Por a una nova onada de desnonaments\nEls experts vaticinen una crisi d’accés a l’habitatge sense precedents i demanen solucions de gran abast\nAndrea Altés mirant per la finestra del seu pis de Sant Gervasi, que al perdre la feina durant el covid va haver de deixar de pagar. Cristina Calderer\nBarcelonaAndrea Altés compartia pis al barri de Sant Gervasi de Barcelona perquè no podia pagar ella sola un lloguer de 850 euros, però amb la pandèmia es va quedar sense feina -és autònoma en el sector de la comunicació audiovisual- i no pot fer front ni a la meitat del que li demana la propietària, que té deu immobles. “Vull arribar a un acord, però s’ha tancat en banda, no vol negociar res de res”, assegura Altés. Després de pagar religiosament el lloguer durant quatre anys i acceptar un augment de 100 euros el febrer del 2019, veu com ara la volen fer fora de casa.\nVa contactar amb el Sindicat de Llogaters, que l’assessoren legalment, i va presentar tots els papers que l’acrediten com a vulnerable. D’aquesta manera, amb la moratòria de llançaments de persones en emergència social aprovada pel govern espanyol arran de la pandèmia de moment ha pogut evitar que la desnonin. Ara bé, els tràmits per obtenir el certificat de vulnerabilitat, encara que es compleixin tots els requisits, “no són gens senzills” i no tothom els aconsegueix fer, tal com apunta el magistrat del jutjat mercantil número 3 de Barcelona José María Fernández Seijo.\nCom Altés, moltes famílies estan a la corda fluixa, salvades temporalment per la moratòria de llançaments que està previst que s’acabi amb el final de l’estat d’alarma el 9 de maig. Què passarà si no es prorroga? “Ens quedarem amb el cul a l’aire”, respon Ema Craciun, mare de tres menors que es va veure incapaç d’afrontar el lloger quan el seu marit va entrar en ERTO i va trigar quatre mesos a començar a cobrar la prestació. “Ja se’ns ha acumulat un deute de 9.000 euros, això no ho podrem pagar ni quan tot això hagi passat”, protesta Craciun.\nEls llançaments no han crescut perquè els tribunals estan col·lapsats, però quan recuperin el ritme, sortiran tots de cop i, si hi sumes la crisi econòmica que vindrà, hi haurà un pic de desnonaments ”\nJ. M. Fernández Seijo Magistrat mercantil\nFernández Seijo, però, apunta que és més determinant el tap que hi ha als jutjats arran del covid per tramitar llançaments que no pas la moratòria. “Quan es recuperi el ritme tot el que s’ha col·lapsat sortirà de cop, i si hi sumes la crisi econòmica, hi haurà un pic de desnonaments”, augura Fernández Seijo. A més, el magistrat creu que fins que els tribunals no funcionin plenament, com abans del covid, continuaran disminuint els llançaments. En aquest sentit, el consultor d’habitatge i professor de la UOC Eduard Cabré vaticina que, si no es pren cap decisió de gran abast, la crisi d’accés a l’habitatge “no es podrà comparar ni amb la del 2008”.\nDe fet, segons l’informe del Consell General del Poder Judicial (CGPJ) Efectes de la crisi econòmica en els òrgans judicials, encara que el 2020 els desnonaments per impagament del lloguer van continuar la tendència a la baixa dels últims anys i van disminuir un 42% a tot l’Estat, el descens va ser inferior, de només el 13,6%, durant el tercer trimestre, quan ja s’havia imposat l’estat d’alarma . A més, el mateix informe del CGPJ recull que les execucions hipotecàries -que es poden acabar traduint en futurs desallotjaments- van créixer fins a les 20.460, un 17,5% més que l’any passat. Catalunya, amb 4.643, va ser el territori on se’n van efectuar més.\nLa moratòria de llançaments s’ha d’allargar, però és la respiració assistida d’una crisi d’accés a l’habitatge sense precedents: a llarg termini hem de prendre decisions molt potents i de gran abast ”\nEduard Cabré Consultor d’habitatge\nAra bé, tot i l’augment, en el cas del lloguer “s’està arribant a més acords entre propietaris i inquilins que abans del covid”, fet que reduiria de forma substancial els desnonaments que finalment s’executaran per aquesta causa, segons apunta la presidenta de la Fundació Hàbitat 3, Carme Trilla. Per Fernández Seijo, però, “que aquests acords siguin voluntaris és un problema” i aposta perquè “la norma estableixi una intermediació obligatòria entre les parts”. Ni Altés ni Craciun, per exemple, han pogut arribar a un acord amb la propietària.\nCabré opina que, tot i que la moratòria dels llançaments no deixa de ser “respiració assistida”, cal allargar-la per pal·liar a curt termini la crisi habitacional i insta a arribar a “acords amb tenidors i bancs per la via legislativa o que l’administració pagui part dels lloguers”. “No crec que l’Estat s’atreveixi a deixar milers de persones en emergència habitacional”, apunta aquest expert.\nMés enllà de les mesures més urgents, el director tècnic de l’Observatori Metropolità de l’Habitatge, Carles Donat, subratlla que cal “incrementar la inversió pública de l’Estat i de la Generalitat en habitatge”. En aquest sentit, Trilla demana augmentar el parc de lloguer social de Catalunya i el compara amb la resta de països d’Europa: segons un estudi presentat a finals de l’any passat pel Col·legi d’Advocats de Barcelona i diferents entitats que gestionen habitatge per a persones vulnerables, el parc de lloguer social del Principat se situa en l’1,6% del total (47.000 pisos), mentre que la mitjana europea és d’un 15%.\nPressió al PSOE perquè respecti l'acord de regular els preus de lloguer\nUna altra solució és la regulació dels preus del lloguer, que el Govern i el Parlament ja van tirar endavant. Podem està pressionant els seus socis de govern a Espanya, el PSOE, perquè la inclogui en la nova llei d’habitatge d’àmbit estatal . Fernández Seijo, per bé que ho veu amb bons ulls, matisa que “per una vegada que el mercat ens va a favor i els lloguers estan baixant, potser no és el moment més adequat, ja que es podria acabar marcant els preus a l’alça i alentint-ne la caiguda”. Tot i això, Cabré, que coincideix amb la resta d’experts consultats per l’ARA, conclou: “El que està clar és que el repte que tenim davant no té precedents i hem de prendre mesures molt potents i de gran abast”.


Bicivia Nord :: La ciutat :: Ajuntament de Badalona\nLa xarxa Bicivia és una xarxa estratègica de grans eixos pedalables metropolitans que ha definit i dissenyat l’AMB amb l’objectiu de connectar, d’una manera ràpida, directa i segura, de nord a sud i d’est a oest, la metròpolis. La xarxa Bicivia contempla un total de 414 km de carrils bici, dividits en xarxa bàsica i en xarxa secundària. D’aquests quilòmetres, 201Km corresponen a xarxa bàsica. Alhora aquest tram de carril bici està recollit en la definició de la xarxa ciclista principal del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Badalona aprovat amb data juny 2016. L’eix Bicivia 3 permet la connexió ciclista entre els municipis de Montgat-Badalona-Sant Adrià i Barcelona.\nLes obres executades corresponen al Projecte executiu d’implantació de carril bici entre carrer Prim i Montgat a Badalona al Terme Municipal de Badalona’ redactat per l’enginyeria BAC per encàrrec de l’Àrea Metropolitana de Barcelona que descriu les obres necessàries per a la implantació d’un carril bici als carrers Sant Bru, Pomar de Baix i Carretera de Mataró. Aquest projecte s’ha redactat de conformitat amb el Servei d’Espais Públics i Mobilitat.\nEl carril bici entre el carrer Prim de Badalona i el municipi de Montgat forma part de l’eix Bicivia 3 del projecte d’eixos pedalables metropolitans de llarg recorregut. Concretament és el tram Nord de l’eix Central de la Bicivia a Badalona.\nEl projecte contempla la millora de passos de vianants, millora de paviments, la creació de plataformes d’embarcament en les parades de bus i la semaforització necessària amb l’aparició d’aquesta nova infraestructura.\nEl projecte executiu es va aprovar per Resolució del 1r. tinent alcalde Regidor de l’Àmbit de Territori i Sostenibilitat amb data 5 de febrer de 2020.\nEl 29 d’octubre de 2020 es van adjudicar les obres de referència a l’empresa OBRES I SERVEIS ROIG, S.A. (NIF A08743098) per un import de 481.092,65€ iva inclòs.\nL’actuació ha estat cofinançada per l’Àrea Metropolitana de Barcelona amb un import de 200.000,00€\nEls resultat obtinguts són\nA) Reducció de l'espai als vehicles motoritzats, prioritzant els modes sostenibles. Els carrils de circulació s’han reduït de 4, dos per sentit, a 2, un per sentit.\nB) Creació d’una infraestructura específica per a bicicletes i VMP’s, aplicant criteris de millora de la seguretat, accessibilitat i comoditat als usuaris.\nC) Millora en l’accessibilitat i comoditat ver els usuaris del transport públic amb la instal·lació de 7 plataformes per a autobusos.\nD) Priorització modal respecte els usuaris de bicicletes i VMP’s amb nous sistemes semafòrics específics i sistema de sincronització semafòrica de tot l’eix, amb l’objectiu de crear ones verdes adaptades a la valocitat ciclista.


