El Món | Lorca ens va deixar\n"Un cop enterrats els condicionants de la transició, encara esperem que algú assumeixi alguna responsabilitat"\nEl relator especial sobre la Promoció de la Veritat, la Justícia, la Reparació i les Garanties de no Repetició, Pablo de Greiff, s'esgargamella per recordar que la Guerra Civil i les quatre dècades de dictadura franquista van deixar un “saldo colossal de víctimes de violacions greus dels drets humans i del dret humanitari, incloent-hi execucions, tortura, detencions arbitràries, desaparicions, treball forçat de presos o exili” que no han estat convenientment reparats. L'enviat de l'ONU va viatjar a l'Estat espanyol a principis d'any per reunir-se amb representants governamentals i de la societat civil. Les demolidores vint-i-dues pàgines de l'informe que n'ha fet complementen un estudi recent del Grup de Treball de Desaparicions Forçades, també de l'ONU, que llistava els incompliments espanyols amb les polítiques de memòria i emplaçava igualment el govern espanyol a fer els deures.\nPerò no ho digueu gaire fort. No pertorbeu la pau de la Moncloa, que prou feina tenen amb l'anhelada recuperació econòmica i el “desafío secesionista”. Tant se val que el relator de l'ONU alerti que la delegació de les exhumacions a les víctimes i a les associacions fa que el govern espanyol se'n distanciï encara més i complica l'homologació i el reconeixement de la veritat, però ja sabeu que són coses del passat i el més important és el futur que vindrà. Pablo de Greiff assenyala que les interpretacions restrictives de la llei d'amnistia del 1977 i del principi de legalitat dificulten qualsevol tipus d'investigació. És més, adverteix que l'Estat espanyol ha de complir els compromisos internacionals subscrits. També li recorda que està obligat a col·laborar amb la justícia argentina. ERC va incloure en la causa l'afusellament del president Lluís Companys, l'únic president escollit democràticament que ha estat executat a Europa.\nL'informe que hauria d'avergonyir Rajoy troba insuficient l'educació sobre aquest tema a les escoles i denuncia la tendència a coresponsabilitzar els dos bàndols de la guerra, equiparant un aixecament militar amb la legitimitat d'un règim democràtic. Sosté que els jutges, els cossos policials i els militars estan poc formats sobre les greus violacions dels drets humans produïdes. Tota una advertència internacional. Però tal dia farà un any. Deixem la guerra i el franquisme en pau i centrem-nos en la poesia. Com va escriure RTVE a Twitter i ha recollit algun documentat llibre de text, sabeu que ha fet 78 anys que Federico García Lorca “ens va deixar” un 18 d'agost qualsevol, oi?


Un relat d'Edurad Delgado dels primers 20 anys de polítiques públiques de la cultura a Catalunya | Interacció\nInici Apunts Un relat d'Edurad Delgado dels primers 20 anys de polítiques públiques de la cultura a Catalunya\nPublicat per Centre d'Informació i Documentació el 04/11/2015 - 16:42 | Última modificació: 06/11/2015 - 17:33\n«La història de les polítiques culturals a Catalunya encara s’ha d’escriure i no és feina fàcil (....) Aquest buit historiogràfic no ens ha d’estranyar, ja que en un país comandat intel·lectualment per literats i historiadors de la política, l’anàlisi cultural no ha estat indispensable, una anàlisi que seria necessàriament crítica i refractària amb els mites més ornats de la nostra cosmogonia nacional. Però si superem aquests inconvenients tàctics, la historiografia de les polítiques culturals pot oferir un panorama ple de llum que a la llarga tinguin un efecte encoratjador de cara a l’avenir\nPerò la deserció acadèmica no acaba en la historiografia. Els estudis jurídics, econòmics i socioantropològics de les polítiques i la governabilitat cultural han estat molt per sota de les necessitats del país. Les raons són complexes i caldria demanar-les, en primer lloc, als estaments universitaris. En algunos casos, acadèmics i intel·lectuals de supòsit han manifestat el seu antagonisme polític a la noció de polítiques culturals. “Em sona a Goebbels” m’ha botxinat en diverses ocasions un conegut catedràtic. En altres, s’ha volgut reduir l’interès al d’un apèndix esporàdic de les “polítiques públiques”.\nEn el món més convencional de les ciències socials, les polítiques culturals han merescut l’atenció de sociòlegs, antropòlegs i psicòlegs socials com una mena de corriol ocasional que es pren per retornar al camí ral dels estudis sobre nacionalisme, societat civil o estructura social. Els analistes de l’art han manifestat també la seva hostilitat als estudis sobre polítiques i gestió pública de la cultura, sovint en nom d’un posicionament basista en favor dels creadors. El que és pitjor, sovint hem vist aprenents d’acadèmics que sense tenir experiència de gestió cultural o de disseny i implementació de polítiques públiques han esdevingut professors d’aquestes matèries en cursos de tercer cicle (..) cursos d’aquest nivell a Catalunya conduïts per docents sense experiència professional ni recerca en el sector.»\nMés endavant, l'Eduard ens relata aspectes dels primers 20 anys de polítiques públiques de la cultura a Catalunya amb aquestes opinions:\n« La primera etapa va ser la lluita contra els models institucionals externs (1979-1985 aproximadament). Només els qui van viure la transició recordaran els intents de situar la política cultural a Catalunya damunt de vies homologades a altres països amb connivències de mala informació o d’oportunisme polític. (...) [un exemple:] l’intent de subordinar la política cultural local a les àrees de Joventut. D’aquí el conflicte entre els qui donaven suport als models d’animació cultural a la francesa (Maisons de la Jeunesse et de la Culture) enfrontats als qui defensàvem models més eclèctics i professionalistes sota l’epigraf de la gestió cultural. L’hegemonia de les àrees de Joventut en els nous Ajuntaments va relegar la cultura a un paper miserable fins ben entrats els anys 80. Aquestes àrees de Joventut no eren del tot indiferents al fet que moviments francesos d’animació cultural desembarcaven a Catalunya amb la intenció de crear les seves sucursals: Féderation Léo Lagrange, Peuple et Culture i altres moviments»\n«els Jocs Olímpics de Barcelona van tenir efectes culturals negatius. No solament no van impulsar cap centralitat cultural amb efectes perpetuadors sinó que l’establiment de l’Olimpíada Cultural va ofegar iniciatives incipients que existien fins al 1988. L’OC va acaparar recursos, va escombrar projectes (com el Festival de Tardor de Barcelona) i deixà només una polseguera indefinida que la Història ha fet desaparèixer. Potser, comptat i debatut, va deixar un mal model.»\nEduard Delgado (2001) «Per un Consell català de cooperació cultural» Karis, núm. 11 (desembre). p.87-98\nhistòria, polítiques públiques, #interaccio15, panorama, sistema cultural, #interaccio15_E0\nRelat del Blog "Públics culturals" d'Interacció 15


Ràdio Associació de Catalunya – Les televisions van multiplicar per 15 les hores dedicades a la final del mundial de futbol femení\nL’esport femení està començant a ser objecte d’interès de les plataformes audiovisuals i, en conseqüència, del televident. O a l’inrevés. Sigui com sigui, les dades d’audiència del Mundial de Futbol Femení d’aquest estiu a França presenten un indicador molt positiu, cosa a la qual ha ajudat el paper de les televisions que, per exemple, han multiplicat per 15 les hores d’emissió dedicades a la final del mundial respecte a la del 2015.\nEn total, les hores dedicades a la final del Mundial de Futbol femení 2019 van ser 15,1 milions d’hores vistes. L’any 2015 en van ser 1 milió. Cal destacar les xifres dels Paísos Baixos -que jugava la final davant els Estats Units- amb un 88% de share i una audiència màxima de 6,3 milions de persones.\nLa UER (Unió Europea de Radiodifusió) oferia informació de l’esdeveniment a través del portal Eurovision Sport. Els usuaris hi van passar un promig de 24 minuts connectats, dels quals un 32% eren dones, i el 55% menors de 34 anys.


MONOGRÀFIC: TALLER AUTOBIOGRÀFIC DE CÒMIC AMB HUMOR — Centre Cívic Can Verdaguer\nMONOGRÀFIC: TALLER AUTOBIOGRÀFIC DE CÒMIC AMB HUMOR\nDimecres 26 de maig a les 18:30 h\nA càrrec d’Héctor Màrquez, tallerista de còmic\nObservacions: segons les restriccions per la covid que hi hagi. el taller serà impartit en línia o presencialment; demaneu informació quan feu la inscripció.\nIntroducció a l’humor gràfic a partir de vivències autobiogràfiques, a partir de les quals ens crearem la nostra caricatura que utilitzarem en la tira còmica. Pensa una idea divertida o còmica que t’hagi passat recentment i la traslladarem al còmic.


