja he escoltat fins a la sacietat en boca de quasi tots els presidents que he conegut.\nAnhelar eixa independència no és assumpte baladí, l'Agrupació ha mutat en un ens mort, absent, en moments on més falta feia. Muda i desapareguda. Aletargada i complaent. Només cal veure la sagnia en associats que ha patit en l'última dècada. Un poc més i han de tancar per falta de penyes.\nÉs el que necessitem ara mateix, un associacionisme valencianista fort i lliure. Plegar-nos sobre nosaltres mateixos e impulsar-nos com a col·lectiu en temps insulsos, freturosos d'al·licients, on l'entitat està en mans de l'aïllacionisme. Orfes de club, és quan més hauríem de tirar del carro pel nostre compte.\nSupose que és una altra quimera de les meues. Només cal veure les calbes dels que s'ajunten darrere de l'Agrupació. Directives endogàmiques que es van alternant en el poder. Tots majors de 50 anys. Allunyats del món tecnològic i modern, embardissats en un folklore ranci. On l'absència de joventut és tan alarmant com cridanera.\nEn ocasions em plantege si no seria fins i tot convenient deixar l'Agrupació i crear un ens nou, no governatiu, per tant 100% independent, on tots eixos impulsos, il·lusions i joventuts amb ganes de treballar de veritat pel col·lectiu conjumine a una massa dispersa i sense discurs, que pose veu i solucions a les seues inquietuds i preocupacions. Que genere un sentiment col·lectiu i acabe amb esta sensació de desarrelament generalitzada que ho impregna tot. Una força viva que no estiga només per a organitzar sopars els dijous en el casal i viatges a Vila-real una vegada a l'any.\nCal una massa social activa, militant. Just lo contrari del que pretén la propietat, obstinada a modelar un entorn en permanent estat d'stand by.\nAntigament les penyes foren símbol de la lluentor i creixement social de l'entitat. Vinculades des de 1920 al naixement del València e impulsores de la seua consolidació, pioneres quan en llocs amb més antiguitat tingueren que esperar fins al 1924 per a veure una. Hui, no obstant això, són tot el contrari, l'organisme que millor reflecteix la decadència del ratpenat, devorades per uns temps on se'ns ompliren els col·legis de samarretes de Messi i en els nostres carrers ja és habitual escoltar traques quan clubs aliens a esta terra guanyen títols.\nSi som incapaços de construir fonaments en temps de crisis, quan tornen els dies de glòria seguirem tenint peus de fang. Espere que Fede Sagreras siga qui ressuscite, modernitze i revitalitze l'assumpte, encara que no tinc molta fe en què ho aconseguisca.


L'accés a les platges de les Illes està permès a partir d'aquest dilluns. ARA BALEARS\nPalmaLa totalitat de les Balears entra aquest dilluns a la fase 2 del desconfinament. A totes les illes de l'Arxipèlag es podrà anar a la platja per fer activitats esportives, professionals o recreatives, com nedar o prendre el sol. També obriran les piscines comunitàries amb un aforament màxim del 30%. Les piscines esportives, tant tancades com a l'aire lliure, també obriran amb un terç del seu aforament i amb cita prèvia.\ncovid19 coronavirus desescalada fase 2 Illes Balears