JOCS DE FRUITA - Juga gratis a jocs online\nJocss online gratis fruita\nAquí trobaràs una selecció de jocs fruita per jugar gratis a SuperJocs.com, la web de jocs gratuïts a Internet. Tria jocs fruita de la llista i juga ara, sense descarregar res. Aquests jocs fruita són gratis.\nJuga a jocs fruita\nMés jocs de fruita\nJOCS de FRUITA per a jugar gratis i online. Juga ara i sense descarregar res a jocs de fruita a Super Jocs, la millor web de jocs gratis online.. Juga ara a jocs de fruita, és gratis i no has d'instal·lar res si jugues a la web de jocs SuperJocs.com. Aquí trobaràs Jocs fruita. Si vols jugar a fruita gratis, visita'ns cada dia a SuperJocs.com. Tots els dies actualitzem els jocs i no oblidis recomanar-nos als teus amics i amigues!


agora: On és la web antiga?\nOn és la web antiga?\n◄ Imatge d'usuari\nMoodle ple ►\nper MERITXELL COMELLAS SELGA - diumenge, 6 març 2016, 21:57\nAl centre teníem una web intranet Àgora que va ser substituïda per una Nodes al febrer del curs passat. Des del centre no vam fer el redireccionament de l'antiga a la nova (Nodes permet importar) perquè no vam veure clar que poguéssim conservar totes les notícies, fotos... i vam decidir esperar-nos.\nDes de fa unes setmanes si accedim a la intranet antiga ja ens envia a la web nova.\nHem perdut tota la informació que hi havia a la web antiga? Com és que s'ha produït aquest redireccionament, si nosaltres no l'hem fet? És automàtic al cap d'un temps?\nSi algú li ha passat el mateix sap si hi ha alguna manera de recuperar tot el material de la web antiga?\nAntiga: http://agora.xtec.cat/sesserradenoet/intranet (Va a parar a la nova, però era on hi havia l'antiga)\nRe: On és la web antiga?\nper ANTONI GINARD LLADO - dilluns, 7 març 2016, 13:15\nEl vostre espai Intraweb va ser desactivat automàticament per inactivitat. L'hem tornat a activar i ja el teniu disponible. D'altra banda, en cas de que necessiteu importar continguts de la Intraweb al Nodes, disposeu d'una eina per fer-ho:\nper MERITXELL COMELLAS SELGA - dilluns, 7 març 2016, 15:02\nSi volem importar continguts d'Intraweb i la pàgina Nodes ja s'està utilitzant actualment...les notícies s'ordenen per dates, no hi pot haver algun conflicte? Em fa una por fer-ho!!!!\nper MONICA GRAU PRIETO - dilluns, 7 març 2016, 17:02\nen principi s'importaran els continguts sense "trencar" res del que ja existeix. A banda, totes les notícies s'ordenaran per dates dins de l'apartat articles però no s'etiquetaran com a "portada". Amb les pàgines passarà el mateix. La nostra recomanació és que no importis tot alhora, que ho facis per punts i que a més, només importeu allò que realment voleu conservar.\nSi quan facis la importació tens algun dubte ens el pots escriure al fòrum d'Àgora-Nodes (http://educaciodigital.cat/moodle/moodle/mod/forum/view.php?id=1721).\nEn un parell de dies mourem també aquest fil a l'altre fòrum perquè estigui al lloc correcte.


El GospelFest per acabar amb la pobresa - Arquebisbat de Barcelona\nEl GospelFest per acabar amb la pobresa\n600 veus de gospel recapten fins a 40.000€ que es destinaran al programa "Sense Llar i Habitatge" de Càritas\nLa solidaritat ha inundat l’Auditori del Fòrum de gent vinguda de diferents parts de Catalunya. L’objectiu? Viure el GospelFest. Un concert a càrrec de 600 veus del Gospel convocades per Càritas Barcelona amb motiu de la II Jornada Mundial de la Pobresa. Un moment per unir l’alegria del Gospel i conscienciar sobre la tràgica realitat.\nPrograma “Sense Llar i Habitatge”\nSón moltes les persones que no tenen un sostre on refugiar-se. A més a més, el 53% de les famílies no gaudeixen d’una llar digna. És per això, que els 40.000€ recaptats aniran destinats al programa “Sense llar i habitatge”.\nCom explica Anna Roig, cap de comunicació i relacions institucionals de Càritas Barcelona, els projectes es destinen a “famílies que no tenen habitatge, a famílies que tenen nens petits, persones soles i persones grans”. Així, ha afegit que tenen “projectes d’acollida i acompanyament a persones sense llar”.\nUn festival on l’emoció ha tingut cabuda. Un concert en el què s’han obert les llums de l’esperança. Un acte on, també, s’han compartit cants i balls amb algunes peces mítiques com “Turn Down the Riverside”.\nProu pobresa a Barcelona\nAixí, Anna Roig també ha explicat que les 600 veus que s’apleguen “són veus per lluitar contra la pobresa, són veus de denúncia, d’esperança, són veus de solidaritat”. Subratllant, d’aquesta manera, com a missatge final “prou pobresa a la ciutat de Barcelona”.\nAmb les mans alçades, tots se sumaven a aquest missatge, que entonat al ritme del Gospel feia una crida acabar amb la pobresa.


Coses que passen a l'estiu - Anna Cabó Solutions\nInici / Blog / Igualtat de gènere / Coses que passen a l’estiu\nAl setembre es parla de la tornada a la feina, del final de les vacances, i fins i tot de l’arribada de la tardor, però aquest ha estat un estiu intens per a mi, ple de projectes enriquidors, potser per això la fi de l’estiu m’agafa gairebé per sorpresa, … treballant.\nTornar a treballar en temes arquitectònics i d’urbanisme, ha estat com fer un salt en el temps.L’ Àrea Metropolitana de Barcelona em va encarregar un pla funcional i de gestió per a un nou servei al Barcelonès nord que esperem serà una realitat en dos anys. Estem parlant d’un espai rehabilitat de gairebé 5.000 metres quadrats dedicats a l’economia social, col·laborativa, circular i … feminista. Un projecte únic, innovador i per això amb grans dosis de creativitat i entusiasme. Tornar a treballar amb Maribel, Inma, Zaida, Josep i altres grans professionals ha estat la cirereta del pastís. Espero molt aviat compartir més detalls.\nL’equip MADcross, tampoc ha descans molt, i estem definint les sessions de networking a BarcelonActiva per a l’Escola de Dones Professionals, Directives i Emprenedores. Molt aviat farem pública la data de la primera sessió, però avancem serà a l’octubre i tenim alguna sorpresa!\nPerò l’estiu ha estat especialment dedicat a la cultura, en concret a l’anàlisi de la programació cultural de la ciutat de Barcelona amb perspectiva de gènere. Un encàrrec de l’Ajuntament de de Barcelona dins el Pla per la Justicia de gènere 2016-2020 que estem realitzant amb els companys de ILabSo i un equip d’expertes en gènere.\nDurant anys, he pensat, i no sóc l’única, que la cultura, és un àmbit especialment hostil en relació amb l’aplicació de la perspectiva de gènere. A la indústria cultural: el cinema, la televisió, els mitjans de comunicació, … hi ha molt per fer, tot i que darrerament es parli de les sèries feministes, encara que personalment diria més aviat que són menys sexistes.\nPodríem pensar que les polítiques culturals, les que no depenen de la indústria sinó dels organismes públics, estan millor de salut en relació a sexisme. Em sap greu, però crec que no. Només cal fer una ullada a l’hemeroteca del web de l’associació Clásicas y modernas on ens trobem amb articles como el de El Pais, por citar-ne uno entre molts, titulat “El Techo de cristal de las mujeres en los museos españoles“.\nSóc optimista per naturalesa, i veig hi ha canvis importants, però lents. Quant l’any 2006 vam organitzar el congrés Urbanisme i gènere des de la Diputació de Barcelona, no em podia ni imaginar un encàrrec como el que he estat treballant aquest estiu. Dèiem, aleshores, que l’urbanisme i l’arquitectura eren temàtiques “dures” per incorporar la perspectiva de gènere, como si altres disciplines, com la cultura, fossin temes més “tous” o fàcils. L’Ajuntament de Barcelona ha fet un pas de gegant en aquest tema, analitzar la programació cultural de la ciudad amb perspectiva de gènere, és el primer pas per poder fer canvis.\nTenim molt material per analitzar encara per treure conclusions, però és una feina que he desitjar fer des de fa molts anys,.. fins i tot a l’estiu!


Sölberg lidera el Ral·li de Nova Zelanda, amb cinc segons sobre Rovanperä\nEl pilot noruec de Subaru Peter Sölberg és el líder provisional del Ral·li de Nova Zelanda, després de la disputa de la segona etapa. Això sí, Sölberg només manté un marge de cinc segons sobre el segon classificat, el finlandès de Peugeot Harri Rovanperä. Un altre finlandès, Marcus Grönholm, també amb Peugeot, és tercer. El madrileny Carlos Sainz, amb Citroën, és setè, a un minut i tres segons de Sölberg. Els dos homes que colideren el Mundial, l'estonià Markko Märtin i el francès Sébastien Loeb, són quart i cinquè de la classificació general, respectivament.\n16/04/2004 - 00.00 Actualitzat 17/04/2004 - 03.10\nSölberg, que havia acabat la primera jornada amb només cinc centèsimes de segon, ha ampliat el seu avantatge, només a cinc segons. El noruec ha guanyat el tercer, el quart i el vuitè tram cronometrats. Mentre que Grönholm ha guanyat la cinquena especial -s'ha posat líder provisionalment- però en la sisena ha perdut 40 segons perquè ha bolcat el seu Peugeot. En aquest sisè tram i en el següent, s'ha imposat Rovanperä. Així doncs, després d'aquests resultats, els sis primers classificats començaran avui la tercera etapa separats per menys d'un minut. Carlos Sainz s'ha col·locat setè, en fer avui un cinquè lloc, tres sisens, un setè, un vuitè i un novè, en els trams cronometrats.\nPeter Sölberg, líder del ral·li de Nova Zelanda, i Carlos Sainz, desè


Holiday home Belavici Croatia Krnica Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Belavici Croatia\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Krnica, Holiday home Belavici Croatia és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home Belavici Croatia ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Els clients de l'hotel poden gaudir de caixa forta.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Holiday home Belavici Croatia la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Krnica.