La veritat sobre el sistema de pensions - 11ONZE\nLa veritat sobre el sistema de pensions\n29 Nov, 20214min lectura\nÉs sostenible el sistema de pensions? Com hauria de canviar la seguretat social per poder suportar l’envelliment de la població? Podem confiar que l’Estat seguirà pagant les pensions? És bona idea dependre de la decisió del govern de torn? Tot plegat ho respon el catedràtic d’Ecomomia Política Jesús Huerta de Soto a la sèrie documental ‘Ni justicia ni social’.\nA 11Onze la nostra voluntat és apropar el coneixement econòmic a la població perquè tothom sigui conscient del que passa i pugui pensar què cal fer. Aquest dimarts, us recomanem una producció que Value School ha estrenat recentment. Es tracta de la sèrie documental ‘Ni justicia ni social’, dirigida per Jesús Huerta de Soto, catedràtic d’Economia Política de la Universitat Rey Juan Carlos de Madrid.\nDependre de l’Estat\nEl sistema de pensions públiques el va crear Otto von Bismarck, pare de l’Alemanya moderna i el seu primer canceller. L’any 1889 va fundar el primer sistema de jubilacions de la història. I ho va fer per motius polítics. En aquell moment, necessitava aturar l’avenç del socialisme i, amb aquesta mesura es va guanyar el favor dels treballadors. Aleshores, Bismarck tenia un objectiu claríssim a llarg termini: fer que els ciutadans fossin dependents de l’Estat.\nAquella mesura política va fer fortuna i es va escampar pel món. El 1935 el president dels Estats Units, Franklin Delano Roosevelt (el pare del ‘New Deal’) va crear la Seguretat Social moderna. Apostava per un sistema de pensions de repartiment, no de capitalització. Quina diferència hi ha? El sistema de capitalització fa que cada treballador aparti una part del seu sou de manera nominal i la recuperi en jubilar-se. Com una mena de pla de pensions públic: et generes la teva pròpia pensió.\nEn canvi, el sistema de repartiment aposta perquè siguin els treballadors actuals els que paguin les pensions actuals. És a dir, l’Estat té una entrada i una sortida de diners. Això, el 1935, no era problema perquè als Estats Units hi havia 52 treballadors per cada jubilat. Actualment, però, la mitjana europea i nord-americana és de dos treballadors per cada jubilat. I, per tant, el sistema s’enfonsa. Més encara si es té en compte que les pensions són superiors als salaris dels treballadors. Això vol dir que mantenir el sistema de pensions actual suposa destruir l’estalvi i, per tant, la capacitat econòmica dels treballadors.\nPerò el sistema de repartiment de pensions té el problema que crea dependència per part dels treballadors quan es jubilen. S’ha destruït l’estalvi, perquè no tenen capacitat d’estalviar i perquè, a més, es refien que l’Estat els pagarà una pensió. En l’actualitat, el 70% dels jubilats espanyols depenen de la seva pensió. Aleshores què cal fer?\nRecuperar el model de la Segona República\nA Espanya, abans del cop d’Estat que va dur a la Guerra Civil i la dictadura, ja existia el que s’anomenava “Régimen de capitalización en el retiro obrero”. És a dir, un sistema de capitalització nominal per als treballadors. Franco va apostar pel sistema de repartiment i ho va fer, evidentment, gastant els diners acumulats pel sistema de capitalització. Allò el va fer molt popular, però acabava d’hipotecar el futur de les pensions.\nEn aquest capítol de ‘Ni justicia ni social’, Huerta de Soto aposta per tornar al sistema de capitalització de pensions. I troba una manera per evitar que el canvi d’un sistema a l’altre impacti directament en el deute públic. Un joc de mans econòmic que depèn exclusivament de canviar el sistema financer. Novament, la banca privada està al mig del problema, però amb polítics valents també podria estar a mig camí de la solució.\nCapítol 1 de ‘Ni justicia ni social’. Les pensions.\n“Per pagar les pensions cal estalvi i comunitat”\nEl govern espanyol ha arribat a un acord amb els sindicats per\nEl Govern ha aprovat amb data 24 d’agost de 2021 una primera\nUna vellesa activa, la clau de la saviesa\nQui ha dit que fer-se gran impliqui renunciar a viure\nfebrer 4, 2022 at 10:27 pm\ndesembre 7, 2021 at 9:49 pm\nAntigament en la comunitat els savis triaven el millor, caçador pescador constructor, per lidera el grup i quan sortia un de millor feien el canvi. En algun moment els triats van veure perillar el seu estatus i van decidir auto proclamar-se els millors o hereus dels millors per mantenir-se al estatus més alt. Necessitem recuperar la informació i poder tornar a triar els millors. En el sistema actual necessitem els millors honestos i valents, per prendre bones decisions. Moltes gràcies per la feina pedagògica.\ndesembre 8, 2021 at 8:45 am\nGràcies per la teva aportació, Pere! Gràcies per enriquir la nostra comunitat i compartir coneixements, ens agrada poder aprendre coses noves cada dia. Ens seguim veient a La Plaça!\ndesembre 2, 2021 at 5:42 pm\nA veure com acabarem. La resposta dels polítics tindrà molt a veure amb la solució ja que els salaris baixos impedeixen l’estalvi a molts treballadors\ndesembre 2, 2021 at 6:24 pm\nTens tota la raó, Francesc. Esperem que tard o d’hora acabi bé.\ndesembre 2, 2021 at 4:48 pm\nHi ha coses que no diu el video. Hi havien 60 mil milions d’euros que en Rajoy va treure de la seguretat social per pagar la deuta pública. Deuta que era privada i que en Zapatero va fer pública. Tampoc diu que l’agost de 2011 es van ajuntar tots dos (quan tothom estava de vacances), per canviar la Constitució i a on deia que la major part dels diners havien d’anar destinats a temes socials, passava a dir que la major part dels diners havien d’anar a pagar el deute públic. Deute dels bancs que hem de pagar nosaltres.\nTampoc diuen que de 38 milions d’espanyols hem passat a ser-ne 47 i mig perque han vingut molts inmigrants que també cotitzen a la seguretat social. Algú ho havia de dir.\ndesembre 2, 2021 at 5:01 pm\nGràcies per la teva reflexió, Jordi, i per complementar brillantment aquesta informació. És així com ha de ser, que tots els membres de la comunitat compartim coneixement i aprenem plegats.\nnovembre 30, 2021 at 2:54 pm\nEs ka mateixa trampa que les pagues extraordinaries,ja t’ho guardo jo tu no ets capaç d’estalviar i et quedaras sense vaxances,sense pagar renda i sense nadals\nI de mentre ho te l’estat ,quina vergonya de pais\ndesembre 2, 2021 at 10:58 am\nMalauradament, ja saps com fan funcionar les coses els que tenen poder de decisió sobre nosaltres. Primer s’arreglen les coses per ells, només faltaria, s’apugen el sou amb els diners públics, cobren dietes que no passen per renda, aquestes dietes també les cobren encara que no les necessitin…, i moltes coses més, i després t’enganyen impunement i fan servir el fons de les pensions per rescatar a la banca tradicional, vergonyós. Moltes gràcies pel teu comentari, Alícia!!!\nnovembre 30, 2021 at 1:12 am\nEl panorama espanyol és desolador.\nBenvingut 11Onze. Benvinguda comunitat. Encara som a temps de fugir-ne\nConvençuda de que a l´estat no se li ha de donar res voluntàriament. Els autònoms que tenen la possibilitat de cotitzar un mínim i un màxim més val que dediquin els diners a estalviar de la manera que creguin convenient. Ni un euro a les arques de l’estat si no t’hi obliguen.\nnovembre 30, 2021 at 4:54 am\nExacte Mercè, ens toca canviar el sistema financer, tant sí com no! Ens seguim veient a La Plaça.\nnovembre 29, 2021 at 10:25 pm\nnovembre 30, 2021 at 4:43 am


ETA avisa la burgesia basca amb una atemptat amb cotxe bomba a Getxo\n29 setembre 2020 05:55\nLa banda advertí quinze minuts abans de l'explosió, cosa que evità que hi hagués morts\nEstat en què va quedar el cotxe bomba.\nL'organització armada ETA atacà la burgesia basca en cometre la matinada d'ahir un espectacular atemptat amb cotxe-bomba amb 50 quilògrams d'explosius a Las Arenas, barri residencial que pren part del sector de Neguri, a Getxo, prop de Bilbao. L'explosió, de gran potència, provocà danys en els edificis veïns i causà ferides lleus a tres persones. La banda avisà de l'atemptat quinze minuts abans a la DYA i al diari Gara.\nAra les forces de seguretat hauran d'investigar a què es deu que la banda terrorista ETA avisàs que havia col·locat aquell cotxe bomba i conèixer si aquell avís es deu a una errada en l'objectiu contra qui anava dirigit, per la qual cosa voldria desfer-se del cotxe-bomba, o si es deu a qualsevol altra circumstància. L'explosió, provocada per un vehicle Mercedes blanc, matrícula francesa, no causà víctimes mortals, encara que sí tres ferits de caràcter lleu, dues dones i un nin. Segons sembla, la DYA i el diari Gara van rebre a les 00.10 hores una trucada d'una persona avisant que anava a explotar un cotxe-bomba al carrer Manuel María Smith, número 22, de Guetxo.\nPosteriorment, la Policia Municipal es va traslladar al lloc dels fets, on va acordonar la zona, després de comprovar l'existència del cotxe-bomba, moments en què va explotar l'artefacte, sense que causàs víctimes mortals. El cotxe-bomba va explotar a les 00.25 hores, fet que causà nombrosos desperfectes als habitatge i cotxes pròxims. Testimonis presencials van assenyalar que van sentir una forta explosió que va produir una gran fumera a la zona, on resideix la família de Cosme Delclaux, darrer segrestat per la banda ETA, i van confirmar que les forces de seguretat havien avisat amb antelació de la possible explosió i havien acordonat la zona.


Esdeveniments for 4 octubre, 2019 | El Culturista\nAgenda del Friday 04/10/2019\nEls carrers de Sarrià s’engalanen de festa durant més d’una setmana amb activitats a l’inici del mes d’octubre per a tots els públics, gustos i edats. La Batalla per Sarrià, els gegants, els castells, les cercaviles, les sardanes, les havaneres i el correfoc acompanyen altres clàssics, com ara la botifarrada centenària que ofereix el Mercat de […]\nQuan: Del 4 al 13 d'octubre\nOn: Barri de Sarrià (Districte de Sarrià-Sant Gervasi)\nDel 4 al 13 d’octubre de 2019 se celebra la Festa Major de les Corts. Una festa oberta a tothom, veïns i veïnes del districte i ciutadans de tot el territori. Una celebració que recull les tradicions més significatives des de fa més de dos-cents anys i, alhora, incorpora activitats relacionades amb el lleure i […]\nStrict Minimum és una obra unipersonal que utilitza el cos com a única escenografia. Es crea una relació entre la titellaire i el seu titella que recorre les etapes més importants de la vida. Imaginació, sensibilitat, enginy i humor es troben en un punt d’equilibri entre teatre, manipulació i expressió corporal. Un homenatge a la […]\nQuan: Del 4 al 6 d'octubre. Diferents horaris\nAl país de la Bona Son tothom dorm excepte la filla del rei. Dorm i somia. Somia i dorm. Però la filla del rei no pot dormir, perquè els seus somnis són malsons. I el rei no sap què fer per calmar la princesa Dormissona. I busca remeis i no els troba. I emprèn un […]\nEts especial és el tercer disc de Landry i el primer que incorpora composicions pròpies, temes com Ets especial, que Landry va escriure en homenatge al seu cosí, que té una discapacitat i és campió olímpic de bàsquet; o “Perret” dedicada a aquest gos tan rumber i ventilat que, a més de cançó, també és un dibuix de […]\nQuan: Tots els divendres a partir de les 17.30 del 4 d'octubre al 27 de desembre\nTaller de construcció d'una nau espacial\nDe la mà de “Xirriquiteula Teatre” aprendrem a construir una nau espacial amb material reciclat, vine i prepara’t per viatjar amb ella… hasta el infinito y mas allá!\nQuan: 4 d'octubre de 17.30 a 19.00\nSac de rondalles – Biblioteca Montbau-Albert Pérez Baró\n“L’armariet de colors”, càrrec de Santi Rovira. Un armari abandonat i oblidat enmig de la ciutat esdevé un cau de sorpreses. Imaginació, música i narració al servei dels més petits de la casa.\nSac de rondalles – Biblioteca Xavier Benguerel\n“Contes a bocafoscant”, a càrrec de Noemí Caballer. Quan es comença a fer fosc al Pallars s’encenen les històries, contes que han passat de boca en boca, de padrins a néts. Coneixereu paraules noves. Sabeu que al Pallars dels “petons” en diem “potxons”, i de les “papallones” en diem “volianes”?\nQuan: 4 d'octubre a les 18.00\nPreu: Gratuït. Es repartiran números 30 minuts abans de començar l’activitat des del taulell d’infantil fins omplir la capacitat de la sala d’actes\nSac de rondalles – Biblioteca Clarà\n“Als núvols”, a càrrec de Montse Panero. El Gegant Campelant s’havia construït una casa entre els núvols. Estava cansat de la Terra perquè sempre se sentia observat. Això sí, trobava a faltar els seus amics.