Aquesta setmana ha començat l’ampliació de la pavimentació de la plaça de l’església | Ajuntament Borrassà\nEl projecte preveu pavimentar les zones de jocs infantils que hi ha als dos costat d’aquesta plaça amb l’objectiu de millorar el confort i la seguretat dels infants que fan servir els elements.\nEs pavimentarà la zona on hi ha sauló posant pedra sènia a la part més propera a la façana de l’església Sant Andreu per donar continuïtat al paviment existent; cautxú amortidor a l’espai de jocs infantils i formigó remolinat a la perifèria de l’àrea, situada al lateral nord de la plaça.\nEl pressupost de l’actuació era de 48.004,12 € i es va adjudicar a l’empresa Salvador Serra, SA per 38.841 €. Pel seu finançament es comptarà amb una subvenció del Fons de Cooperació Econòmica i Cultural per a l’any 2020 de la Diputació de Girona, per import de 31.234,50 €. La resta sortirà de les arques municipals.\nLa jornada de neteja als espais naturals “Protegint la natura”, feta el cap de setmana passat en el marc del projecte Let’s clean up Europe!,...\n19,9 ºC ( Màx.: 21,9 / Mín.: 18,4 )\n83,0 % ( Màx.: 90,0 / Mín.: 83,0 )\n1013,7 hPa ( Màx.: 1015,4 / Mín.: 1013,5 )\n1,0 km/h ( Màx.: 13,0 )


Etiquetes de comentaris: cargols recepta\nCeles 21 de setembre de 2009 a les 19:56\nMuy ricos......Tomo nota.\nLa cuina vermella 21 de setembre de 2009 a les 20:33\nHola bonica. A casa mengem cargols un cop l'anys, els cuina el meu avi i en fa de tota classe, a la llauna, amb salses... per nosaltres és un dia especial perquè ens reunim tota la colla. Tu ens has fet recordar aquest dia tan especial. Gràcies.\nELS PEIXOS 21 de setembre de 2009 a les 21:51\nM´agrada´n molt els cargols peró no en faig mai per mandra de neteixar-los.\nAquest tenen una pinta ,ummm....\nFem un mos 22 de setembre de 2009 a les 14:23\nMa fet mol feliç que la meva simple llauna de cargols vos hagi recordat un dia mol especial.\nDesprès de netejar-los i tota la resta, quan els tens a la taula ja t`oblides de tot\nCuinagenerosa 22 de setembre de 2009 a les 23:50\nm'encanen els cargols, però a casa els fan un fàstic brutal, de manera que només en puc menjar de tant en tant quan algú em convida ;)\nFem un mos 23 de setembre de 2009 a les 19:45\nEn prenc nota de que t`agraden molt i la pròxima vegada que en faci veurem que i podem fer. Je je je .\nUnknown 19 de novembre de 2012 a les 16:33\nOstres, quina bona pinta que te tot aixó!!!\nNo se per que , però he vist un comentari teu al meu correu referent a la meva entrada de cargols, però al entrar a la recepta no he vist el teu comentari... l'has borrat tu???? o son coses del ciberespai???\nEs igual, gracies per visitarme i enhorabona per aquest blog tan xulo. Em quedo per aqui i et seguiré d'aprop!!! Ajajajajaj\nFem un mos 19 de novembre de 2012 a les 16:54\nNo l’he borrat, deuen ser coses del ciberespai!!! doncs quan miro el teus comentaris, veig el que jo t’he escrit.