La ratafia, una oferta tradicional que va dels Pirineus a la Costa Brava La ratafia, una oferta tradicional que va dels Pirineus a la Costa Brava – VadeVi\nAquest licor típic català es passa al mercat gironí amb una proposta més mediterrània | Nous productes i col·laboracions amb formatgeries, gelateries i restaurants per promocionar-la a tot Catalunya\nEster Bachs 16 de Juny de 2015 9:47\nLicors Portet és una empresa amb més de 130 anys d’història. Fundada el 1884 a la Pobla de Segur, ha rebut força reconeixements internacionals per als seus licors i la mítica Ratafia dels Raiers que han guanyat darrerament les medalles d’or en el concurs Mundial de Brussel·les 2011 , també al “Catavinum World Wine and Spirits Competition 2014” del País Basc i a d’altres certàmens del continent americà.\nI si ens traslladem més cap a la costa i mirem la tradició a la comarca de la Selva, trobem ben activa la confraria de la ratafia a Santa Coloma de Farners. Aquesta és una entitat sense ànim de lucre que organitza moltes activitats per universalitzar aquesta beguda tan nostra, la qual transmet realment l’essència del nostre territori en una copa: “la podem fer amb el que tenim al jardí de casa”, defensen. A principis de novembre, celebren la Festa de la Ratafia, i enguany complirà 33 edicions. A Santa Coloma es proclamen “Terra de Ratafia”, capital i ciutat ratafiaire. Tenen molt clar que la ratafia és un recurs cultural, un dinamitzador social i econòmic que els singularitza i uneix amb la resta de pobles de Catalunya i del món. A més, amb la seva promoció, en fan un recurs turístic molt atractiu que convida a visitar, conèixer i gaudir de la capital de la Selva i la resta del territori català.\nPublicitat de la ratafia Terrània, promoció amb l’alta gastronomia de Girona. Foto: ratafiaterrania.cat\nUna altra empresa referent en l’elaboració de postres amb productes de proximitat és Gelats Glas de Lleida. Aquests s’han inspirat amb la Ratafia dels Raiers per elaborar un nou sorbet gelat per la campanya d’estiu 2014. Com explica el seu director adjunt Jordi Nolla: “desprès d’arribar a un acord amb Licors Portet propietaris de la marca Ratafia dels Raiers hem creat el nou sabor. Un nou sabor que està pensat per agradar a diversos públics, tant la gent gran que recorda la ratafia com el jovent que ha tornat a posar de moda aquest licor tant genuí de casa nostra”. Tot i que avança que el proper pas serà elaborar-ne un gelat més cremós, aquest sorbet està tenint molt èxit en el canal de restauració i ja estan investigant nous formats de cara l’any vinent.


El Barça, més que un club al món | Emporion\nEditorialnúm. 42 -juny- 2010\nper Consell de Redacció\t el juny 28, 2010\nHan passat 110 anys des d’aquell llunyà 1899 quan es va fundar el Futbol Club Barcelona. Els inicis del club no varen ser fàcils, fins i tot es va passar per moments complicats, però a mesura que el football anava quallant com a esport rei, el Barça anava entrant en el cor dels barcelonins i dels catalans i es convertia en un referent, a més de l’esport en si mateix, de democràcia, de llibertat, de tolerància i de catalanitat, fets que el varen situar en el punt de mira dels diferents governs autoritaris i dictatorials de l’època.\nUns anys 20 amb Samitier i les Corts, uns anys 30 afectats per la guerra, amb la mort del jove president Josep Sunyol, que representava la incorporació del futbol a la societat, amb el seu lema: esport i ciutadania. I després vingué la llarga dictadura que tot ho tenyia de gris i d’opressió i el Barça també ho va patir, amb uns anys 40 per oblidar; però, en els 50, el club torna agafar la connexió amb la ciutadania i pren el símbol de la llibertat i catalanitat, tot això acompanyat per un equip sensacional, liderat per Kubala, que feia oblidar les penes de molts catalans.\nEls 60, després de perdre la final de Berna, torna la foscor, fins a l’arribada de l’holandès volador, que ho va revolucionar tot, amb un 0-5 a Madrid i la lliga al sac. Es donava un salt qualitatiu i d’autoestima al club i als catalans que feia molt de temps que no tenien. Més endavant, i fins als anys 90, la història del club, qui més qui menys, ja la recorda: poques lligues, la decepció de la final de Sevilla. I amb tot, arribem als anys 90, amb Cruyff d’entrenador, el club aconsegueix la primera Copa d’Europa i 4 lligues seguides.\nI actualment, amb el mandat de 7 anys de Laporta, 2 Champions i 4 lligues més, i ja en són 20. Amb tot, avui, després de 110 anys i de sovint més penes que alegries, tenim un club campió, esportivament parlant, amb 5 esports professionals i 11 seccions, amb 170.000 socis i 1.500 penyes i amb una economia sana, que permet afrontar els reptes de la modernitat i ha situat el club per sobre de les habituals urgències històriques del passat. I, pel que fa als valors, destacar una fundació dedicada als nens i als dèbils i l’aposta solidària d’UNICEF, que ha convertit el Barça en “Més que un club al món”, a més de defensar els valors que li són característics, com són la catalanitat, la tolerància, la solidaritat, el respecte a les minories i a les persones.\nEn fi, tenim un Barça que és l’orgull dels catalans i de molts barcelonistes d’arreu i, el més important, seguit i admirat per milions de nens i joves. Un Barça al que el seu entrenador Josep Guardiola ha omplert de virtuts, dotant-lo d’un estil de joc que ja s’ha definit com la lírica del futbol, liderat majoritàriament per jugadors sorgits de la Masia. Sempre són onze jugadors, jugui qui jugui, fidels a aquest estil, però sempre practicat amb sincera companyonia, entrega i esportivitat. Tot un exemple.\nEl que cal ara que estem a les portes d’unes noves eleccions és que en surti un president i una Junta Directiva fidels als principis que defineixen el club. Esperem que els Ferrer, Ingla, Rosell, Benedito i d’altres candidats siguin conscients de la responsabilitat que tenen i que aquests dies són el mirall de la societat, de manera que sapiguen fer una campanya constructiva. I, finalment, convindria que el president que substitueixi Laporta sàpiga guiar aquesta gran nau que és el Barça, que ja fa temps que porta bon rumb.\nEmporion també es vol sumar a l’alegria barcelonista i als desigs de continuïtat en la victòria de tanta i tanta gent il·lusionada. Sense oblidar, ni menystenir, és clar, tants seguidors com tenen a la nostra vila l’Espanyol, el Girona, el Figueres i, naturalment, el Torroella. Que també han tingut les seves alegries o decepcions, però així és l’esport.


El Govern català retalla el sou dels seus treballadors - Diari de Girona\nEl Govern català retalla el sou dels seus treballadors\nQualifica la mesura de "temporal" però no descarta fer-ne més en funció de l'economia\nbarcelona | efe/ddg 18.02.2012 | 01:00\nLa Generalitat rebaixarà aquest any el sou dels funcionaris i altres treballadors públics en un 3%, la qual cosa li permetrà estalviar 180 milions d'euros, alhora que obre la porta a noves retallades més endavant, en funció dels pressupostos de l'Estat i de l'evolució de l'economia.\nAquesta reducció salarial, que ahir va comunicar als sindicats de la Funció Pública, s'aplicarà en la nòmina de juny com a norma general, encara que alguns col·lectius, com els docents i els funcionaris de presons, podrien negociar el descompte d'aquest percentatge en un altre moment de l'any.\nEls tres sindicats representats a la Taula General de la Funció Pública, CCOO, UGT i IAC, han qualificat de "salvatjada" una rebaixa que, segons els seus càlculs, farà perdre els treballadors entre un 12 i un 18% de poder adquisitiu, si se suma la pujada de l'IRPF i de l'IVA.\nUn dels col·lectius més afectats és el dels interins, que veuran com aquest 3% se suma a la rebaixa d'un 15% que se'ls aplica de jornada i sou, la qual cosa farà que alguns treballadors dels nivells retributius més baixos puguin quedar per sota del salari mínim interprofessional, tal com van denunciar les centrals.\nPer dur a terme aquesta rebaixa, la Generalitat reduirà els complements específics que paga als funcionaris i treballadors de les empreses públiques, els únics sobre els quals pot actuar, ja que el sou base, l'antiguitat i els complements de destí depenen de l'Estat.\nEn declaracions als periodistes, la vicepresidenta del Govern català, Joana Ortega, va argumentar que la nova rebaixa és una mesura encaminada a mantenir el nombre de llocs de treballs més alt possible.\nA més, va assenyalar que la rebaixa no es consolida i és de caràcter temporal, encara que no va descartar que no es torni a aplicar en altres pressupostos. "Tant de bo ho pogués dir", va afegir.\nEls sindicats asseguren que els representants de Governació amb els quals es van reunir a la Taula de la Funció Pública van deixar la porta oberta al fet que l'eventual retallada salarial que apliqui el Govern central se sumi al de la Generalitat.\nA més, Governació va avançar que hi podria haver nous sacrificis salarials el 2012 en funció també de l'evolució de l'economia catalana, segons els sindicats.\nEls treballadors de l'administració pública ja van perdre el 2010 un 5% del seu sou en la primera rebaixa salarial que va aprovar l'últim Govern de José Luis Rodríguez Zapatero i que va aplicar la Generalitat.\nLa rebaixa del 3% afectarà de manera directa els 165.000 treballadors públics de la Generalitat, encara que els sindicats van assegurar que els pressupostos per al 2012 permeten que, en cadena, s'apliqui també a treballadors d'empreses públiques i del sector concertat fins a arribar a prop de mig milió de persones.\nLa vicepresidenta, que va reiterar que s'intenta que cap treballador públic sigui acomiadat "per raons pressupostàries", va explicar que si el Govern pren mesures d'aquest tipus, en cap cas els funcionaris catalans en sortiran "perjudicats".