La Policia Local premia els treballs periodístics que divulguen el valor de la mediació per resoldre conflictes\nLa regidora Anaïs Menguzzato ha lliurat els premis a l'hemicicle municipal\nLa Policia Local ha visibilitzat una de les seues prioritats, que és garantir la convivència ciutadana, amb la segona edició dels Premis Periodístics que hui s’han lliurat a l’Hemicicle de l’Ajuntament. Estos guardons enguany s’han convocat per a reconèixer els treballs publicats als mitjans de comunicació que han contribuït a sensibilitzar, conscienciar i informar la ciutadania sobre el valor de la convivència i sobre els mètodes alternatius per a la resolució de conflictes durant l’últim any. El Jurat ha destacat el reportatge de Maria Fuster sobre la mediació policial en les Falles i un article d’Alberto Caparrós sobre els xiquets d'un barri valencià que senyalitzen els excrements de gos per a conscienciar als amos.\nLa regidora de Protecció Ciutadana, Anaïs Menguzzato, ha participat hui en el lliurament d’estos premis que, segons les seues paraules, han donat a conéixer altres servicis que ofereix la Policia Local com la mediació, “un dels instruments més eficaços per a la resolució dels problemes que es generen a la ciutat”.\nAnaïs Menguzzato ha recordat que l’any passat estos guardons estigueren dedicats a difondre el treball que la Policia Local desenvolupa per combatre la violència de gènere, “que continua sent una prioritat de l’actual equip de govern municipal”. Tot seguit, ha memorat la qualitat dels 15 treballs que es varen presentar, “que també ha caracteritzat els 21 reportatges (sis més que en l’anterior convocatòria) que han participat en la present edició.\n“Al Jurat l’han arribat reportatges sobre els problemes de convivència que genera el soroll, el botellot, la crema de la palla de l’arròs, els excrements dels animals al carrer, el trànsit i els conflictes entre vianants i ciclistes, i les falles. Tot un grapat d’asssumptes que reflecteixen els problemes que sorgeixen al carrer”, ha manifestat la regidora.\nEntre estos treballs, el Jurat ha destacat la visió global del reportatge televisiu de Maria Fuster que va emetre el programa “Más vale tarde” de La Sexta el passat mes de març. Este treball mostrava “la imatge de proximitat” de la policia, i es feia ressò del nou mètode alternatiu que utilitza per a resoldre, anomenat Mediació policial Exprés, un servici municipal que, segons ha manifestat la periodista premiada, “també es digne de ser reconegut perquè busca una solució ràpida per a conflictes que precisen una resolució immediata com és el cas dels conflictes que sorgeixen entre agrupacions falleres, ciutadania i propietaris d’establiments comercials”.\nD’altra banda, el Jurat ha destacat l’article d’Alberto Caparrós que, publicat pel diari ABC al mes de maig, mostra “la importància de treballar en xarxa entre les institucions públiques, la societat civil, l’àmbit educatiu i la resta d’actors implicats en els barris de la ciutat”. El periodista, que ha manifestat ui el seu compromís de continuar informant de l’actualitat de la ciutat, va narrar l’exemple concret d’una iniciativa comunitària, “referent de bones pràctiques” com ara la tasca de sensibilització que duen a terme els xiquets perquè els amos de gossos es façan carrec dels excrements dels animals.\nEn la mateixia linia, la regidora Anaïs Menguzzato, que ha recordat que l’Ajuntament treballa en la nova ordenança de convivència per a la ciutat, ha destacat que, tot i que València és segura, com qualsevol gran ciuta té problemes de convivència i per això “és d’agrair l’esforç de tots los profesionales que han participat en esta iniciativa per a plasmar els esmentats conflictes”.


Responsables del bloqueig... i un altre cop candidats | NacióDigital\nper Joan Serra Carné , 18 de setembre de 2019 a les 19:34 |\n"Ha estat impossible complir amb el mandat electoral. Ho he intentat tot, però ens ho han fet impossible". Pedro Sánchez va utilitzar la compareixença a la Moncloa de dimarts al vespre per presentar-se com a víctima del bloqueig i responsabilitzar els seus adversaris, a esquerra i a dreta, de la repetició electoral. L'aparició del líder del PSOE, després que el rei Felip VI certifiqués que el candidat no reunia els suports suficients per ser investit, va ser el primer acte de precampanya camí de les eleccions del 10 de novembre. N'hi haurà més. La lluita pel relat de qui és culpable de l'atzucac tindrà els mateixos protagonistes. Sánchez, Pablo Casado, Albert Rivera i Pablo Iglesias repetiran com a caps de llista. La pregunta pertinent és si seran capaços de desbloquejar Espanya els mateixos líders que no s'han sabut posar d'acord fins ara.\nPedro Sánchez: camaleó\nSánchez va guanyar clarament les eleccions del 28 d'abril, però els electors també li van fer un encàrrec: havia de buscar suports per governar. El president espanyol en funcions no ha sabut o no ha volgut atendre el mandat. Per fer possible un govern en solitari ha preferit arriscar-se a nova cita amb les urnes. El PSOE insisteix que l'objectiu és un govern estable per atendre tres desafiaments -la sentència del Suprem al judici del procés, la consumació d'un Brexit dur i la desacceleració de l'economia-, però darrere afloren interessos de candidat i de partit. El candidat és més culpable avui que al juliol. Ha actuat pensant en tenir millors cartes.\nQui és realment Sánchez? Segurament, un president disposat a retenir la Moncloa a qualsevol preu. Si fa falta, repetint eleccions. I el pacte d'esquerres ja no serà la seva prioritat després del 10-N\nEl fracàs de la investidura ha fet aparèixer el Sánchez més tàctic. Hi va haver un Sánchez arribista -el que va pactar amb Susana Díaz per arribar a dalt de tot per després enfrontar-s'hi-; un Sánchez enfrontat als grans poders que semblava albirar un nou PSOE; un Sánchez enemistat amb la vella guàrdia del partit que reivindicava l'Espanya plurinacional per convèncer la militància socialista per ser tornar a ser secretari general; un Sánchez que pactava amb Podem per dessagnar un PP embrutat per la corrupció; un Sánchez decidit a entendre's amb Ciutadans per desgastar Iglesias; i també un Sánchez contemporitzador per ocupar el carril del centre, avui dialogant amb l'independentisme i demà decidit a brandar el 155. Qui és realment Sánchez? Segurament, un president disposat a retenir la Moncloa a qualsevol preu. Si fa falta, repetint eleccions. I el pacte d'esquerres ja no serà la seva prioritat després del 10-N. Podem hauria d'estar molt dèbil per plantejar-s'ho.\nPablo Casado: renascut\nLa patacada del líder del PP en els darrers comicis va ser sonada. Va perdre la batalla amb el PSOE amb claredat, va fer retrocedir les sigles populars fins als 66 diputats -amb Ciutadans trepitjant-li els talons (57)- i va desdibuixar el discurs del partit, tan condicionat per la irrupció de Vox que fins i tot es va fer un garbuix amb el vocabulari emprat per combatre la violència masclista. Casado estava obligat a rectificar el rumb immediatament per no sucumbir a les eleccions municipals i autonòmiques. I ho va fer. Després del cicle electoral tancat el mes de maig, va salvar els mobles. La presidència i l'alcaldia de Madrid, sumades al govern d'Andalusia, van esmorteir el cop.\nContinua sense fer concessions a l'etapa Rajoy i no ha renunciat als postulats més conservadors -té Cayetana Álvarez de Toledo de portaveu-, però el desacord de la investidura li ha concedit una segona oportunitat\nEl discurs de Casado també va orientar-se per sobreviure a les negociacions de la investidura. Va adoptar un discret segon pla en l'estrena del Congrés, marcada per la presència dels presos polítics, i va mesurar les intervencions per deixar en mans de Rivera el llenguatge bel·licós i, de Vox, el més histriònic.\nMostrant-se inflexible a l'hora de negociar l'abstenció amb Sánchez, però mantenint-hi un contacte respectuós, Casado ha aconseguit arribar fresc al setembre. Continua sense fer concessions a l'etapa Rajoy i no ha renunciat als postulats més conservadors -l'elecció de Cayetana Álvarez de Toledo com a portaveu del Congrés n'és l'exemple més clar-, però el desacord de la investidura li ha concedit una segona oportunitat. Ha renascut i intentarà que el moviment de Sánchez no li surti de franc, tal com l'ha advertit.\nEls candidats dels quatre partits principals a les eleccions espanyoles del 28-A Foto: RTVE\nAlbert Rivera: calculador\nEl Ciutadans d'Albert Rivera ja no és un partit de centre. És una força de dretes, que busca el sorpasso al PP mentre hi governa en executius autonòmics i s'embruta les mans amb pactes amb l'extrema dreta, fins al punt que ja no és reconeixible per als seus fundadors ni figures moderades. D'aquí la contestació interna i la fuga de noms propis, que van posar contra les cordes el president taronja fins que no va controlar la situació amb la força dels afins. Rivera ha estat inflexible a la interna i no ha abandonat el discurs electoralista al Congrés. Les aparicions en el debat d'investidura de juliol van sintetitzar el que es veurà en la campanya electoral.\nL'aposta de Rivera és arriscada: necessita millorar resultats el 10-N o participar de la governabilitat d'Espanya. Si no passen cap de les dues coses, pot tenir els dies comptats\nA Rivera li ha costat veure que el seu immobilisme el podria castigar. De fet, ha reaccionat en temps de descompte. Per això, pensant altre cop en el possible desgast electoral i observant el paper central d'Unides Podem, el líder de Ciutadans va irrompre dilluns amb una proposta d'última, carregada de condicionants en relació a Catalunya. Al PSOE li era impossible obrir una negociació amb èxit i Rivera tampoc ho pretenia. Només volia aparèixer com a facilitador d'un pacte per mostrar que s'havia mogut, tot esquivant l'etiqueta d'intransigent. Preparava el terreny per a la campanya. D'aquí que hagi presentat Sánchez com "el problema" d'Espanya hores després d'oferir una entesa. A la sala de màquines de Ciutadans prima el càlcul. Ara bé, l'aposta és arriscada: necessita millorar resultats el 10-N o participar de la governabilitat d'Espanya. Si no passen cap de les dues coses, pot tenir els dies comptats.\nPablo Iglesias: negociador\nLa falta de sintonia amb Sánchez, sumada a la rivalitat electoral, explica el desacord entre els dos grans partits de l'esquerra espanyola. Podem va néixer amb l'objectiu d'esberlar el bipartidisme per l'esquerra i el PSOE sempre ha percebut el partit d'Iglesias com una amenaça. Els socialistes voldrien que Unides Podem fos un simple actor subaltern, una mera crossa que contribuís a garantir la majoria parlamentària. La convivència en plans d'igualtat no encaixa en els esquemes d'una generació de quadres, en el qual s'hi inclou Sánchez, que veuen la formació morada com un adversari que cal mirar de reüll.\nEls socialistes voldrien que Unides Podem fos un simple actor subaltern, una mera crossa que contribuís a garantir la majoria parlamentària. D'aquí el desacord\nTot i ser conscient d'aquest esquema, Iglesias va prendre riscos. Després de salvar els resultats del 28 d'abril remuntant a les enquestes, va orientar l'estratègia a entrar al govern. La insistència en l'executiu de coalició li podria haver costat cara per les dissonàncies internes -notòries quan el juliol va fracassar la investidura- i la percepció que era el responsable del bloqueig. Però l'última proposta de sortir de l'executiu després del primer any de legislatura i garantir igualment l'aprovació dels pressupostos -rebutjada també pel PSOE- va permetre-li recuperar el relat davant un Sánchez decidit a forçar eleccions.\nIglesias ha hagut d'atendre les veus internes que li demanaven corregir la negociació, però ha aconseguit unitat d'acció a Unides Podem. No s'han evidenciat esquerdes rellevants. Potser per això es va sentir refermat per advertir aquest dimarts al president espanyol en funcions que estava "menyspreant la democràcia". Podem, però, es juga el pa en els pròxims comicis. Un mal resultat d'Iglesias, pendent encara de si Íñigo Errejón fa moviments, faria que el debat intern s'agités.\nTots quatre candidats, amb les motxilles que carreguen, tornaran a reclamar la confiança dels espanyols el 10 de novembre. Els responsables del bloqueig es postulen com a solució quan, fins ara, han estat la base del problema.\nEleccions espanyoles 10-N, Imperdibles, Les anàlisis de NacióDigital, Política, Albert Rivera, Pablo Iglesias, Pablo Casado, Pedro Sánchez, bloqueig, candidats, Eleccions espanyoles 2019, 10-N\nPer Lea. el 20 de setembre de 2019 a les 14:29\nRetalls, nyap i pastitx, pedaços, embuts i pegats, tot funciona a pegats, què carnestoltes, què sidral, vagi nyap que hi ha. Fes el fre, Madaleno, que em trepitges el terreny, equilibris i piruetes al so d'una pandereta. Coyunturo i estructuro pa'luego portar-me un duro, i el paràsit pelele es fa l'amo de la tele. El nu prohibit, els nadons neixen vestits, Dit Gratias per la gràcia de la il·lustre dedocracia. És molt més convenient ésser de Déu de ser decent, valgui endoll per talent i a viure tots del conte. Aquí el qual no corre, vola, encara que al proïsme li faci mal, dòlar sant en els missals compra pecats mortals. Parers contrastats, Rex, Corones o Ducados, tu et associes, jo em associo i augmentem el negoci. Ets maco i amb diners, quant heretes, Baldomero, al pa vi, al vi, coca, confondre és el que importa. Al·leluia, Al·leluia, cadascun amb la seva, i aquí va la moralina: ves per.