El regidor del PP de Vilafant titlla Companys d'«assassí» | NacióDigital\nEl regidor del PP de Vilafant titlla Companys d'«assassí»\nJosé Francisco Parra atribueix al president màrtir la mort de 8.400 persones\nper Redacció, 19 de març de 2016 a les 09:35 |\nEl regidor del PP a l'Ajuntament de Vilafant, José Francisco Parra, va titllar Lluís Companys, el president de la Generalitat màrtir, d'"assassí". El popular va fer aquestes polèmiques declaracions que van deixar estorats la resta de membres de la corporació en el ple de març del municipi de l'Alt Empordà.\nParra va afirmar que no entenia com Vilafant podia fer un homenatge a qui "va matar 8.400 persones" i "va fer una sèrie de disbarats que no paga la pena repetir". El ple debatia sobre l'atorgament del nom de plaça Lluís Companys a un espai situat entre els carrers Muga, Ter i Fluvià.\n"No s'han tingut en compte les meves propostes. Una, perquè era massa escatològica. L'altra era dedicar-li la plaça de l'Església, un lloc que tant li agradava, com va demostrar calant-l'hi foc". El popular espera que "als nens i als veïns que juguin a la plaça se'ls hi expliqui objectivament quina és la història d'aquest personatge".\nParra no va ni voler assistir a la votació, i en va argumentar les raons: “Com que no estic obligat a escoltar les rèpliques que justifiquin un assassí ni a participar en la votació, ja que tampoc és necessària, i per respecte a les persones assassinades i als danys que va fer a Vilafant i a la comarca, m'absentaré durant la votació.” Dites aquestes paraules, i davant la mirada incrèdula de la resta de regidors, es va aixecar i va sortir de la sala de plens.\nTerritorials, Política, PP, Vilafant, Lluís Companys, Alt Empordà\nPer blue el 21 de març de 2016 a les 09:47\nQue el PP es vagi treient la careta. Dol molt, però és millor que sàpiguem ben bé qui és qui en els nostres ajuntaments i al Parlament. Si els altres regidors i els de Vilafanints varen quedar sorpresas deu ser perquè no sabien bé qui tenen a dins.\nI aquesta gent són els que parlen d'adoctrinament a les escoles catalanes\nPer Anònim el 20 de març de 2016 a les 22:54\nL'any 40 mor Lluís Companys i el règim escriu la història tal com l'explica aquest regidor del PP. Han passat algunes generacions des de la mort d'en Companys i persisteixen en aquella manera tergiversada d'entendre la història. Són gent poruga que saben que els seus avantpassats encara no han estat jutjats com sí que ho van fer ells d'immediat amb els vençuts. Saben que amb el pas del temps potser els aniran obrint judicis i es mantenen amb el mateix discurs de llavors com a arma de defensa. I els de Ciutadans estarien encantats de poder formar govern amb gent amb aquestes actituts.\nEl president assassinat pel desgovern de Companys (1936) va ser:\nPer Anònim el 20 de març de 2016 a les 22:05\nFrancisco Jiménez Arenas, va ocupar la presidència accidental de la Generalitat de Catalunya després dels fets del 6 d'octubre de 1934. En 1936, va participar a Barcelona en la revolta contra el govern de la República que va donar origen a la Guerra Civil, per la qual cosa va ser empresonat. Va ser assassinat per milicians anarcosindicalistes que el van treure de la presó on es trobava.\nIntelectuals aquets del PP\nPer Anònim el 20 de març de 2016 a les 16:51\nVilafant es un poble petit,fins i tot ens podrem coneixer.\nPer Anònim el 19 de març de 2016 a les 15:00\nUn altre candidat a gobernar Sant Munt de Fems. Si que li surt competencia al Mariano!!!\nPer Anònim el 19 de març de 2016 a les 14:26\nAl PP hi ha un mig cop d'estat i molta gent del sector AP o FN es volen significar per tal de desbancar els marianistes que, segons ells, són massa tous.\nPer Anònim el 19 de març de 2016 a les 13:18\n... El malparits de Franco, Fraga, Millan Astray...i tots els fatxes pares ideològics dels peperos com aquest animal.\nPer Emprenyat el 19 de març de 2016 a les 12:26\nNo recordes temps anteriors quan vivia un tal Franco? Ell era un màrtir. No va fer mai res!!! Jajajajaja. Au ves cap a Espanya!!!