Literatura Publicado el enero de 2016 Normal (Libro) en catalán\n2 Ofertas especiales Consumits\nUna parella de periodistes amb pocs escrúpols, la Naomi i en Nathan, s'endinsa en una tèrbola aventura que reuneix molts ingredients de les pel·lícules que van convertir David Cronenberg en un dels directors de culte de finals del segle XX. L'Aristide Arosteguy, un intel·lectual francès, és acusat de matar i de mutilar la seva dona, la Célestine, filòsofa com ell, que duia temps obsedida per la idea de tenir el pit esquerre ple d'insectes. Però el cadàver no s'ha trobat i l'Arosteguy ha fugit a Tòquio. ¿S'ha menjat el cadàver de la Célestine per no deixar proves? ¿Es tracta d'una farsa macabra? ¿Hi ha una conspiració nord-coreana per atreure o segrestar pensadors francesos? Mentre la Naomi busca l'Arosteguy a Tòquio, en Nathan viatja aToronto per esbrinar la natura d'una malaltia de transmissió sexual que li ha encomanat una eslovena de cos imponent, però infestat de tumors malignes, i hi acaba coneixent una noia que cau en trànsits masoquistes en què s'arrenca la carn amb un tallaungles. Els personatges saben més coses del que sembla, i no hi ha manera d'estirar-los la llengua; els diàlegs combinen sarcasmes, absurditats i humor negre, es parla de l'uxoricidi de Louis Althusser i de l'alienació provocada pel consum tecnològic. Sàtira horripilant o exercici lúdic, la primera novel·la de David Cronenberg no pot deixar ningú indiferent.


La tecnològica Idneo de Mollet contractarà un centenar d'enginyers aquest any - somMartorelles\nLa tecnològica Idneo de Mollet contractarà un centenar d'enginyers aquest any\nLes incorporacions aniran a cobrir posicions d'alt valor afegit principlament a la seu molletana\nDimecres, 29 de maig de 2019 | 15:56h\nIdneo, companyia tecnològica especialitzada en el disseny, desenvolupament, validació i fabricació de productes i serveis d’alt valor afegit pels sectors de la mobilitat, tecnologia mèdica i l’Internet de les coses, amb seu al polígon de Can Magarola de Mollet té previst contractar a un centenar d’enginyers durant el 2019.\nSegons ha informat la companyia, les noves incorporacions aniran destinades a cobrir posicions d’alt valor afegit de sectors com la mobilitat, les tecnologies mèdiques i l’Internet de les coses, amb projectes punters per a companyies de referència a nivell mundial vinculats. Entre aquests projecte, per exemple, el cotxe connectat i autònom o el desenvolupament d’equipaments mèdics per al diagnòstic de malalties.\nAquestes contractacions tenen l’objectiu de donar resposta a l’important creixement que està experimentant la companyia, amb seu central a Mollet del Vallès (Barcelona), oficines a Silicon Valley (Estats Units), abast global i més de 400 treballadors en l’actualitat, també coneguts com a dreammakers (creadors de somnis).\nEn paraules de Raúl Lucas, CEO d’Idneo: “Es tracta d’una molt bona oportunitat de formar part d’una companyia tecnològica única pel seu caràcter multisectorial i per la seva nova forma d’entendre l’enginyeria, creant solucions que millorin la vida de les persones, a través del desenvolupament de tecnologia per a la mobilitat, la connectivitat i el sector mèdic. La nostra filosofia ‘Are you an engineer or a Dreammaker?’ i la nostra nova visió de l’enginyeria no tan sols es veuen reflectides en les nostres solucions, sinó en la nostra manera de treballar i d’afrontar els reptes.\nIdneo ofereix un gran suport en el desenvolupament del pla de carrera professional dels seus treballadors, amb la possibilitat de mobilitat internacional i programes de formació. Les posicions principalment s’ubicaran al Centre Tecnològic de Mollet del Vallès, encara que també es cobriran llocs de treball a nivell internacional i in company a clients de primer nivell.\nCom destaca Artur Opi, People Director a Idneo: “Desenvolupem projectes pioners, treballant amb tecnologies punteres, i comptem amb una dimensió global, però el factor diferencial d’Idneo és el nostre equip, els dreammakers. A més, som conscients que el servei al client i el coneixement son factors diferencials en un món cada cop més complex i tecnològic. Es per això que centrem els nostres esforços en generar entorns d’aprenentatge, en els que els nostres dreammakers puguin desenvolupar-se professionalment, enfocar al seva carrera i estar preparats per a assumir nous reptes ja sigui a nivell de gestió d’equips, projectes locals i internacionals o en especialitats tècniques”. I afegeix: “Tot això, en un entorn on promovem l’entusiasme, l’emprenedoria, la innovació i el treball en equip ”.\nEl Centre Tecnològic de Mollet del Vallés\nEl Centre Tecnològic de Mollet del Vallès, ubicat a Can Margarola, es la seu central de la companyia i compta amb unes instal·lacions de primer nivell amb espais creatius de disseny i producció equipats amb la tecnologia més avançada del sector.\nOperatiu des de principis de 2018 i amb una inversió destinada de 2 milions d’euros, aquest centre té prop de 10.000 metres quadrats, i una capacitat total per a més de 800 persones.\nDimarts, 25 de juliol de 2017 | 14:07h\nUna companyia tecnològica amb més de 300 enginyers s'instal·la a Mollet\nL'empresa, que ocuparà les antigues naus de Ficosa aquest mateix any, preveu arribar als 500 treballadors en cinc anys


[ versió en català ] [ versión en castellano ]\nQuè és l’art si no serveix per relacionar i articular la reflexió política i el pensament estètic? Si no serveix per donar veu a aquells que encara no participen del discurs ètic i estètic, dins un panorama on l’hegemonia del discurs PETRIFICA LA PARAULA I L’ACCIÓ HUMANES?\nDes de l’experiència del testimoni, amb el concepte de memòria com a resposta al lloc i als seus usos...\nAquest treball finalitza amb la pretensió de reapropiar-se d’una situació perduda, per restituir la paraula, des del mateix lloc on es va acabar amb la seva existència, com a factor subversiu en què la paraula-memòria es reivindica des de la seva singularitat, sense exclusions formals de cap tipus.\nLa pluralitat de veus, de testimonis que han aportat el seu discurs -i dels que no ho han fet perquè recordar implica encara por, dolor i pèrdua- fa que aquesta acumulació de relats temporals, que provenen d’un passat molt proper, deixi empremtes en el present. A tots ells, el meu agraïment.\nA aquells altres que des del principi van creure en el projecte -i especialment a la Dolors Juárez, Xavier Giménez, Jordi Boldú i David Sanchéz, que han fet possible, amb el seu esforç personal i continu, tot el procés de treball durant més de tres anys-, la meva amistat...\nI, finalment, a Josep Huertas Claveria que, des del començament i fins al final, va aportar una de les veus que conformen aquest projecte, el nostre respecte.