Reciplasa aprova un pressupost de 17,2 milions d'euros amb més de 8 milions d'inversió per a millorar la planta | Castelló Extra\nEl consell d’administració de Reciplasa celebrat en el Menador de Castelló ha aprovat uns pressupostos de 17,2 milions d’euros per al pròxim exercici del 2022. L’empresa pública que gestiona els residus urbans de la zona centre de la província de Castelló comptarà entre aquests comptes amb més de huit milions per a la millora de la planta de tractament que disposa en el terme municipal d’Onda. El president de Reciplasa, Ignasi Garcia, destaca que aquestes inversions “de huit milions i mig d’euros que es destinaran a millorar els túnels de fermentació de la matèria orgànica. El nostre objectiu és millorar la nostra planta per a aconseguir que els residus que generen els nostres pobles i ciutats, en lloc d’acabar soterrats en un abocador durant anys i anys, puguen ser revalorats i tornen a ser productius en una economia circular que és la millor manera de tindre un planeta sostenible”.\nGarcia indica que les inversions que ha iniciat Reciplasa per a millorar les seues instal·lacions amb la instal·lació de separadors balístics i òptics entre altres coses continuaran executant-se durant este 2022 i seran molt importants per a modernitzar la gestió dels residus i adaptar-la a les més exigents normatives europees. “Estem fent un esforç per a optimitzar al màxim els recursos econòmics i ecològics dels quals disposem i la idea de l’empresa pública és continuar treballant en eixa direcció, per això, el nostre Projecte de Gestió contempla fins a 40 milions d’euros en millores que s’aniran executant en els pròxims anys”, argumenta el president de Reciplasa.\nQuant als cànons que cobra Reciplasa als Ajuntaments per aquesta gestió dels residus als diferents municipis, el consell d’administració ha decidit mantindre la pujada del 3% en el cànon de tractament que es va acordar fa huit anys per a sufragar les inversions anteriorment explicades i aplicar tan sols l’IPC a tots els altres quant a la quantia que es paga en este 2021.


Les infermeres estomaterapeutes del Parc Taulí i un pacient protagonitzen “Herois i Heroïnes”, la primera exposició itinerant sobre ostomia | Ràdio Sabadell\nLes infermeres estomaterapeutes del Parc Taulí i un pacient protagonitzen …\nL'exposició es podrà veure fins el 26 de febrer al vestíbul de l'edifici Taulí | Parc Taulí\n14.02.2020 19:14 Serveis Informatius\nLes infermeres estomaterapeutes del Parc Taulí i un pacient protagonitzen “Herois i Heroïnes”, la primera exposició itinerant sobre ostomia\nL'ostomia és una intervenció quirúrgica que consisteix a exterioritzar una part de l'intestí perquè el pacient pugui eliminar tots els residus a través d'una bossa. L'exposició fotogràfica, que s'emmarca dins el projecte HUMANIZACCIÓN, mostra 14 històries diferents amb la finalitat de donar visibilitat i humanitzar l'atenció sanitària en ostomia.\nLa mostra es podrà veure fins el 26 de febrer al vestíbul de l'edifici Taulí. L'exposició té una doble funció, tal com ha explicat el President del Parc Taulí, Modesto Custodio: “És un homenatge als pacients que conviuen amb una ostomia i també a les persones que es cuiden d'ells: les infermeres”.\nCarmen del Pino, estomaterapeuta de l'Hospital Parc Taulí i protagonista de l'exposició, ha explicat que “tots els pacients tenen en comú una cosa molt important: poder de resiliència per recuperar-se i treure els seus propis recursos per tenir una vida de qualitat”. Del Pino afirma que la seva funció com a estomaterapeutes és la d'ajudar als pacients per “empoderar-los i ajudar-los a buscar els seus propis recursos”.\nPer altra banda, Inma Alba, una de les protagonistes de les 14 històries de l'exposició, afirma: “Espero que aquesta exposició serveixi per normalitzar l'ostomia i el fet de portar una bossa” i, des de la seva experiència com a persona ostomitzada, considera que “cal poder veure a les persones que han passat per les mateixes dificultats i que han aconseguit superar-les amb èxit”.\nTot i que encara no hi ha un registre oficial sobre el nombre de persones ostomitzades residents a Espanya, es calcula que serien més de 70.000, amb uns 16.000 casos nous cada any. Catalunya és la Comunitat Autònoma amb major nombre de consultes d'ostomies, unes 45 de les 120 que hi ha a nivell estatal.\nL'exposició “Herois i Heroïnes” està promogut per GESTO -un grup integrat d'estomaterapeutas d'Espanya- i Hollister -un laboratori centrat en el desenvoluipament de productes i serveis per a la cura de la salut en ostomia i continència-.


Som els petits de l'escola | Bloc d'Educació Infantil. Escola El Sol i La Lluna\nSom els petits de l'escola\nBloc d'Educació Infantil. Escola El Sol i La Lluna\nEl viatge dels pingüins\nPublicat el 6 juny 2013 per ANTONIO JAVIER MORUNO RICO\nCom a cloenda del projecte Pingüins, els nens i les nens de P4-A han presentat als pares la pel·lícula: “El viatge dels pingüins” i la que ells són els autèntics protagonistes. Aquí la teniu per si la voleu tornar a veure.\nP5 – El Carnaval dels Animals\nPublicat el 10 maig 2013 per Denis Serrano\nEls alumnes de P5 (dofins i planetes) estem descobrint les fantàstiques músiques que va crear Camille Saint-Säens per fer un carnaval una mica especial amb els seus amics. Primer vam escollir quins animals fariem (no tots, és clar), vam crear les nostres màscares amb els nostres dissenys i ens vam inventar una representació amb moviment per explicar cada peça. Aquí us deixem un resum…\nEls petits ballem una mica…\nEls nens i nenes de P4 de les classes dels pingüins i dels dinosaures estem començant a fer danses. Hem començat amb una molt difícil que es diu Els amics de Guida Sellarés. Us en deixem el primer intent… ja us deixarem veure com ho fem de bé al final!\nPublicat dins de P4\t| 3 comentaris\nIntercanvi poesies 2n-P3\nEls padrins i fillols lectors de 2n i P3 us volem presentar l’intercanvi de poesies realitzades la setmana de St. Jordi.\nPublicat el 25 abril 2013 per ANTONIO JAVIER MORUNO RICO\nLes mestres d’Educació Infantil fan d’actrius i representen En Patufet pels seus alumnes.\nTheatre in English! The Ugly Duckling!\nPublicat el 19 abril 2013 per GLORIA RINCON PEDRERO\nEl passat dimecres els nens i nenes de P4 i P5 hem gaudit d’una obra de teatre en anglès “The Ugly Duckling”. Aquí podreu veure alguns fragments.\nAUDICIONS A L’AULA\nPublicat el 10 abril 2013 per Denis Serrano\nEls alumnes d’Educació Infantil hem gaudit aquests dies de les audicions a l’aula que ens ofereix l’Ajuntament. Aquí us deixem una petita mostra:\nPublicat el 9 abril 2013 per Denis Serrano\nDemà comencen les colònies dels valents de P5A i P5B. Acompanyats per les tutores (Ana i Jèssica) i la Dolors, i per les monitores de l’escola (la Isa, la Maria, la Jenni i la Míriam). Esperem que aquests dos dies siguin genials!\nDe moment tenim la casa:\nI el temps d’aquests dos dies.\nPublicat dins de P5\t| 2 comentaris\nNo ens oblidis mai, Paco!\nPublicat el 1 març 2013 per Denis Serrano\nAvui ha estat el darrer dia del Paco a l’escola. Per acomiadar-nos com cal, els nens i nenes de la classe dels dofins li hem preparat una sorpresa, juntament amb els nostres pares i mares. Un pare, el Dani, ha composat una cançó per l’ocasió, i totes les famílies han convidat al mestre i als nens a un esmorzar de celebració!\nUs deixem un resum del matí.\nUn passeig pel parc de colobrers\nPublicat el 4 desembre 2012 per pacoherrera\nEl passat dia 21 de novembre els nens i nenes de P5 vam fer un volt pel parc de colobrers i vam poder gaudir de aquesta zona verd que tenim a Castellar, rica en gran varietat de vegetació i d’arbres, alguns d’ells centenaris com es el cas d’alguna enzina. Us deixo les imatges.\nPublicat dins de P5\t| 3 comentaris\nCategories Selecciona la categoria Educació Infantil General P3 P4 P5\nSusanna en En Patufet\nGlòria Rincón en El viatge dels pingüins\nAnna Saperes en Els petits ballem una mica…\nMarta Sagrera en Els petits ballem una mica…\nGracy en Els petits ballem una mica…