\nPer Anònim el 19 de març de 2016 a les 12:20\nQuina evidencia té aquest indeseable per difamar en contra del unic president d'un govern europeu que va ser executat per un militar golpista?????? Els del pp a sobre de ser ignorants i dolents son els reis de la difamació, de les mentides i de l'extorsió! Sort que ja ens queda poc, i tots aquests impresentables seran solament memoria dels ultims 300 anys de miseria que ha sigut ser part d'espanya!\nDe a on surten personatges com aquest senyor?\nPer Anònimkatson el 19 de març de 2016 a les 11:52\nI encara hi ha gent que vota individus com aquest???????\nPer catalaneta empreprenyada de fa temps el 19 de març de 2016 a les 10:40\ni no hi va haver ningú en el ple que el contestés? però que no tenen pebrots per rebatre els seus arguments, ningú va sortir a dignificar la figura del President, o que es desconeixen l'historia. -Fins on arrivarem ? les persones que jo voto les vull amb preparació però també amb cultura i prou capacitat per defendre el meu pais i la seva Historia enfront els atacs de aquesta colla d'impresentables que canvien els fets segons els hi convingui... anem malament


Sambucus: horta ecològica, herbes aromàtiques, restaurant i inserció social en un sol projecte\nSet socis amb orígens diversos són l'ànima d'aquesta empresa solidària d'Osona\nLa cooperativa fa també tasques d'inserció laboral i de formació professional per a joves\nSergi, un dels alumnes en pràctiques (realitzen un curs de 640 hores en horta ecològica) duu eines a la finca de Menlleu/ Edu Bayer\nBarcelona — 6 de agosto de 2013 13:25h\nIniciativa, imaginació i arrelament a la comarca són tres característiques de la cooperativa Sambucus. La seva sòcia Mireia Franch defineix l'esperit que va decidir els seus impulsor a crear aquest tipus d'empresa: "si es tractés d'unir capitals hauríem fet una societat d'accions, però com es tractava d'unir treball vam fer una cooperativa", afirma.\nD'on surt el nom de Sambucus?\nSambucus és el nom en llatí del saüc, una herba aromàtica molt habitual a la comarca d'Osona. Ens va semblar una bona denominació per una entitat que té a gal·la el seu arrelament al món agroalimentari, a la comarca i a la població.\nUs definiu com una cooperativa de treball i d'inserció social, vinculada a la producció agrària i a la gastronomia local. Moltes coses alhora no?\nAixò va començar a finals de 2011. L'Ajuntament de Manlleu i el Consorci del Lluçanès tenien ja en aquell moment una gran preocupació per què una part de la població no quedés exclosa del mercat laboral. També tenien clara la capacitat revitalitzadora que té el treball a l'aire lliure i la necessitat de revaloritzar la feina al camp fent, alhora, una tasca productiva i empresarialment sostenible. I van ser ells qui ens van proposar tirar endavant el projecte. Es volia també donar una oportunitat de treball a persones que per unes causes o altres podrien quedar excloses del mercat laboral. I fer-ho amb unes produccions vinculades amb la cultura agroalimentària.\nLa cooperativa fa, doncs?\nMoltes coses, fem horta, conreem i comercialitzem plantes aromàtiques, tenim un restaurant i fem divulgació de la cultura agroalimentària de la zona.\nA la cooperativa de treball associat som set i aproximadament tenim quatre persones més en l'apartat d'inserció laboral, que van rodant. Vam començar el 26 de desembre de 2011. Els socis són, un enginyer agrònom responsable de la gestió agrària. Un expert en horta. Una enginyera agrònoma responsable de l'àrea d'herbes aromàtiques. Un cuiner, xef del restaurant. Un cap de sala del restaurant. Una experta en treball social, que s'encarrega de d'àrea gastronòmica i social i una economista que s'encarrega de gerència i àrea laboral.\nEn plena crisi, doncs?