TAC12 TV - La incertesa del Tarragonès marcarà la consititució dels Consells Comarcals aquest dilluns\nLa incertesa del Tarragonès marcarà la consititució dels Consells Comarcals aquest dilluns\nDivendres, 12 Juliol 2019 12:15\nEl dilluns que ve a les 7 de la tarda es constitueixen els Consells Comarcals del Tarragonès, l'Alt Camp i la Conca de Barberà. Mentre que en aquests dos darrers ja se sap que Junts per Catalunya i la FIC tindran la presidència en un primer moment respectivament, al Tarragonès la incertesa apunta a no esvair-se fins poques hores abans. Junts per Catalunya té a la seva mà la decisió de formar govern o amb Esquerra o amb el PSC igual que els darrers quatre anys.\nLa incertesa al voltant de qui ocuparà la presidència del Consell Comarcal de Tarragonès continua oberta i ho podria estar fins poques hores abans de la seva constitució. La decisió està a la teulada de Junts per Catalunya, que amb set consellers, esdevé la força clau per a formar govern o amb Esquerra Republicana o amb el PSC, que disposen de nou consellers cadascun.\nEn el cas d'optar per aquesta segona opció, es repetiria el pacte que ha governat la institució en els darrers quatre anys, amb un repartiment de dos anys de presidència per a cada formació. Una opció que es podria repetir en aquest mandat i que, segons ha pogut saber TAC12 tindria com a president per part socialista l'alcalde de Constantí Òscar Sànchez. Tot i això s'està a l'espera de conèixer la decisió final dels post-convergents.\nMentrestant, i com ha pogut saber també aquesta casa, la presidència del Consell Comarcal de l'Alt Camp serà per Junts per Catalunya i compartida entre dos noms d'aquesta formació. El primer tram de mandat el càrrec l'ocuparà l'alcalde de Vilabella i fins ara president del Consell, Joan Maria Sanahuja. Després serà rellevat per Mateu Montserrat, alcalde del Pla de Santa Maria.\nDes de Junts per Catalunya desmenteixen que hagin pactat amb el PSC per governar al Consell Comarcal de l'Alt Camp. Tot i això els socialistes podrien votar a favor d'aquesta investidura però a canvi de res, així ho asseguren des de la formació post-convergent.\nUn altre vot favorable que podria aconseguir Junts és el d'Alcoverencs pel Canvi. Segons fonts d'aquesta formació de moment encara no tenen un acord tancat. Asseguren com a partit local només demanen algun benefici per Alcover.\nMés en aquesta secció: « Creixen un 1,9% els passatgers a l'aeroport durant el juny i un 13% les operacions El nombre de passatgers del bus entre l'Aeroport de Reus i Barcelona creix un 1000% »


Saber més respecte al cognom Abbinga és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Abbinga sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Abbinga.\nEl cognom Abbinga en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Abbinga, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Abbinga és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Abbinga\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Abbinga en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Abbinga, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Abbinga que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Abbinga, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Abbinga. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Abbinga és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Abbinga del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Abbinga en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Abbinga poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Abbinga és un cognom més freqüent, i en quins països Abbinga és un cognom insòlit o inexistent.


S'imposa el 'no' de la CUP de Barcelona a la modificació pressupostària de Colau. La decisió de les assemblees és vinculant i serà portada al ple de dilluns\nEl govern, en paraules del tinent d'alcaldia Gerardo Pisarello, s'ha mostrat "perplex" davant d'aquesta decisió però espera que la formació d'esquerres "recapaciti"\nBComú, que ja té el suport d'ERC i PSC, necessitava com a mínim l'abstenció dels cupaires; l'única alternativa que li queda al govern de Colau és buscar a contrarellotge una abstenció de Ciutadans que els taronges veuen "molt remota"\nLa CUP Barcelona en compareixença @cupbarcelona\n22 de abril de 2016 12:10h\nDesprés de dies d'estira i arronsa, la CUP de Barcelona ha decidit: 'no' a la modificació de crèdit plantejada pel govern municipal, que havien de ser els primers pressupostos d'Ada Colau. L'allunyament polític pel judici del regidor cupaire Josep Garganté (i la defensa sense matisos de la Guàrdia Urbana per part de BComú), així com la distància mostrada pel govern en resposta a les deu al·legacions de la CUP als pressupostos han pesat massa. "No hi ha hagut cap proposta de reunió de BComú, com sí que han fet amb els altres grups", ha lamentat la regidora Maria Rovira en compareixença a la seu de la CUP a Barcelona.\nMaria Rovira ha explicat que dilluns van començar les trucades per trobar-se amb BComú i que el govern municipal va demanar als anticapitalistes que prioritzessin cinc de les deu al·legacions proposades. La CUP hi va accedir, amb la resposta negativa per part de BComú: "Ahir [dijous] vam rebre les respostes: no acceptaven ni una quarta part del que proposàvem", ha dit la regidora. Rovira ha destacat que Colau ha rebutjat assegurar una renda mínima universal per a dones, suprimir la unitat d'antiavalots de la Guàrdia Urbana o fer avançar el Carnet Ciutat pels sense papers. "Ens trobaran de cara en perpetuar el model que ens ha portat fins aquí", ha dit Rovira.\nLa resposta de la CUP deixa un escenari incert: el govern necessitava com a mínim l'abstenció dels cupaires per tirar endavant la modificació pressupostària. BComú ja tenia el suport d'ERC i PSC, però entre els tres sumen 20 regidors, a un de la majoria necessària per aprovar els comptes. Amb el 'no' de la CUP, Barcelona es quedarà sense modificació pressupostària com a mínim fins a l'estiu.\nTot i que Maria Rovira no ho ha descartat, sembla poc probable un acord d'última hora entre BComú i la CUP, pel que l'única alternativa que li queda al govern de Colau és buscar a contrarellotge una abstenció de Ciutadans, ja que el ple que ha de debatre la modificació de crèdit està convocat per dilluns que ve. Per part dels taronges, el regidor Francisco Sierra ha considerat "molt remotes" les possibilitats d'acord amb BComú. En tot cas, d'aquí dos mesos el govern de BComú pot tornar a plantejar a la resta de grups una modificació pressupostària dels últims comptes de Xavier Trias.\nAl llarg d'aquests dies la CUP havia expressat la voluntat d'arribar a consens amb el govern municipal, però la mesa política dels anticapitalistes celebrada dijous a la nit, que reuneix a representants de les 13 assemblees de barris, va ser clara: cap membre va votar a favor de tirar endavant els pressupostos. La CUP deixa la porta oberta a arribar a una "nova modificació" i no senten que la seva decisió deixi la ciutat sense pressupostos: "No teníem pressupostos, de fet; es tracta d'una modificació", ha dit Rovira.\nEl Govern manté el Ple de dilluns\nTot i el no de la CUP, el Govern ha confirmat el Ple extraordinari de dilluns que debatrà la modificació pressupostària. El primer tinent d'alcaldia, Gerardo Pisarello, ha explicat que mantenien converses amb la CUP per la modificació pressupostària "des del mes de gener" i que el 'no' dels anticapitalistes el deixa "perplex i trist". Pisarello ha confiat que la CUP "recapaciti".\nPisarello ha recordat a la CUP que els pressupostos "tenen un temps" i que moltes de les preocupacions de la CUP en matèria econòmica i social "s'endarreriran si no s'aproven amb aquesta modificació". "Com a govern, mantindrem la negociació amb tots els grups", ha insistit Pisarello, que encara veu marge per l'acord tant amb la CUP com amb Ciutadans.\n"Estem d'acord amb el seu diagnòstic, i una bona part de les seves mesures s'han incorporat. La CUP de Barcelona haurà d'explicar-li als veïns i veïnes de Nou Barris o de la Zona Franca per què no hi arribarà el metro, o per què no creixeran les polítiques en habitatge", ha etzibat Pisarello als anticapitalistes.\n22 de abril de 2016 - 12:10 h


Bannegon - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n46° 48′ 04″ N, 2° 42′ 50″ E / 46.8011°N,2.7139°E / 46.8011; 2.7139Coord.: 46° 48′ 04″ N, 2° 42′ 50″ E / 46.8011°N,2.7139°E / 46.8011; 2.7139\nBannegon és un municipi francès, situat al departament de Cher i a la regió de Centre – Vall del Loira. L'any 2007 tenia 272 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Bannegon era de 272 persones. Hi havia 128 famílies, de les quals 32 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 24 dones vivint soles), 68 parelles sense fills i 28 parelles amb fills.\nEl 2007 hi havia 216 habitatges, 130 eren l'habitatge principal de la família, 63 eren segones residències i 23 estaven desocupats. 210 eren cases i 5 eren apartaments. Dels 130 habitatges principals, 100 estaven ocupats pels seus propietaris, 28 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 2 tenien una cambra, 7 en tenien dues, 34 en tenien tres, 35 en tenien quatre i 52 en tenien cinc o més. 88 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 70 habitatges hi havia un automòbil i a 48 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Bannegon el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 161 persones, 105 eren actives i 56 eren inactives. De les 105 persones actives 92 estaven ocupades (50 homes i 42 dones) i 13 estaven aturades (5 homes i 8 dones). De les 56 persones inactives 27 estaven jubilades, 10 estaven estudiant i 19 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Bannegon hi havia 131 unitats fiscals que integraven 276 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 16.842 €.\nDels 17 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa alimentària, 2 d'empreses de construcció, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils, 5 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa financera, 2 d'empreses immobiliàries, 2 d'empreses de serveis i 3 d'empreses classificades com a «altres activitats de serveis».\nDels 5 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era un guixaire pintor, 1 fusteria i 3 restaurants.\nL'any 2000 a Bannegon hi havia 14 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 1.503 hectàrees.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Bannegon\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Bannegon a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de Bannegon a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Bannegon&oldid=29094618»


Torna el ral•li Costa Brava | Ràdio Palafolls\nHome Societat Torna el ral•li Costa Brava\nMarc Ferri , octubre 11, 2013\t / 1442 0\nTot i que fa anys que va deixar de ser puntuable pel Mundial, el ral.li continua sent un esdeveniment que arrossega molts participants i espectadors. Tan és així que és considerat un esdeveniment d’impacte per a Girona i les seves comarques.\nDemà i dissabte la prova arribarà a la 61a edició, amb el mateix format dels últims anys -puntuable per a l’Europeu FIA de vehicles històrics de velocitat i regularitat- i amb un protagonisme compartit entre Lloret i Girona. La prova manté els trams més mítics de la demarcació (Cladells, Osor, Collsaplana-Espinelves i els Àngels).\nSegons l’organització el pressupost de 150.000 euros que aporten patrocinadors, Generalitat, la Diputació i els ajuntaments de Girona i Lloret es multiplica per deu a l’hora de generar beneficis. Afirmen que l’impacte de la prova és al voltant del milió i mig d’euros perquè directament l’organització ja gestiona la presència d’uns 500 persones entre pilots, les famílies i els aficionats que no es volen perdre l’espectacle.\nDels 90 pilots inscrits, una tercera part són estrangers arribats des de 14 països diferents.\nLa prova arrenca demà a les 7 de la tarda a Lloret amb la cerimònia des del podi de sortida instal•lat al passeig d’aquesta ciutat. A continuació es faran dues passades pel tram de Cladells, per arribar al Parc Tancat de Girona, a la zona de la Copa, cap a les 11 de la nit.\nDissabte, i aquesta és una de les novetats, la sortida des de la capital es farà des de la plaça Independència, on hi haurà instal•lat el podi i on a la nit s’hi farà l’entrega de premis amb un espectacle de música en directe.\nEl ral•li va perillar seriosament l’any passat per la falta de recursos econòmics fins que van aparèixer la Generalitat, la Diputació, els ajuntaments de Girona i Lloret i la col•laboració de Seat.