101417 - Resultats de la cerca - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Resultats de la cerca: 101417\n3 p, 71.7 KB Literatura estrangera per a traductors (italià)  / Mas Lopez, Jordi ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Traducció i d'Interpretació\n4 p, 77.5 KB Literatura estrangera per a traductors (italià)  / Gil-Bardají, Anna (Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Traducció i d’Interpretació) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Traducció i d'Interpretació\n4 p, 25.2 KB Literatura estrangera per a traductors (italià)  / Romero Ramos, Lupe ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Traducció i d'Interpretació\n4 p, 101.1 KB Literatura estrangera per a traductors (italià)  / Romero Ramos, Lupe ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Traducció i d'Interpretació\n4 p, 100.8 KB Literatura estrangera per a traductors (italià)  / Romero Ramos, Lupe ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Traducció i d'Interpretació


Durant els mesos de març i fins el 15 d'abril es poden apuntar tots aquells grups i solistes de qualsevol estil musical que cantin en català. Al SONA 9 es valora especialment als artistes novells que encara no tenen una trajectòria o vinculació professional amb la música.\nPer poder participar els grups o solistes hauran de registrar-se al web del concurs (www.sona9.cat) on hauran d'introduir tota la informació que es demana per poder activar i validar la seva participació. Per què el grup pugi ser acceptat, hauran de penjar un mínim de tres cançons originals i en català al seu perfil del web. A la fitxa hi haurà de constar una biografia de l’artista (5 línies), una foto(s) recent(s) i un vídeo(s) (opcionals).\nNo podràn participar grups o solistes que actualment tinguin contracte discogràfic o de management. Com a criteri de selecció es tindrà en compte l’originalitat i la qualitat de les propostes musicals, així com el fet que siguin novetats i artistes novells.\nDurant el mes de maig es duran a terme els concerts preliminars on el jurat del SONA 9 escollirà els 18 artistes de la primera fase: 12 a Catalunya, 3 del País Valencià i 3 de les Illes Balears. Els artistes faran concerts preliminars a Barcelona, Palma i València.\nArribats als mesos de juny - juliol els 18 seleccionats accediran a un taller d'assessorament i producció de directes organitzat des de Cases de la Música.\nA l'octubre s'entrarà a la fase final on els 5 grups o solistes classificats realitzaran una actuació acústica a iCat FM i gravaran una cançó original als Bucbonera Studios de Caldes de Montbui.\nArribats aquest punt els finalistes del SONA 9 actuaran en directe el dimecres 14 de novembre a Luz de Gas de Barcelona juntament amb els guanyadors del SONA 9 2017, Senyor Oca.\nCom a novetat destacada s’afegeix també el Premi Cases de la Música, que s'atorgarà al grup amb més projecció de futur seleccionat entre els 18 grups classificats a la fase preliminar del Sona9. Aquest premi, consisteix en un programa de tutoria anomenat Incubadora Musical, que inclourà un pack d'accions adreçades a que els grups o solistes puguin fer un salt qualitatiu en la seva carrera musical.