\nSi, en plena crisi, i érem, a més gent procedent d'indrets diversos dins la comarca i amb trajectòries també diferents. Hi havia una persona amb formació agroalimentària. També hi ha gent com el cuiner que ha fet la seva formació al Celler de Can Roca o jo mateixa que tinc com a origen laboral el món de les cooperatives i la gerència d'empreses.\nEs curiós, perquè una de les primeres coses que vau obrir va ser el restaurant. Molt bonic per cert..\nAquesta activitat ens va ser també suggerida per l'Ajuntament de Manlleu. El consistori havia fet la restauració del mercat municipal de la ciutat fruit del pla de barris de la Generalitat. Volien dinamitzar la zona, coneguda com l'herm, que està una mica allunyada del centre de la població. Ens van dir si volíem presentar una proposta per encarregar-nos del restaurant. Ho vam fer i allà estem. Cal dir que no havíem pensat iniciar el projecte pel restaurant, però les coses van anar així. L'ajuntament té interès a dinamitzar aquesta zona de la població i el mateix mercat, cosa que fa que, gairebé cada setmana, hi hagi al nostre restaurant activitats.\nI al camp, quan vau començar?\nVam plantar cap al març o l'abril. Primer ho vam fer en una hectàrea i després vam poder ampliar fins a tres més. Fem productes de temporada amb cultius ecològics. I els distribuïm de dues maneres. Una, fem cistells amb productes que escullen els nostres clients i que nosaltres repartim. A la comarca són coneguts els nostres cistells ecològics amb productes de l'horta.\nAmb els cistells en teniu prou per distribuir la producció?\nNo, també tenim dues parades als mercats municipals de Vic i Manlleu. Hi som dos cops per setmana. Serveixen de punts de recollida també de les comandes de cistells. Així que tenim tres vies de distribuir la nostra producció: els cistells, les parades dels mercats i el restaurant.\nA més, ara serviu a través de la botiga en línia..\nSi, hem posat en marxa aquest nou servei perquè la gent pugui realitzar les seves comandes de forma àgil i agradable. La major part del que s'hi pot comprar són les nostres verdures i hortalisses ecològiques, però també comercialitzem altres productes com fruites que fan altres pagesos ecològics.\nTinc entès que darrerament heu decidit entrar en un altre àmbit, el catering. Com és això?\nVa sorgir com un complement del restaurant. Estem en un moment en què la gent no surt gaire a menjar fora de casa. Per tant, vam pensar que seria una bona idea posar en marxa un servei que subministri menjars allà on es demandin. Igual com en el restaurant això ens dóna la possibilitat de donar sortida als nostres productes. Poca gent pot dir que s'assorteix de la seva pròpia horta, amb la garantia que això dóna al consumidor. Els nostres sí que són productes de quilòmetre zero!\nTornem a l'inici si li sembla. Dèieu que hi havia inquietud per fer de la vostra cooperativa una eina d'inserció social\nSi, i les administracions, s'ha de dir, ho van tenir molt clar des del principi. Es volia que l'empresa fes una tasca de rehabilitació d'aquelles persones que podien quedar al marge de la societat perquè o no haguessin trobat feina o l'haguessin perdut. I nosaltres vam comprar la idea al cent per cent.\nHem vist en aquest temps com les persones que venen a treballar amb nosaltres no sols aprenen un ofici, si no que agafen hàbits de socialització i veuen dignificada la seva vida. Potser per això ens venen a veure sovint escoles de la comarca amb les que assagem de fer el pas, la transició, de la formació al treball. És, tot plegat, una experiència molt engrescadora.\nCom vau començar, econòmicament vull dir?\nEl capital inicial van ser 10.000 euros per cada soci. Després ens hem mogut per aconseguir préstecs que ens permetessin fer altres inversions. Els hem obtingut fora del circuït tradicional de la banca. Un va procedir de la xarxa agrosocial de la fundació de Caixa Catalunya. El segon ens el va donar la fundació privada contra l'atur creada l’any 1981. Però també rebem ajudes directes de gent de la comarca, una casa rural, la Rierola ens ha permès posar en marxa una horta al jardí de casa seva. I a l'heretat Vinyoles, l'Ermen i la Pepa, col·laboren molt decisivament amb nosaltres en el conreu d'herbes aromàtiques i la seva transformació en infusions i condiments.