"Josep Pla va parlar de llibertat a l'Espanya franquista" • Ràdio Capital de l'Empordà\n“Josep Pla va parlar de llibertat a l’Espanya franquista”\nEntrevistem al Supermatí Antoni Martí Monterde, l'autor de “París, Madrid, Nova York. Les ciutats de lluny de Josep Pla”\nDivendres a la tarda es va presentar a la Fundació Pla de Palafrugell el nou llibre “París, Madrid, Nova York. Les ciutats de lluny de Josep Pla” d’Antoni Martí Monterde. En una entrevista al Supermatí, l’autor va explicar que es tracta d’un estudi literari sobre l’obra de Josep Pla, i narra 3 viatges seus a partir dels seus escrits. Segons Martí Monterde, “el fet que Pla sigui periodista i un escriptor en viatge és fonamental per entendre l’obra de Pla.”\nEl llibre explica la poètica del viatge i la poètica urbana de Pla a partir de 3 ciutats on ell va fer de corresponsal. A París, tal i com explica Monterde, la influència de Marcel Proust es va notar en el seu detallisme i manera de fer periodisme, de fixar-se en la part poètica de la ciutat, i no en la seva actualitat.\nEl llibre també parla de Madrid, on no escriu una crònica tan literària, però on es veu molt clar la importància del periodisme per la literatura catalana al llarg de la història.\nEn el capítol dedicat a Nova York, el llibre repassa escrits de Pla en els que, entre censures i llibertats limitades franquistes, Pla parla de l’Estàtua de la Llibertat.\nEl llibre ha rebut el Premi Joan Fuster d’Assaig i recull moltes més impressions i anècdotes de la vida periodística de Pla. Podeu escoltar l’entrevista sencera aquí:\nArticle anteriorJordi Agustí pren el relleu al capdavant de la gerència del Consorci de la Costa Brava\nArticle següentTemps assolellat i ambient suau al migdia


ALEXANDRE CIRICI – Joaquim Nadal\nFa dos anys (setembre 2012), l’editorial Comanegra va recuperar i publicar Barcelona pam a pam, d’Alexandre Cirici Pellicer. És un llibre de llarg recorregut, que s’inicià el 1952, amb l’edició d’una guia de Barcelona a la col·lecció de guies de l’editorial Teide, i que, el 1971, actualitzat i amb format més divulgatiu es va publicar amb el títol Barcelona pam a pam.\nL’edició de 2012 anava acompanyada d’un pròleg d’Itziar González Virós i d’un llibret complementari de la mateixa autora, Per no perdre peu, en el qual tractava de presentar-nos els itineraris i recorreguts proposats per Cirici amb una actualització de dades i referències per mantenir la utilitat pràctica del conjunt del dos llibres. Aquests itineraris barcelonins tenen l’aroma de la modernitat i la pretensió de tractar, de tu a tu, la ciutat a peu de carrer, gairebé, a peu d’escala de veïns, de manera que la normalitat i la monumentalitat de la ciutat conflueixin en una visió carregada d’humanitat.\nAra (octubre 2014), la mateixa editorial ens presenta l’atractiu Diari d’un funàmbul. Les llibretes d’Alexandre Cirici Pellicer, en edició de Glòria Soler que la prologa i anota, alhora que planteja una breu síntesi de cadascun dels anys coberts pel dietari. A partir de 134 llibretes de petit format, amb anotacions diàries, Glòria Soler ens presenta els diaris, que van des de l’any 1946 fins l’any 1961; ressalta amb negreta la data de l’anotació i aborda la necessitat de “reduir-ne l’extensió per facilitar-ne la lectura”, alhora que garanteix “una antologia prou representativa que conservi tota la riquesa i la complexitat de l’original”. Completa l’edició un útil índex onomàstic.\nEn un primer pla dels diaris se situa la constant reflexió personal sobre el seu itinerari vital i espiritual. La vida, la família, l’amor. La lluita per la vida com una constant inevitable, la recerca de nous camins i noves feines, la tensió diària per assegurar uns ingressos, per arribar a final de mes. Hi desfilen els encàrrecs editorials, els rebuts i els proposats, en una constant hiperactivitat que, sovint, es quantifica. La recerca de noves feines en el terreny de la docència, del dibuix, de la cinematografia. Hi ha, en els diaris de Cirici, una exploració gairebé diària dels estats d’ànim, dels sentiments, de la convivència. Passen, així, els dies, les estacions, els anys, els Nadals i els estius. La vivència dels Nadals, les cançons i els pessebres, els regals, els records d’altres Nadals i la recerca de la solitud i la calma del carrer i, en un costat oposat, els escenaris dels estius: Cadaqués, Cap de Creus, Roses, les trobades amb Jaume Vicens i els Rahola, les banyades, les passejades, el sentit del paisatge; i més tard, Queralbs.\nEl món de l’art i dels artistes, els seus contactes i amics, els seus viatges i la descoberta successiva dels escenaris que li són familiars pels llibres, abans del contrast amb la realitat.\nEls contactes amb Montserrat i amb tot el teixit associatiu prenen un protagonisme especial, que s’estén a tot el territori que Cirici visita fent conferències i reunions, mentre malda per concloure els estudis a la Facultat de lletres, on l’11 de juny de 1957 l’examinen de llicenciatura, Vicens, Castillo, Palomeque, Mateu i Delgado.\nEl món de l’exili i les seves conseqüències apareix com un teló de fons en el record revifat a cada contacte, que en recupera la vivència i la intensitat dramàtica. Sense solució de continuïtat és fàcil de trobar tots els ingredients d’un exili interior, que pren la forma del resistencialisme més elemental. Els primers grups organitzats a l’empara de la cultura, com Miramar; les primeres revistes, les reunions a les cases, les excursions. Maurici Serrahima, Josep Benet i molts altres desfilen en multitud de trobades que assoleixen un nivell molt vibrant i brillant, en algunes trobades al domicili de Jaume Vicens Vives. D’aquestes, voldria remarcar la del 27 d’abril de 1950, amb Calvo Serer que “vol fer catalanització d’Espanya”, i el sopar del 23 d’abril de 1954, amb Pierre Vilar com a convidat de Vicens. La vaga de tramvies de 1957, les detencions i el seu interrogatori, conduït, perpetrat, per l’inspector de policia Vicente Creix.\nGlòria Soler ha entrat, diu, a la “sala de màquines” de Cirici. I és el mateix Cirici que parla.\nJoaquim Nadal\t2016-10-23T17:58:09+02:00\t29/11/2014|


La Vila Joiosa - Notícies: La Vila Joiosa organitza la seua primera Festa del Taekwon-Do ITF\nLa Vila Joiosa organitza la seua primera Festa del Taekwon-Do ITF\nLa Vila Joiosa ha organitzat una jornada dedicada al Taekwondo. Dissabte que ve 9 de febrer tindrà lloc en el pavelló de l'IES La Malladeta la Festa del Taekwon-Do ITF organitzada per l'Associació Valenciana de Taekwondo ITF i el Club Kumgang de la Vila Joiosa, amb la col·laboració de la Regidoria d'Esports de l'Ajuntament de la Vila Joiosa.\nLa jornada començarà a les 10.30 hores i comptarà amb un circuit de psicomotricitat, una exhibició de Taekwon-Do ITF, castells inflables i gimcana. Un esdeveniment en el qual s'uniran diversió i esport, especialment dissenyat per als xiquets.\n“Continuem apostant per organitzar i col·laborar amb esdeveniments i jornades que contribuïsquen a visualitzar els diferents esports que es practiquen en la nostra localitat, els acosten a la població i es fomente un estil de vida saludable. Us esperem a tots aquest dissabte per a gaudir i conéixer una mica més un esport tan complet com és el Taekwon-Do”, ha comentat José Ramón Uclés, regidor d'Esports.\nNotícia publicada el 07 de Febrer de 2019