La festa del Ball de Diables de #Cervera: la Festa de la Colla. 26 anys de cultura popular\nEscrita per Lo Carranquer - de maig 10, 2021\nLa Festa del Ball de Diables de Cervera “Carranquers”, que actualment té lloc el dissabte posterior a dijous de Corpus, no sempre ha tingut el mateix format i al llarg dels més de 25 anys d’història ha estat una festa que ha evolucionat amb la colla tot afegint o descartant nous actes-. En aquest article volem fer un repàs, enumerant els actes, colles, i alguns fets destacats:\n1995 - 15 de juliol\nLa festa de la colla neix amb el nom "patumaire" de Tirabol:\nEs realitzen matinades, un repic de la Carranca, concert amb Mig Maig (Havia de tocar SexGarra però no van arribar a aparèixer) i correfoc (amb unes dues-centes carretilles)\n1996 - 19 i 20 de juliol\nTé lloc un Taller de Diables per la mainada amb la col·laboració del Casal d'estiu. També es projecten diapositives dels primers Aquelarres. A la nit, concert amb Mig Maig, Búnker i un grup sevillà convidat\n1997 - 19 i 20 de juliol\nMatinades, correfoc de la pl. del Fossar fins a la pl. Sant Domènec (i tornar). Es realitza conjuntament amb el cicle Divendres Músiques Tendres que organitzava el Centre Obrer de Cervera. Entrada la nit té lloc l'aparició de la Polla de Cervera des de les escales de la Parròquia. El concert va anar a càrrec del grup Mala Idea. Els actes es tanquen el diumenge amb un café concert davant del desaparegut pub l'Arc.\n1998 - 17 i 18 de juliol\nDivendres es realitza un correfoc sense petards, en homenatge a Miquel Pont. Actuen Bunker i Kap de Boig. El dissabte tanca la festa un café concert davant del pub l'Arc amb el grup Escatxic\n1999 - 23 de juliol\nS'escau el cinquè aniversari de la festa i del grup Mig Maig. Té lloc el primer sopar popular. Es realitza una encesa del campanar (Castell de focs). Actuen Mig Maig i Alquimistes Folls\n2000 - 14 de juliol\nEs realitzen jocs de cucanya; es fa una encesa d'un muntatge de "carretilles boges". A la nit actuen Distrets i Hermanitos Muscarios.\nBateig del Drac:\n2001 - 16 de juny\nEnlloc del Tirabol, es realitzen els actes de bateig del Drac de Cervera "lo Carranco Bilandó". Per primer cop es realitza una cercavila, hi participen entitats cerverines i el Drac de Vilafranca, padrí de foc del Carranco. Els actes de bateig, es realitzen a la pl. Major, on es fan el següents lluïments: Ball de gegants, Ball de la Polla, Ball de Diables, Toc de foc, actuen també els Bombollers i els Grallers de Santa Coloma de Queralt. Alguns d'aquests lluïments s'incorporen a posteriori en l'estructura "contemporània" de la festa. La cercavila acaba a la pl. Universitat on té lloc un sopar popular. A la nit actuen els Grallers de l'Acord. És el primer cop que es realitza el dissabte posterior al dijous de Corpus.\nFesta de la Colla:\n2002 - 1 de juny\nEs canvia el nom a "Festa de la Colla". Els dies anteriors s'inaugura l'exposició de fotografies "Diables i espurnes" d'en Juanico, membre de la Colla originari de Sitges. És el primer any que la festa s'estructura en una cercavila de la Universitat fins la plaça Major on després es realitza un sopar popular i café concert. S'encén una traca de benvinguda, penjada al carrer Major. A la nit concert amb Sol de nit i Grallers d'Agramunt\n2003 - 12 de juliol\nTé lloc el bateig de la Colla Infantil. S'estrenen els nous vestits de diable, disseny d'en Xavi Badia, i amb patronatge d'en Juanjo Trilla ( de Cal Botines); també s'estrenen les maces d'en Salvelio. S'organitza una exposició sobre els 25 anys d'Aquelarre a Sant Joan Degollat. A la nit toquen Busk'n'Baix i Distrets\n2004 - 12 de juny\nEn motiu del desè aniversari de la Colla, s'estrena el Ball Parlat "lo Joch de Lluciffer e los diables". Basant-se en el model dels balls parlats de diables existents a Catalunya. Aquest nou text del Ball Parlat de Cervera fou redactat pel filòleg Albert Turull, amb l’ajuda del diable de Cervera Jordi Castany. A la cercavila, a part de les entitats cerverines, hi participen els Bastoners de Prats de Lluçanés, els Grallers del Carreter de Lleida i la Cuca de Cervera. A la nit actuen Jaume Arnella i Mig Maig.\n2005 - 27 i 28 de maig\nEs realitza una exposició fotogràfica pels comerços de Cervera sobre els 10 anys de la Colla.\nEl divendres té lloc la xerrada: Pirotècnia, seguretat i manipulació a càrrec de membres de la Pirotècnia Igual. Es realitza el Toc de vermut on participen diferents elements del patrimoni festiu de la Matraca i els grallers. A la cercavila participen els Trabucaires de Cardona. A la nit s'anuncia "Gresca Catalana".\n2006 - 16 i 17 de juny\nEl divendres té lloc la xerrada: Bestiari Festiu a càrrec d' Alfons Udina. A la cercavila participen, a part de les entitats locals, els diables Keresus de Santa Coloma de Queralt, el Bou i la Mulassa de Barcelona. A la nit actuen la Vallesana, Band Tokades i s'acaba amb una "garrotinada". Es realitza per primer cop el projecte anomenat "la Festa la Colla a les escoles"; embrió de l'actual projecte "Seminari de Cultura Popular".\n2007 - 8 i 9 de juny\nEl divendres al Centre Obrer en Jaume Piqué "Jimmy Jazz" realitza la xerrada "Les begudes de la terra". A la cercavila, de forma extraordinària, hi participen l'Àliga d'Agramunt i els cavallets Sant Jordi de Manresa. A la nit posen la música Tibau, BandTokades, Distrets i Gresca Catalana.\n2008 - 23 i 24 de juny\nLa festa es va obrir divendres amb la xerrada: "Com hauria de ser el Seguici Festiu de Cervera? "on participaven representants d'entitats cerverines, i, com a moderador en Salvador Palomar de Carrutxa (Reus). És l'any del bateig de la Tarasca de Cervera. A la cercavila, a part dels elements festius de Cervera, participen el Drac Aimeric de la Ribera d'Ondara i la Cucafera Infantil de Tarragona. La música després de sopar la posa el grup: Tabernícoles Folk. És dels pocs anys que el sopar es va traslladar al Pavelló Poliesportiu a causa de les inclemències meteorològiques.\n2009 - 12 i 13 de juny\nLa xerrada "L'Aquelarre i cal Racó" a càrrec de l'arquitecte municipal va obrir la festa el divendres. A la cercavila hi participa la Guita d'Igualada. Del concert s'encarreguen Askatussuts, la Terrasseta de Preixens i PD de Gresca Catalana.\n2010 - 4 i 5 de juny\nEl divendres es tornen a fer titelles satíriques al carreró de les Bruixes. Al toc de vermut hi participen el drac Aimeric i els Margeners de Guissona. Tanca la nit el concert de Bord de Sacirera i Wind Mills\n2011 - 24 i 25 de juny\nS'inclou dins els actes commemoratius del 600 aniversari del fet diabler a Cervera. El divendres es realitza una visita guiada per part de l'Armand Forcat amb el títol "Recorregut històric pels escenaris del fet diabler a Cervera", que acaba, de nou, amb unes titelles satíriques al carreró. Dissabte a la cercavila de forma extraordinària participa el Ball de Cercolets d'Igualada. La nit acaba amb el concert de Fletxa Roja, Bord de Sacirera i l'encesa del Drac Aimeric de la Ribera d'Ondara\n2012 - 8 i 9 de juny\nDivendres al vespre, al pub Noctàmbul es realitza la xerrada "Aquelarre, passat i present, una festa viva" on participen tots els directors artístics que la festa havia tingut fins aleshores. A la cercavila hi participen, a part de les colles de Cervera, els Bastoners de Copons, el Grill de Sant Guim de Freixenet i els Laietans. A la nit gaudim dels Laietans, les Absentes i Sound de Secà\n2013 - 31 de maig i 1 de juny\nComencem divendres amb la xerrada "de Festa Major!" a l'església de Sant Joan Degollat on participen coneixedors de les festes majors de: Tàrrega, Agramunt, Igualada i Cervera. A l'acabar posen música el grup d'acordionistes Manxacontents. A la cercavila hi participen de forma extraordinària els Bastoners de Sedó i la Mulassa Cabreta de Vilanova i la Geltrú. A la nit actuen Tamborinu So Obstinat i els Germans Berenguer\n2014 - 20 i 21 de juny\nEl divendres es realitza el pregó al Balcó de Sant Domènec. A l'acabar un grup de versions format "ex-profeso" La Carranca la Banda realitza versions elèctriques de músiques i balls dels Carranquers i Aquelarre. Tanquen la nit els acordionistes Manxacontents. Dissabte al matí, per primer cop té lloc un Concurs de Grallers a l'acabar el toc de vermut. A la cercavila de la tarda participen, a part dels elements de la ciutat, el Ball de Pastorets de Santa Margarida i els Monjos. Després de sopar es realitzà el concert a càrrec de Roba Estesa, Ameba i Germans Berenguer.\n2015 - 5 i 6 de juny\nEl divendres, al Balcó de Sant Domènec, es realitzà un Combat de Cançó Improvisada, (la setmana abans el Ramon Gual feu un taller obert a tothom). El dissabte la festa coincideix amb la final de "champions" i provoca algunes variacions horàries. A la cercavila, de forma extraordinària, hi participen el Ball de Diables Infantil de Valls i el Drac la Fram de Cervera de Maestrat. La nit la tanca la Puça Diatònica i Germans Berenguer\n2016 - 27 i 28 de maig\nPer primer cop, el divendres, es realitza una Cursa Orientativa Urbana, que finalitza en un sopar popular i un café concert a càrrec de Sons de Sobretaula. El dissabte al matí s'afegeix un contacontes a càrrec de Rosa Caballol, just abans de l'inici del toc de vermut; quan els grallers tornen a la plaça, per primer cop es realitza el Vermut elèctric. A la tarda, a part de les entitats locals, hi participa el Brau Constantí de Torà. Una forta tormenta al capvespre provoca que el concert on havien de tocar Morena! Tradipatxanga, The Targarians i Gns Berenguer es veu afectat i només acaben tocant Morena! sota dels porxos de la plaça en petit format.\n2017 - 16 i 17 de juny\nEl divendres repeteix format i grup que l'any anterior; així com tots els actes matinals afegits l'any anterior. Participen a la cercavila de tarda de forma extraordinària els Grallers de Torà, el Drac Aimeric i malauradament a causa d'un accident que provoca desperfectes al seu gegant no arriben a participar els Geganters de Sant Guim. Per primer cop hi participa el capgròs del Fabià Pont. A la nit posa la música el grup Ruc'n'Roll\n2018- 1 i 2 de juny\nEl divendres, que repeteix format , actua el grup Blues Prisoners. El dissabte al matí durant el vermut elèctric els Margeners de Guissona realitzen un taller de castells. Es transforma la cercavila en una "cercavila de foc" convidant al Ball de Diables de Sabadell. A la nit Bombollers, Lasta Sanco i Germans Berenguer posen la música.\n2019 - 21 i 22 de juny\nEl divendres s'afegeix una representació de titelles satíriques a la cursa orientatica i la música del grup la Corda Fluixa. Dissabte al matí es realitza el cau al carrer, toc de vermut i vermut elèctric. A la Cercavila hi participa de forma extraordinària la Miliciana de Cervera. A la nit es realitza la Trobada de Diables de la Segarra Històrica amb els Diables Keresus de Santa Coloma de Queralt, els Diables de l'Alta Segarra de Calaf i els Diables 7 de foc de Sant Guim de Freixenet. Acaba la nit amb el concert de Pink Goats, Mondo Loco i Gns Berenguer\nA causa de les mesures per evitar el COVID-19 es va anul·lar la festa De forma testimonial es grabà el Ball Parlat en format digital. Va quedar publicat uns dies a les xxss de la colla.\nImatge: Xavi Martí, Festa de la Colla 2006\nCarranquers 25 anys Diables de Cervera Carranquers Festa de la Colla


El resum de les jornades “Joves i agroecologia. Maneres joves de gestió pagesa” | Escola de Pastors de Catalunya\nEl resum de les jornades “Joves i agroecologia. Maneres joves de gestió pagesa”\n6 Desembre, 2011 a les 12:23 pm\t· Filed under Presentació\nAquest proppassat divendres 2 de desembre tancàvem el programa “Joves i agroecologia. Maneres joves de gestió pagesa” on es van presentar els resultats del programa realitzat en els darreres mesos i on es tancava amb una taula de debat amb diferents representats del DAR: Jordi Sala, Director General de Desenvolupament Rural, Josep Dadón, Cap del Servei d’Ajuts a les Estructures Agràries; David Coll, secretari general del JARC, Francesc Batalla, president de la FECOC, Meritxell Serret de la Fundació del Món Rural i Chiara Bombardi, coordinadora del “Mercat de la Terra” de Slowfood.\nA la jornada hi assistiren 50 persones vinculades al món de la ramaderia (=pagesos joves), tècnics i investigadors en el sector de la pagesia jove i persones vinculades a temes de sobirania alimentària com l’ASAC o Slowfood.\nEs plantejaren les problemàtiques principals associades a aquest sector, que es resumeixen en: manca d’assessorament de qualitat; orientació; manda de vies de comercialització de productes; excés de burocràcia en la tramitació de permissos i la dificultat d’accés a la terra que envolta al sector més joves de pagesos.\nEl debat fou intens i s’intercanviaren nombroses posicions deixant constància de la preocupació que volta entorn aquest tema i la necessitat d’atendre aquesta nova pagesia que demana d’una atenció especial i que posa sobre la taula necessitats lògiques i estructurals més enllà de la subvenció.\nL’associació rurbans continuarà plantejant aquest debat als sindicats, federacions i al govern.\nDe la basura que vale un huevo a las gónadas del Ministro « Blog de Pere Losantos wrote @ 27 Desembre, 2011 at 9:42 pm\n[…] Alimentación distribuida: asistí hace unos días a la conferencia “Maneres Joves de Gestió Pagesa” organizadas por Associació Rurabans i Projecte Grípia (ya sé, hablo de este fantástico […]


El cinisme de Macron enfront de l'incendi de Notre Dame\nEl cinisme de Macron enfront de l’incendi de Notre Dame\nDesprés de més de 5 hores de destrucció, es va aconseguir salvar l'estructura de Notre Dame i preservar-la en la seva “globalitat”. El president Macron va cancel·lar el discurs oficial en el qual tenia previst anunciar mesures per a “tancar la crisi de les armilles grogues”, per a estar present en l'escena de l'incendi.\nAcompanyat del primer ministre Edouard Philippe, de l’alcalde de París Anne Hidalgo (Partit Socialista) i de l’arquebisbe de la ciutat, Michel Aupetit, Macron va voler tenir una “paraula d’esperança” malgrat el “terrible drama”. “És la nostra història, la nostra literatura, el nostre imaginari, el lloc on vivim tots els nostres grans moments, on vivim epidèmies, guerres, alliberaments”.\nEn el seu acostumat to marcial, va afirmar que el govern té per objectiu reconstruir la catedral íntegrament. Però amb quins recursos? Evidentment, es va anunciar una “col·lecta” nacional i internacional perquè ni el Vaticà ni l’Estat francès hagin de fer-se càrrec dels costos.\n"Reconstruirem, reconstruirem Notre Dame perquè els francesos estan esperant, perquè això és el que la nostra història mereix, perquè és la nostra profunda destinació".\nMacron va haver de cancel·lar el seu discurs oficial, el tancament del “gran debat”, en el qual tenia previst proposar una "sortida" a la crisi de les armilles grogues (en el marc d’una veritable militarització de la ciutat de París per a impedir les mobilitzacions). Es va traslladar directament des de la casa presidencial per a anar a l’escena de l’incendi i assistir a la intervenció dels bombers. Més de 500 efectius van ser mobilitzats per a tractar de salvar l’estructura de la catedral així com les diferents obres d’art presents en l’edifici.\nEn un to “commogut”, el previsible discurs de Macron va voler girar al voltant de la Unió Nacional de tots els francesos, els parisencs, i evidentment els catòlics de França i del món, en “homenatge a la nostra història nacional”.\nUna reconstrucció “llarga i difícil” segons les fonts eclesiàstiques, que Macron vol veure com una oportunitat per a reafirmar el suport dels catòlics al seu govern en plena crisi política nacional.\nAmb un profund cinisme, el president intentarà utilitzar el tràgic sinistre per a reafirmar la seva figura presidencial al voltant del discurs oficial de la “històrica França catòlica”.\nNotre Dame / França / París / Emmanuel Macron / Internacional\n1EN DIRECTE: A 80 anys del seus assassinat: Trotsky com a alternativa\n3Morir per un iPhone: explotació laboral, migracions i vagues a la Xina\n4La Xina en el desordre mundial\n5"No puc respirar": massives protestes contra la policia racista a l’Estat Espanyol\nEls armilles grogues fan una crida a reprendre els carrers davant la crisi a França\nG7: la Policia francesa reprimeix violentament a 15.000 manifestants