\nÉs el segon cop que sento parlar d'herbes aromàtiques. Què hi feu amb elles?\nAquest és un producte nou, també vinculat amb la tradició agrària d'Osona. Vam pensar que valia la pena crear una línia de productes d'aquest tipus, que lliga també amb Sambucus, el nom de la cooperativa. Per tant, vam pensar a crear infusions i condiments aprofitant les herbes aromàtiques que conreem. Fa un mes que ho comercialitzem i pensem que ens ha quedat molt xulo! Hem dissenyat un packaging prou original i hem començat a vendre. A més, com a element distintiu hem posat en marxa un assecador solar. Ja rebem visites de grups interessats en el món agrari i ecològic interessats en aquesta experiència.\nI com distribuïu les herbes?\nLa idea és vendre-les a tot arreu, perquè és un producte que té poca competència. Però, no ens posem fronteres i si podem, pensem fins i tot a exportar-ne, perquè es un gènere que no es fa malbé.\nTornem a coses més concretes. Heu pensat en mecanismes que evitin que els vostres salaris es diferenciïn\nFrancament encara no podem tenir aquest debat. De moment la nostra cooperativa va molt justa d'armilla. L'efecte entorn, amb la crisi, ens afecta. Tanmateix nosaltres també aprenem de les errades per esmenar-les. Pensàvem que la crisi seria més curta i resulta que es més llarga i dura del que ens havíem imaginat.\nPerò la resposta de la gent de la comarca és esperançadora?\nSi molt. La gent ens veu amb simpatia. Ho estem notant ara a l'inici del període de vacances. Molts grups d'empresa han fet cap al restaurant fer fer el dinar de final de temporada. I en això influeix a banda de la qualitat de la cuina i els preus ajustats, que la gent entén la filosofia que hi ha darrere del nostre projecte.\nDir, per acabar, que comencem a organitzar sopars relacionats amb activitats de la comarca. Parlant de periodisme, aquí es va fer al juny passat un sopar per presentar la revista Alternativas Económicas, i va ser un èxit.\n6 de agosto de 2013 - 13:25 h


cat - Pirates de Catalunya, el partit pirata català\nVídeo: Les polítiques socials les defineix la societat\nLes polítiques socials les defineix la societat:\n10+1 pirates. Actua!\nCada dia som més pirates, però ha arribat l’hora de crèixer més. Tu ets el +1 d’aquesta suma, la part imprescindible per aconseguir 10 vots més per pirata. Tu pots explicar a 10 persones què proposem i mostrar que som una opció de futur ara.\nEl 20 de novembre aspirem a entrar al Congrés per canviar la seva definició de democràcia. Ara estem en plena campanya i necessitem aprofitar per donar-nos a conèixer i que tothom sàpiga que som una alternativa. Però, com ja sabreu, a Pirates de Catalunya només ens financem mitjançant donacions i totes les tasques les realitzem voluntaris, de manera que necessitem mans!\nPirates de Catalunya al PPI\nDiumenge passat, 13 de març, Pirates de Catalunya va ser ratificat com a membre observador de Pirate Parties International (PPI) en el marc de l’Assemblea General celebrada a Friedrichshaffen. Aquest estatus ens permet de treballar conjuntament amb altres membres de PPI i avançar per arribar a ser membre de ple dret.\nTambé es van admetre com a observadors el Partit Pirata de Hessen (PiratenPartei Hessen), el Partit Pirata de Bavaria (PiratenPartei Bavaria) i el Pirates Without Borders. La candidatura de Nomad University en aquest sentit no va prosperar.\nEn la mateixa reunió, també van ser admesos com a membres de ple dret el Partit Pirata de Nova Zelanda (Pirate Party of New Zeland), el Partit Pirata d’Eslovènia (Piratska stranka Slovenije), Partit Pirata del Canadà (Pirate Party of Canada) i el Partit Pirata del Marroc (Partie Pirate du Maroc).