Laia, Autor en Qstura - Página 2 de 13\nL’estiu és la millor època per atrevir-se a fer coses noves no? Aprofiteu el temps de les vacances per provar de fer aquesta faldilla que us ensenya la Sílvia Castelló en el Espai Creatiu del dominical de juliol. –...\nFent el vestuari per l’Aula de teatre de la UdG i l’obra «Lectures dramatitzades de textos de les cròniques catalanes medievals»\nEns agrada col·laborar amb altres entitats i en aquest cap em treballat amb la Aula de Teatre de la Universitat de Girona per dotar el vestuari de la seva obra «Lectures dramatitzades de textos de les cròniques catalanes medievals». Un...\nAquest diumenge 17 de juny a les 12h tenim preparada la Desfilada de Final de Curs 2018-19. Una mostra dels treballs realitzats durant el curs pels alumnes de l’escola. Aquest any ens aventurem a presentar una desfilada encara més bonica...\nLa Sílvia Castelló t’ensenya a transformar un paraigua en faldilla, t’atreveixes? Una de les essències de l’escola és el reciclatge, l’aprofitament i reutilització per donar una segona sortida i no generar residus, una tendència cada cop més a l’alça de la qual ens...\nEn la passada inauguració de les noves instal·lacions de Qstura la Sílvia Castelló es va fer el seu vestit per com diu ella; una ocasió especial. Un vestit amb lluentons que no deixa a ningu indeferent. I explica el...\nDel 11 al 14 d’abril troban’s a l’expojove 2018\nDe l’11 al 14 d’abril us esperem a l’Expojove de Fira de Girona. Vine a descobrir els estudis en moda, disseny, patronatge i confecció, i forma’t per treballar en el sector tèxtil. Ens vindràs a veure? A més, el dimecres...\nEns entrevisten a El Punt Avui\nEns entrevisten i parlem de l’història de Qstura i les sortides professionals del sector tèxtil a El Punt Avui. Una entrevista on parlem sincerament del futur del tèxtil, les sortides professionals que poden tenir els nostres alumnes i com...\nDimecres passat dia 21 de març vam celebrar la inauguració de noves instal·lacions de Qstura amb gran èxit d’assistents. Exposició de treballs d’alumnes, música en directe, piscolabis i una gran presentació a càrrec de la directora de Qstura, Sílvia...\nQstura a la rerecontra de La Vanguardia\nEl passat dilluns 26 de febrer Qstura era notícia a la rerecontra de La Vanguardia a la secció d’economia. Per el seu creixement econòmic i les seves noves instal·lacions al Parc Científic i tecnologic de la Universitat de Girona.\nCreant el vestuari del musical A bit of broadway\nEl passat 20 i 21 de Gener es va estrenar a Girona el musical A bit of broadway per part de l’Escola de música moderna de Girona. I el resultat ha estat un treball de col·laboració que han portat...


3 min. Barcelona 21/10/2020 11:01 Traduccions: Cat Cas Eng\n651x366 Un zelador transportant un pacient / EFE Un zelador transportant un pacient / EFE\nEl risc de rebrot per covid-19 a Catalunya continua augmentant a marxes forçades tot i les noves mesures per frenar la propagació del virus. La xifra s'ha enfilat aquest dimecres fins als 541,45 punts (74,96 punts més que ahir), una xifra sense precedents des de l’inici de la pandèmia (al març es va arribar als 454 punts). Així ho ha comunicat Salut, que avui ha registrat 3.982 casos nous de covid-19 confirmats amb PCR i test d'antígens, que fan que la xifra total de positius arribi als 183.144 casos. També s'ha informat de 31 noves morts, que sumen 13.701 defuncions en total. A més, hi ha 57 persones més hospitalitzades que ahir, amb un total de 1.442 persones ingressades actualment per covid-19, de les quals 243 són a l'UCI, 4 més que ahir.\nE l secretari de Salut, Marc Ramentol, ja apuntava ahir que les mesures encara no donaven indicadors per a l'optimisme, i els hospitals catalans ja preparen plans de xoc per fer front a aquesta segona onada davant del ritme de contagis, el risc de rebrot a l'alça i el ritme constant d'ingressos a les UCI. A més, Ramentol va mostrar preocupació per l'augment de casos a les residències. Unes 363 persones s'han contagiat les últimes dues setmanes, una xifra que representa menys de l'1% de la població que hi viu, però que posa en alerta les autoritats sanitàries després de la situació que es va viure a l'abril.


Redacció Sant Pere de Ribes 28-01-2020 15:43 Lectures 1696\nSant Pere de Ribes posa en marxa un programa per acostar l'esport als adolescents. Ajt Sant Pere de Ribes\nEl FITjove és un programa que promou l’exercici físic entre el jovent a les instal·lacions del seu municipi en prevenció de mals hàbits. Té com a objectius crear una oferta atractiva d’esport per a adolescents com a opció saludable i divertida pel seu temps d’oci, acompanyar els nois i noies en el pas de l’esport escolar al comunitari i fomentar també la participació d’aquells que no practiquen esport escolar. La iniciativa es porta fent a Sant Pere de Ribes des del desembre del 2017 i representa un estímul per evitar el sedentarisme entre nois i noies que no practiquen esport.\nL’activitat, que s’adreça a joves nascuts entre el 2002 i el 2004 i a l’alumnat dels centres d’ensenyaments dins del Pla Català d’Esport a l’Escola, ja s’està duent a terme al municipi i durarà fins al mes de juny. Les sessions són els dimarts i els dijous de 16.30h a 17.30h al Poliesportiu Municipal Miguel Meca i Torres. En les classes es fan activitats de fitness dirigides per tècnics esportius especialitzats.\nEl cost real de l’activitat és de 19 €/mes, però la Generalitat de Catalunya subvenciona 10 €/mes a cada alumne (mentre l’assistència sigui de més del 50% i compleixin els requisits). Per tant, els i les joves o les seves famílies només pagaran 9 €/mes per participant. El jovent que es vulgui inscriure al programa haurà de portar la butlleta d’inscripció signada pel pare, mare o tutor/a legal al centre esportiu Espai Blau. El programa finalitza quan es compleixen els 18 anys o la persona usuària es dóna de baixa.


segon curs de primària: de desembre 2012\nel bloc dels nins i les nines de 2n.\nPer a totes les famílies que formam 2n a la nostra escola, FELIÇ 2013!\na 2:26 2 comentaris:\nMés recomanacions per al regal de Nadal\nAquests són alguns dels llibres que ens serveixen per aprendre sobre el nostre món.\nAls vostres fills els apassionen i no deixen de consultar-los i de mirar-los.\nPreniu-ne nota! Potser siguin una bona idea com a regal. Un llibre mai està de més.\nEls nins i nines de 2nB ens hem volgut implicar en el nostre projecte i hem duit molta informació desde casa: Atles, mapes, dibuixos fets per nosaltres, pel·licules, fotografies dels animals autòctons, etc.\nPoquet a poquet anam coneguent Amèrica... I ens agrada molt!\nNadales al Conservatori\nAvui els nins i les nines de 1r. i 2n. hem anat al Conservatori per escoltar i participar d'un concert de cançons de Nadal.\nSanta Nit, Jingle Bells, El pastor més gros, Tannenbaum,... nadales d'arreu del món cantades en molts d'idiomes, però que encara que no les entenem totes ens fan sentir que les festes de Nadal ja són aquí.\nEtiquetes de comentaris: artística, festes, sortides\nAvui l'escola és més verda que mai\nLlaços, globus, camisetes, pancartes,... per una escola pública de qualitat.\nVenim d'arreu del món\nA la classe de 2n.A són moltes les famílies que han nascut fora del nostre país, i fins i tot, bastants de nosaltres vénen d'altres continents. I volíem saber com se diuen i s'escriuen algunes paraules ben comuns en altres idiomes.\nSi vols saber com se diu "amic", "hola", "escola" i altres paraules en llengües tan variades com paquistanès, xinès, rus, romanès, holandès, italià, castellà o alemany, passa per la nostra classe i ho aprendràs.\nI si els Reis me duen un llibre?\nNins i nines de 2n:\nJa heu escrit la carta als Reis? Segur que sí!\nPerò algú ha demanat un llibre? Per si no hi heu pensat aquí teniu dues bones idees:\nTots dos són de l'editorial Cruïlla i els ha escrit Thierry Laval. Són de la col·lecció Digues on és:\nNotícia sobre el Pare Noël\nMirau quina notícia s'acaba de produir sobre en Rudolph, un dels rens del Pare Noël:\nAviat són les festes de Nadal. I per començar a ambientar-nos vos proposam una sèrie de contes nadalencs que trobareu clicant aquest enllaç:\nA principi de curs i per treballar el nostre projecte "Viatjant arreu del món" vàrem demanar a les famílies que ens duguessin material per estudiar.\nI els nins i nines de 2n.A varen dur un bon caramull de material: atles, llibres d'animals, mapes, contes del món, informació d'inernet, mapes en relleu,...\nI ara que ja coneixem molt millor com és el nostre MÓN, comennçarem a estudiar el continent que dóna nom a la nostra classe: OCEANIA.\nGràcies famílies per la vostra aportació!!!\nMirau, mirau si els agrada consultar aquests llibres i aprendre d'ells...\njoc de taules\njoc d'ortografia 2\nVisita a la Quely. Sortida 3r trimestre\nHa estat un plaer estar amb tots voltros...fins l'any que ve!!!


marfanta.com: Tortosa rebutjarà la proposta de Pla Hidrològic de l'Ebre perquè no inclou el cabal ecològic consensuat al territori\nTortosa rebutjarà la proposta de Pla Hidrològic de l'Ebre perquè no inclou el cabal ecològic consensuat al territori\nTORTOSA (Baix Ebre).- L'alcalde de Tortosa, el convergent Ferran Bel, ha anunciat que rebutjarà l'informe sobre la proposta de projecte de Pla Hidrològic de l'Ebre (2015-2021) que es debatrà aquest dijous al Consejo del Agua de la Demarcació Hidrogràfica de l'Ebre. Bel, convocat en tant que representant de la Generalitat i com a alcalde, exposarà el rebuig del Govern i el de la majoria d'institucions locals de les Terres de l'Ebre a un Pla que "no té en compte les necessitats de cabal ecològic del riu al tram final". De fet, el Consejo del Agua ha desestimat les propostes de Tortosa, Deltebre i el Consell Comarcal del Baix Ebre a l'entorn d'aquest pla amb arguments "molt poc fonamentats, sobretot pel que fa als cabals", segons Bel. L'alcalde de Tortosa ha manifestat que si aquest informe s'aprova tal i com està previst, l'Ajuntament tortosí "continuarà oposant-se en tots i cadascun dels passos de la tramitació del Pla, tal i com ja va fer en el tràmit del període anterior".\nL'Ajuntament de Tortosa va presentar el passat 30 de juny un conjunt de suggeriments i observacions a la proposta de projecte de revisió del Pla Hidrològic de l'Ebre, als efectes de millorar el règim de cabals previst per al tram final del riu. Aquests suggeriments consisteixen essencialment en donar suport a la proposta de la Comissió per la Sostenibilitat de les Terres de l'Ebre (CSTE), amb el consens de totes les parts, que es recull en el document "Revisió i actualització de la proposta de règim de cabals ecològics al tram final de l'Ebre, delta i estuari".