Ningú pot amb Uptown Funk - Primera Fila\nInici Actualitat Ningú pot amb Uptown Funk\nNingú pot amb Uptown Funk\n11 setmanes consecutives al número 1. Espectaculars xifres per Uptown Funk, la cançó que uneix Mark Ronson amb Bruno Mars, que ha convertit aquest tema en un dels més importants d’aquests primers mesos de l’any.\nEl tema manté una setmana més el lideratge de la llista Billboard, provocant que cançons com Thinking out loud d’Ed Sheeran no arribin mai a dalt de tot. El tema del britànic ha estat 8 setmanes al segon lloc i aquesta setmana cau fins al tercer lloc, superat pel nou senzill de Maroon 5, Sugar.\nEn quart i cinquè lloc segueixen Ellie Goulding amb Love me like you do i Rihanna amb FourFiveSeconds. Pel que fa a la sisena posició trobem a The Weeknd amb Earned It, un altre dels temes de 50 ombres d’en Grey.\nLa pujada de la setmana se l’emporta Sam Smith, que gràcies a la nova col·laboració amb John Legend amb Lay me down, veu com el tema puja del lloc 58 al 8.


L’oficina Covid només farà el seguiment dels infectats menors de 3 anys o de més de 65 anys - Altaveu el diari digital d'Andorra\nL’oficina Covid només farà el seguiment dels infectats menors de 3 anys o de més de 65 anys\nUna vegada relaxades les mesures en relació amb la pandèmia, els ‘stop labs’ adapten els horaris i, en concret, el de la plaça de Braus obrirà de dilluns a dissabte entre les 8 i les 18.30 hores i els diumenges entre les 9 i les 15 hores amb accés per la porta principal\n11/03/2022 (16:38 CET)\nRètol de l'oficina Covid a la porta de l'edifici de les Columnes. Toni Solanelles\nL’oficina Covid ja no rastrejarà la immensa majoria de contagis de coronavirus. Amb el relaxament de les mesures i la incidència i, sobretot, menor agressivitat de la variant Òmicron, sols es farà el seguiment de les franges poblacionals que es consideren més sensibles. Això són els infants de menys e 3 anys i les persones de més de 65 anys.\nCom apunta el Govern en un comunicat, els canvis es fan coincidint amb l’aixecament progressiu de les mesures preventives temporals per fer front a la pandèmia. Tal com va apuntar el ministre de Salut, Joan Martínez Benazet, el relaxament de les mesures s’explica en el context actual, amb la variant òmicron, molt menys agressiva que les anteriors, i amb bona part de la població immunitzada –per haver passat la malaltia o per haver rebut la vacuna–.\nL’oficina Covid, s’ha dit, farà el seguiment de les franges d’edat més sensibles: els infants menors de 3 anys i les persones de més de 65. En aquest darrer cas, la mesura busca protegir especialment les persones més vulnerables, seguint l’estratègia marcada per l’executiu. També hi ha canvis en els horaris dels ‘stop labs’ a partir de dilluns.\nAixí, a partir de la setmana vinent, el centre de proves diagnòstiques i tests d’antígens de la plaça de Braus obrirà de dilluns a dissabte entre les 8 i les 18.30 hores i els diumenges entre les 9 i les 15 hores. L’accés es fa per la porta principal i no pel lateral com s’ha fet durant molts mess. Pel que fa a l’‘stop lab’ del Pas de la Casa, es mantindrà obert els divendres entre les 11 i les 15 hores.


El Suprem acorda per 15 vots a favor i 13 en contra que siguin els clients qui paguin l’impost de les hipoteques. Les organitzacions de consumidors critiquen la sentència que qualifiquen de vergonya. Els bancs celebren que la decisió del Suprem “preserva la seguretat jurídica” del mercat.\nLa UGT de Lleida exigeix plans d’ocupació per a persones majors de 45 anys. El sindicat reclama solucions després que l’atur s’hagi incrementat a l’octubre en més de 1.900 persones a la demarcació\nLa societat balaguerina ha organitzat un bus per anar el diumenge 18 a la presó de Mas d’Enric per donar suport a Carme Forcadell\nÒmnium impulsa una nova plataforma, “Som el 80 %”, per agrupar els favorables al dret a decidir i contra “la repressió” . La iniciativa reivindica el consens de la població que “no accepta la repressió com a solució de conflictes” i defensa una solució que ha de passar per les urnes\nEls Agents Rurals denuncien la gravera d’Algerri per no haver fet un pla previ de salvament dels peixos d’una bassa d’aigua i l’abocament d’aigües i fangs al curs fluvial del riu Noguera Ribagorçana\nMés de 12.000 alumnes de 4t d’ESO i batxillerat participaran al Dia de la Ciència a les Escoles. Aquest dimecres tindran lloc un centenar de conferències simultànies a càrrec de científics i científiques arreu Catalunya\nEl Museu de la Noguera inaugura demà un exposició sobre la bruixeria a les Terres de Lleida i Pirineu sota el títol “SE’N PARLAVE I N’HI HAVIE’’ . Entre els objectes que s’hi podran veure hi ha documents històrics, cremalls o amulets.\nLa Biblioteca Margarida de Montferrat acull a dos quarts de vuit d’aquest vespre la presentació del llibre “1-O. Basat en fets reals”\nEl dissabte 24 de novembre es presentarà al CEI de Balaguer la Cooperativa Catalana de Serveis Financers.\nSis representants infantils i júniors del CEN Balaguer participen al Circuit Català Open Absolut de Natació.


El Castell Templer de Gardeny — Turisme de Lleida\nEsteu aquí: Inici › Lleida Experience › El Castell Templer de Gardeny\nEl conjunt acull també una oficina d'Informació i serveis turístics.\nCaminant per la història templera\nFes una visita virtual al Castell de Gardeny\nDomus Templi (les cases del Temple) vol oferir al visitant la possibilitat de conèixer in situ la petjada dels templers a la Corona d'Aragó.\nEl Castell de Gardeny us convida a participar en una experiència única: viure de primera mà com era el dia a dia d'un cavaller templer.\nCom devia ser la vida quotidiana dels templers en una de les seves comandes a casa nostra? Què menjaven, com es vestien, on guardaven els seus béns i com els obtenien, com es preparaven per a la batalla, qui podia ser templer… Si voleu resoldre aquests dubtes i d’altres sobre aquesta orde militar, la millor manera és aconseguir esdevenir “Templer per un Dia”.\nL'antiga Comanda de Gardeny, una imponent fortalesa dels segles XII-XIII, us convida a recórrer les seves estances i viure en cada espai com era el dia a dia d'un cavaller templer, així com dels diferents membres que formaven part de la comunitat.\nPer aconseguir-ho, i amb la intenció que aquells que ens visitin, siguin famílies o grups d’amics, puguin esbrinar la funció de cada un dels espais del castell i reviure la vida diària dels templers, s’utilitzen diferents objectes recreats en base a originals de l’època, com ara un arnès militar de mitjans segle XIII, que els visitants hauran d’utilitzar com a tals. Així que si voleu conèixer l’Orde del Temple de forma rigorosa i divertida, alhora que podeu recórrer un castell desconegut, atreviu-vos a ser “Templer per un Dia”.\nTipus de públic a qui va dirigit: Públic familiar./ Públic escolar\nPreu per grup: 93,25 Є\nCal fer reserva prèvia al correu electrònic: infoturisme@paeria.es o per telèfon: 973 700 319.\nVídeo Templer per un Dia\nAdreça: Turó de Gardeny, s/n - Lleida\nTancat desembre i gener\nDel 14 de setembre a l'1 de desembre i del 2 de febrer al 23 de juny\nEntrada general: 2.60€\nEntrada reduïda: 1.60€. Grups (+ de 10 pax i fins a 30 pax màx), Pensionistes (carnet de pensionista), Joves de 12 a 21 anys, titulars de Carnet Jove, titulars de carnet d’estudiant, titular de carnet de família nombrosa, operadors turístics (paquets de 150 entrades), membres APTALC, Amics de la Seu Vella, socis Ateneu Popular de Ponent, titulars del Carnet del Centre Titelles de Lleida.\nEntrada gratuïta: Nens de 0 a 12 anys, Majors de 65 anys, persones amb discapacitat física o psíquica, col·lectius escolars i universitaris en horari escolar acompanyats per un professor, accions de promoció i comercialització de Turisme de Lleida, Emocity,Tiquet aprofita els 18 – Joventut Ajuntament, guies oficials de turisme, titulars del Tr3sC, Club Súper3, usuaris del Bus Turístic d'Estiu, titulars carnet Biblioteca Pública de Lleida.


Search - Pla estratègic\nTag: Pla estratègic\nParticipació professional, un indicador de qualitat\nEl Consorci Sanitari Integral de Catalunya afronta un període decisiu per al seu creixement amb la pròxima inauguració de l 'Hospital Comarcal del Baix Llobregat i el projecte de l 'Hospital General d 'Hospitalet.\nA Capital One, la planificació de les necessitats de personal està totalment detallada i alineada amb el negoci. Per això, en arribar la crisi financera de 2007 i retallar-se el pressupost, RH només va precisar fer "alguns ajustos" a les seves previsions.\nMés productivitat, si us plau!\nLes pimes industrials compten amb un bon nivell d 'equipament i tecnologia, però en capital humà i gestió necessiten millorar. La competitivitat en els nous processos productius requereix una millora en la utilització de les TIC i de les seves estratègies.