\nAl mateix temps, es van renovar una sèrie de càrrecs personals a la junta de PPI. Com a copresidents, van ser elegits Samir Allioui (NL) i Marcel Kolaja (CZ); com a tresorer, Pat Mächler aka Valio (DE); com a secretària d’organització, Lola Voronina (RU), i com a vocal, Paul Da Silva.\nLa integració de Pirates de Catalunya en el PPI és un pas important de cara a la consolidació de la nostra estructura. En un pla més immediat, ens ajuda a millorar les relacions amb la resta de membres de PPI i a col·laborar en projectes conjunts de manera més efectiva. I, per descomptat, des d’ara mateix estem treballant per aconseguir la integració com a membres de ple dret.\nFotografia de Rick Falkvinge


El comunicat posa en valor el Codi Deontològic per autoregular el periodisme i afrontar les oportunitats i desafiaments de l'era digital. D'una banda les facultats de periodisme i comunicació de Catalunya promouran el Codi en la formació dels futurs professionals per impulsar un periodisme "responsable i honest". D'altra banda, es reclama a les administracions que donin suport i recursos al CIC i que garanteixin la seva existència i respectin les seves resolucions. A més, es demana concedir diners públics a mitjans basats en criteris al servei de la societat i no en el clickbait o en discursos de polarització que vulneren el Codi Deontològic.\nUn article de Rafa Pérez sobre el paper clau de Mont-roig del Camp en l’obra de Joan Miró guanya el Premi de Periodisme Mañé i Flaquer del Camp de Tarragona; una producció audiovisual dirigida per David Aymerich sobre l’aventurer montblanquí Adrià Gutiérrez s’emporta el de Periodisme Turístic; el de Comunicació Local recau en Ricard Lahoz per un article sobre els terrats publicat al Fet a Tarragona; i el premi de Fotoperiodisme és per a Xavi Jurio per una imatge sobre l’incendi de Santa Coloma de Queralt publicat a La Vanguardia.\nLa sala d'actes del Col·legi de Periodistes de Catalunya va acollir una jornada organitzada pel Col·legi, el CIC i les onze universitats catalanes amb estudis de periodisme. El col·legiat i director de la revista Capçalera, Jordi Rovira, va ser l'encarregat de cloure l'acte amb les principals conclusions de la trobada.\nLa demarcació de les Terres de l’Ebre del Col·legi de Periodistes de Catalunya (CPC) organitza per al pròxim dia 3 de desembre, a les 19 hores i al Teatre Auditori Felip Pedrell de Tortosa, un acte obert a tota la ciutadania per a commemorar els 20 anys de la seua constitució. La celebració comptarà amb la presència de la consellera de Presidència Laura Vilagrà, el degà del CPC, Joan M. Morros, i el degà en el moment de la creació de la demarcació de les Terres de l’Ebre, el veterà periodista Salvador Alsius.\nEl director de Catalunya Ràdio, Saül Gordillo, ha estat el convidat de la segona trobada del Club Mèdia, que ha aplegat al Círcol de Reus una quinzena de periodistes de les comarques del Camp de Tarragona.\nEl Col·legi de Periodistes de Catalunya- Demarcació de Lleida va celebrar ahir dilluns, dia 22 de novembre, per cinquè any consecutiu el Dia Mundial de la Televisió declarat per les Nacions Unides l'any 1996, amb la col·laboració de diversos i diverses professionals de mitjans públics i privats del territori de Lleida a través de dos tallers de televisió enfocats a escolars de la ciutat de Lleida i que va tenir lloc a l’Auditori Enric Granados- organitzat pel CPC Lleida.\nEl jurat de la XXXIV edició del Premi de Periodisme Mañé i Flaquer ha fet públics avui els finalistes a les diferents categories d’aquesta convocatòria, els guanyadors de les quals es donaran a conèixer divendres, 26 de novembre, en una gala presentada per l’actor Eloi Isern, que tindrà lloc al Pati del Castell de Torredembarra i serà retransmesa per TAC12 i Ona La Torre.\nEsmorzar amb Judy Dempsey, premi Ernest Udina a la Trajectòria Europeista 2021\nEl Col·legi de Periodistes acull una trobada-esmorzar amb l'editora en cap del blog Strategic Europe el pròxim 3 de desembre a les 9.30 h a la seu de Barcelona. Cal inscripció per assistir a l'acte.