Relaxi's, no li farà cap mal - Diari de Girona\nRelaxi's, no li farà cap mal\njosep lópez de lerma 12.10.2015 | 07:33\n"Guanyaren els plebiscitaris, però aquests perderen el plebiscit. Fou aquesta la gran troballa del dilluns al matí després d'una nit més il·lusionant per a la majoria dels electors que la nit dels Reis Mags per als infants"\nSi vostè, benvolgut lector, va votar Junts pel Sí, relaxi's, que no li farà cap mal. Entenc perfectament que si va seguir la nit electoral per la doctrinària TV3, vostè se n'anés a dormir molt content i somiés que l'endemà gaudiria de la secessió de Catalunya respecte d'Espanya o, alternativament, que menjaria els torrons nadalencs disposant ja de passaport català i que el primer de gener, com a més tard, els bancs li retallarien un punt o dos dels interessos que ara paga, li seria apujat el salari o bé facturaria més, els hospitals públics buidarien fins al zero els inacabables llistats de cues, la Unió Europea estendria una estora vermella des de Barcelona a Brussel·les, el Banc Central Europeu imprimiria milions d'euros amb els colors de la bandera catalana, tots els aturats tindrien feina, el secretari general de l'ONU rebria l'ambaixador de Catalunya amb honors de cap d'estat, els mercats condonarien el deure públic dels seixanta mil milions d'euros llargs que té Catalunya, Espanya decretaria tres mesos de dol, i, ara sí, per sempre més, la República de Catalunya esdevindria el melic del món sense el permís de la qual la Terra deixaria de girar. Ho entenc perfectament perquè a la ràdio i a la televisió pública d'aquest país s'ofereix propaganda en comptes d'informació. A cop de talonari, naturalment.\nTanmateix, el nostre és un país al qual la Història i els molts déus que ha tingut, la majoria del quals descansen en els núvols enterbolits d'Empúries, li han lliurat una manera peculiar de resoldre les cruïlles que ell mateix crea des del romanticisme místic; és a dir, sense racionalitzar el sentiment. De vegades ho fa amb un "sí, però no" i d'altres ho fa amb un "no, però sí". Per això, aquell sudoku que es va inventar el president de l'autonomia, l'Artur Mas, quan la consulta sobre la permanència de Catalunya a Espanya -la qual mai no tingué lloc tot i que lloc tingui en els annals de la nostra mitologia com a poble, estilogràfica inclosa-, aquell sudoku, dic, mai no es podria resoldre posant a la butlleta un "sí, sí", per la senzilla raó que hauria fet tremolar el comte Guifré el Pilós a la seva tomba. Perquè, en els comptabilitzats mil anys de Catalunya com a nació, dos adverbis afirmatius seguits mai no s'han donat. Com podrien conviure, els adverbis, si hem fet nostra la llegenda d'Ulisses respecte d'Ítaca, la qual el pinta com un cagadubtes incorregible i amb tendències suïcides respecte de les temptacions?\nLes eleccions parlamentàries es varen convertir en un plebiscit sobre si Catalunya havia de fer el salt a Espanya o valia més seguir endormiscant-se amb ella. Així va ser manat pel president Mas i gairebé tothom va obeir les paraules del profeta que pel desert sense oasi ens fa transitar, per a major honor i glòria seva. Tàctica errònia dins una estratègia equivocada.\nEls catalans sortírem a votar com mai abans no ho havien fet i el resultat fou un "sí, però no". Guanyaren els plebiscitaris, però aquests perderen el plebiscit. Fou aquesta la gran troballa del dilluns al matí, després d'una nit més il·lusionant per a la majoria dels electors que la nit dels Reis Mags per als infants. De les urnes sortí una resposta ben catalana que en viacrucis s'ha convertit pels electors del sí: S'ha guanyat, però no.\nCom que el país oficial sempre necessita culpabilitzar un tercer i aquell dia Madrid feia festa, la CUP han estat el boc expiatori. Se'ls demana de tot en nom de la Pàtria. Fins i tot que un parell de diputats es trobin en el quarto de bany en el moment de votar el candidat que proposi el futur president (o presidenta) del Parlament. En nom de la Pàtria se'ls demana que, ni que sigui per uns minuts de res, es reconverteixin en incoherents. Que votin Mas tot i que juraren que no el votarien mai. Els volen demonitzar per ser coherents. Ells seran els irresponsables, els diuen, si el procés acaba com una processó dels meus anys d'infantesa: Anant cadascú cap a casa seva reconfortats amb la pau del Senyor. Sí, relaxi's, perquè sembla que havent guanyat, no ha guanyat, una maledicció més que, com la cançó d'en Jimmy Fontana, gira i gira en l'espai sense fi, aquesta vegada de la CUP, que ha esdevingut determinant. Quin país i quin paisatge!


En dubte els horaris dels Encants del Mercat de Sant Antoni | betevé\nEls paradistes dels Encants de Sant Antoni obriran sis dies per tercera setmana consecutiva des de l'estrena del nou mercat mentre es fa un estudi sobre els resultats\nRedacció | Dilluns, 4 de Juny del 2018, a les 22.54\nDe fet, ja es va fer una votació i el 70 per cent dels paradistes van votar a favor d’obrir quatre dies. En una entrevista al ‘bàsics’, de betevé, el president del Mercat dels Encants de Sant Antoni, Joan Mestre, ha explicat que han augmentat els partidaris de treballar més dies. “Tenim notícia del sondeig que s’ha fet i han pujat bastant els que volen obrir més dies“, ha explicat.\nA l’altra cada de la moneda hi ha paradistes com la Cristina Vilalta, que assegura que no pot treballar tantes hores. “No puc assumir més de 40 hores setmanals, són 11 hores al dia a la parada i quan hi ha horari normal vaig a comprar gènere però si obrim més dies no podré anar-hi”, ha dit. Ha afegit que treballar més de quatre dies li suposa desatendre les seves responsabilitats personals i familiars. La Cristina considera que, sigui com sigui, és una decisió que arriba tard i que fa temps que s’hauria d’haver pres.\nL’Institut Municipal de Mercats ha demanat d’acord amb la Junta de Paradistes dels Encants que obrin sis dies durant una setmana més per recollir més informació. Estan elaborant un informe sobre els resultats d’aquestes primeres setmanes d’activitat. Mentrestant, els paradistes no saben quants dies hauran d’obrir la setmana vinent.\nPer tot plegat hi ha inquietud i dubtes sobre quin serà l’horari definitiu i si s’haurà de tornar a votar. De fet, la Junta de Paradistes té ara mateix sobre la taula una petició d’assemblea per resoldre el debat de manera definitiva.\n— horaris comercials — Mercat de Sant Antoni


Tres ferits de diversa consideració en un xoc frontal entre un cotxe i una furgoneta a l'N-340 a Subirats\nSis dotacions dels Bombers han treballat en l'excarceració de dos dels afectats\nACN Subirats 11-12-2017 17:29 Lectures 6114\nEstat en què han quedat els dos vehicles accidentats a Subirats (Alt Penedès) l'11 de desembre del 2017. Bombers\nDues persones han quedat ferides greus i una tercera menys greu en un xoc frontal entre un cotxe i una furgoneta a l'N-340 a Subirats (Alt Penedès), segons ha informat el Servei Català de Trànsit (SCT). L'avís del sinistre s'ha rebut a les 14.13 hores d'aquest dilluns al quilòmetre 1.224 de l'N-340, a tocar del Coll de la Creu d'Ordal. Com a conseqüència de la topada, els ocupants del turisme han quedat atrapats entre la ferralla del vehicle i han hagut ser excarcerats pels Bombers de la Generalitat, que hi han treballat amb sis dotacions terrestres. Tres patrulles dels Mossos, dues ambulàncies i un helicòpter del Sistema d'Emergències Mèdiques també s'han desplaçat al punt de l'accident, que ha deixat retencions puntuals a la via. Els dos ferits greus han estat traslladats a l'Hospital de Bellvitge mentre que el tercer afectat ha estat evacuat a l'Hospital de Vilafranca del Penedès.\nEs dona la circumstància que mitja hora després s'ha produït un altre sinistre a menys d'un quilòmetre d'aquest punt de l'N-340, amb la sortida de via d'un cotxe. L'accident no ha estat tan greu i només ha deixat un ferit lleu.