Conjuntament amb el Patronat Provincial de Turisme de Castelló, Vinaròs ha participat aquest cap de setmana en una acció de street màrqueting a València per tal d’atraure al públic de la capital\nVinaròs ha participat en l’acció de màrqueting de carrer a la ciutat de València que ha organitzat aquest cap de setmana el Patronat Provincial de Turisme de Castelló. Aquesta acció s’efectua en un espai urbà i la diferència principal respecte a una fira de turisme convencional, és que cerca una aproximació més directa al consumidor o públic objectiu.\nVinaròs ha aprofitat l’esdeveniment per donar a conèixer el calendari gastronòmic de la destinació i també l’oferta de tipologia experiencial que es basa en les rutes gastronòmiques de Saborea Vinaròs, com ara el pescaturisme o les oliveres mil·lenàries. A més a més, s’ha donat una especial rellevància a les festes del Carnaval que a hores d’ara s’estan celebrant.\nAixí mateix, els visitants d’aquesta acció de carrer, que s’ha organitzat al cèntric carrer de Colom, junt a la plaça de bous de València, han pogut conèixer la resta d’oferta turística de la destinació (platges, cultura, etc.). Val a dir, que el moment per realitzar aquesta promoció és òptim ja que ens trobem a les portes de l’estiu i en la setmana de celebració del Carnaval de Vinaròs.\nEl primer tinent alcalde i regidor de Promoció de la Ciutat i Interès Turístic, Marc Albella, ha valorat la presència de Vinaròs en aquesta acció com “molt interessant ja que el públic de proximitat és cabdal per a una destinació com la nostra i a més a més, s’ha aprofitat per a donar a conèixer la programació amb els principals actes del Carnaval de Vinaròs, declarat com a Festa d’Interés Turístic Autonòmic”.


Mirties Apartment Rodes Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nMirties ApartmentAchaion 3, Ialysos, Rodes, Grècia, 85101 - Veure al mapaMirties ApartmentVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 28 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsaire condicionatbalcó/terrassajardí\nSobre l'allotjamentDescripcióSituat en el cor de Kremasti, Mirties Apartment és un lloc ideal des d'on descobrir Rodes. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Mirties Apartment, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar. L'ambient de Mirties Apartment es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, insonorització, llits extrallargs (> 2 metres) són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com jardí. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Mirties Apartment no troba competidors en cap categoria.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatestris de cuinarentadorabalcó/terrassaforn microonesrenta vaixellesbanyerainsonoritzaciósala d'estarcafetera/teterallits extrallargs (> 2 metres)servei de planxacalefaccióneveraventiladorempolles d'aigua de cortesiaplat de dutxa Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Ventibérica Asociados – Agraïment\nSom un a parella jove, amb molta il·lusió de poder tenir la nostra pròpia vivenda, i gràcies a Ventibèrica, la em trobat. Es un pis molt “coquetó” amb bones qualitats, envoltats de zones verdes i a prop de tots els serveis que ofereix una ciutat moderna com Manresa. El tracte a sigut molt bó, ens han fet de guía, dictant els passos a seguir, així com l’agilització de totes les gestions necessàries, per l’adquisició de la vivenda. Han estat atents en tot moment, donant facilitats i agilitzant els tràmits. La comercial encarregada de la nostra promoció a estat molt atenta, amable i eficient. Tot i ser un moment en el que es passen molt nervis, ja que és un pas molt important, ens a transmès molta confiança. És un plaer fer tractes amb persones que fan bé la seva feina, que es vendre i alhora et tracten amb cordialitat, amabilitat i respecte. Per tant, podem dir que estem molt contents amb el tracte rebut i recomanaríem a familiars, amics i coneguts els vostres serveis.