9 no diguis blat fins que no sigui al sac i ben lligat by Team 44 - issuu\nACTIVITATS 2.-Feu un breu comentari a la frase feta del títol d’aquest apartat. És una frase feta que significa que fins que no tinguis una cosa no et facis il·lusions i no ho diguis a tothom. 3.-Després de fer una acurada lectura dels tres textos, cerqueu informació de cinc tècniques de conservació d’aliments que eren utilitzades a l’Edat Mitjana. Feu una breu descripció del procés que rebien els aliments i poseu exemples pràctics. Expliqueu si encara s’utilitzen avui en dia? - La salaó: dissolució aquosa de sal en l’aigua. - El salat: consisteix en cobrir de sal els aliments per reduir-ne la humitat i crear un medi en els microorganismes perquè no es puguin desenvolupar\n- Assecar els aliments: deixar que s’assequin els aliments fins que es deshidratin. - La fermentació: es basa en el creixement i l’acció selectiva de certs microorganismes que impedeixen el desenvolupament d’organismes nocius. - El fumat: tècnica que consisteix en sotmetre els aliments al fum que prové de focs realitzats amb fusta que conté poc nivell de resina. Encara s’utilitzen aquestes tècniques a la cuina. 4 .-Observeu l’esquema del molí fariner, és un tipus de molí anomenat “hidràulic de rodet horitzontal”. Busqueu informació de manera que pugueu explicar el seu funcionament. Serà obligatori utilitzar el nom de les parts que figuren numerades en el dibuix. Val a dir que cal començar per la resclosa on hi ha l’aigua emmagatzemada. El recorregut del gra comença a la gronsa (1), l’embut (2) el porta a l’ull de la mola, on cau entre mig de la mola priora (3) i de la mola fixa (4). Un cop el gra es mol surt pel farinell (5) i cau a la farinera (6). L’aigua de la bassa o del pou surt a pressió, al cèrcol per un canal (9) i cau damunt del rodet o turbina (8), fent que volti, moviment que l’eix (7) comunica a la mola priora (3). L’aigua s’escola pel sòl de cèrcol cap a l’exterior.\n9 no diguis blat fins que no sigui al sac i ben lligat


Pols de borur de crom, CrB2 - Goodao Technology Co., Ltd.\nresistent a la corrosió, xoc tèrmic. S'utilitza com a revestiment d'oxidació anti-temperatura resistent al desgast i reactor nuclear al catalitzador d'elèctrodes de recobriment d'absorció de neutrons, catalitzador d'elèctrodes d'elèctrode de pila de combustible.\nFórmula molecular Crb2\nPunt de fusió 1300C\nDensitat 7,63 g / cm3\nUsos resistent a la corrosió, xoc tèrmic. S'utilitza com a revestiment d'oxidació anti-temperatura resistent al desgast i reactor nuclear al catalitzador d'elèctrodes de recobriment d'absorció de neutrons, catalitzador d'elèctrodes d'elèctrode de pila de combustible\nNom del producte: diborur de crom\nLa fórmula molecular del diborur de crom: b2cr\nPes molecular: 73,62\nNom en anglès: bori de crom (CrB2) EINECS: 234-499-3\nDensitat: 5,15 àlies anglès: chromium diboride; diborur monocrom\nPunt d’inflamació: punt de fusió: 1550oc\nS'utilitza per a la fabricació de conductors elèctrics d'alta temperatura i ceràmica d'aliatge.\nDiborur de crom (CRB_ 2) El recobriment té un alt punt de fusió, alta duresa, alta resistència al desgast i resistència a la corrosió. A més, té una bona inèrcia química i no és fàcil d’unir-lo amb el metall. Com a revestiment protector dur, s’espera que compleixi aquests requisits especials de processament de xips. Aquest document es basa principalment en el CRB nacional i estranger.El progrés de la investigació i la tendència de desenvolupament dels recobriments durs se centren en la deposició de CRB mitjançant tecnologia PVD composta. Es va estudiar la preparació, l'estructura i les propietats del recobriment. Els resultats tenen una significació científica important i un valor d'aplicació. En primer lloc, el CRB es va dipositar mitjançant un polvorisme de magnetron pulsat d’alta potència (hipims) _\nEs va caracteritzar la composició, l'estructura de fase i les propietats mecàniques del recobriment.\nEs va estudiar la fricció i el comportament al desgast del recobriment en diferents entorns de prova (fricció seca, aigua destil·lada i aigua de mar). Els resultats mostren que: CRB_ El recobriment mostra (101) una orientació preferida i l’estructura de fase principal és CRB_ La relació atòmica de B / Cr és 1,76, la duresa i el mòdul elàstic són 26,9 ± 1,0 GPA i 306,7 ± 6,0 GPA, respectivament. Els coeficients de fricció del recobriment en fricció seca, aigua destil·lada i aigua de mar són 0,75, 0,26 i 0,22, respectivament. El coeficient de fricció del recobriment en aigua destil·lada i aigua de mar es redueix significativament a causa de la lubricació límit d’aigua destil·lada i aigua de mar. El mecanisme de fricció i desgast del recobriment en entorns de fricció seca i aigua destil·lada és un desgast abrasiu, mentre que en l’aigua de mar, el coeficient de fricció del recobriment disminueix evidentment, és l’efecte sinèrgic del desgast corrosiu i del desgast abrasiu.\nEn segon lloc, en comparació amb els hipims, el CRB s’obté per polvorització de magnetrons de CC ajustant la distància base objectiu_ La relació atòmica de B / Cr varia d’1,9 a 2,0 amb el canvi de temperatura de deposició. Els resultats de XPS mostren que el recobriment encara es compon principalment de CRB_ Els resultats mostren que la rugositat del recobriment és petita i que la RQ es troba entre\n1,11 nm i 1,95 nm. Amb l’augment de la temperatura de deposició, es millora la capacitat de difusió dels àtoms adsorbits a la superfície del substrat i augmenta gradualment la cristalinitat del recobriment i l’estructura cristal·lina canvia de l’orientació mixta de (101) i (001) a (001) orientació preferida; la morfologia de la secció transversal del recobriment canvia d’estructura fibrosa porosa a estructura columnar gruixuda (uns 50 nm de diàmetre),\nFinalment, es va transformar en una densa estructura nano columnar (uns 4 ~ 7 nm de diàmetre).\nAmb l'augment de la temperatura de deposició, les propietats mecàniques del recobriment es milloren òbviament. Quan la temperatura de deposició és superior a 300 ℃, es pot obtenir un CRB superdur amb una duresa superior a 40 GPA_ Quan la temperatura de deposició és de 400 ℃, la duresa del recobriment és de fins a 50,7 ± 2 GPa. L'evolució de les microestructures i les propietats mecàniques amb la temperatura de deposició s'atribueix a l'orientació i densificació preferides (001) de la microestructura a causa de la difusió millorada dels àtoms de deposició. Finalment, també s’estudien els CRB amb orientacions preferides (101) i (001 )_ Es va provar l’estabilitat tèrmica del recobriment i es va provar el substrat CRB i el CRB a diferents temperatures de deposició_ Les propietats electroquímiques bàsiques de 2 recobriments en 3,5% en pes.\nEs va investigar la solució de NaCl. Els resultats mostren que: (101) l'orientació preferida de CRB_ Es va formar una nova fase a 1000 ℃ i (001) l'orientació preferida de CRB_ Els resultats mostren que el recobriment CRB orientat a (101) presenta una estabilitat a alta temperatura més alta a causa de la ( 101) orientació preferida de CRB_ Els resultats mostren que el recobriment CRB té una major energia superficial i distorsió de xarxa que CRB_ El potencial de corrosió del recobriment crb-2 era superior al del carbur de ciment, però la densitat de corrent de corrosió va disminuir gairebé dos ordres de el recobriment de magnitud_2 pot protegir eficaçment el carbur de ciment.\nAnterior: Pols de borur de titani, TiB2\nPròxim: Borur de ferro, FeB\nPols de borur de crom\nPols de borur de crom Fàbriques\nFàbrica de pols de borur de crom\nFabricant de pols de borur de crom\nFabricants de pols de borur de crom\nPols de borur de crom Preu


Antoni Puig, Josep M. Diéguez i Mireia Cassanyes premiats amb el Ciutat de Manacor 2021 - CENT PER CENT\nEn una edició en què el Premi de Novel·la Maria Antònia Oliver quedà desert, Antoni Puig es fa amb el Premi Ciutat de Manacor d’Assaig Antoni M. Alcover per l’obra Mallorca i la conquesta romana de les Gimnèsies; Josep M. Diéguez i de Jaureguízar aconsegueix el Premi Ciutat de Manacor de Teatre Jaume Vidal i Alcover per l’obra Via 870 i Mireia Cassanyes Dalmau per l’obra L’ombra forana, aconsegueix el Premi Ciutat de Manacor de Poesia Miquel Àngel Riera.\nAntoni Puig, Josep M. Diéguez i de Jaureguízar i Mireia Cassanyes Dalmau són els premiats de la darrera edició dels Premis Ciutat de Manacor 2021. El primer aconseguí el Premi Ciutat de Manacor d’Assaig Antoni M. Alcover per l’obra Mallorca i la conquesta romana de les Gimnèsies; Diéguez es va fer amb el Premi Ciutat de Manacor de Teatre Jaume Vidal i Alcover per l’obra Via 870 i Mireia Cassanyes, per L’ombra forana, fou premiada amb el de Poesia Miquel Àngel Riera.\nLa notícia que més va sorprendre fou, però que el Premi de Novel·la Maria Antònia Oliver quedà desert, ja que el jurat, format per Sebastià Alzamora, Lucia Pietrelli i Marina Porras decidí que no hi havia cap obra, d’entre les presentades que meresqués el premi.\nUn esdeveniment que va tenir lloc el passat dissabte i que va ser conduït per Marina Collado, Raquel Servera i Sebastià Gris, amb una dramatització de la cerimònia on les temàtiques de les obres premiades foren el fil conductor. A l’inici de l’acte el director gerent de la Institució Pública Antoni M. Alcover, Joan Sitges féu un petit parlament on destacà el paper dels premis com un reflex de la capacitat creativa de la societat actual i com una manera de “crear referents i exemples per a les generacions properes”.\nAntoni Puig aconseguí el d’assaig per “les aportacions al relat d’ocupació de les Illes Balears per part de la civilització romana, que permeten concretar dates i situar aspectes desconeguts de la conquesta; per la combinació de les fonts escrites i l’estudi arqueològic per definir el procés que va suposar la conquesta romana de Mallorca i el seu efecte sobre les civilitzacions i cultures preromanes i la voluntat d’arribar a un públic ample i d’aprofundir en el coneixement de la història pròpia” En un parlament emotiu, Puig va agrair el guardó, tot fent referència a la situació actual del món: “una normalitat on hi ha persones ofegant-se a la mar Mediterrània o on hi ha presos polítics a la presó per reclamar pacíficament els nostres drets fonamentals”. Reivindicà el paper de les arts per entendre aquest món ple de “grisos” i també recordà la seva família, les seves filles i “aquella taula plegadissa de fusta reciclada, feta pel meu sogre que tenim dins el traster” on escriu i fa feina.\nEl segon discurs fou a càrrec de Josep Maria Diéguez, que rebé el reconeixement per l’obra Via 870, que el jurat ha reconegut com “un text divertit, original, ben traçat, subtil i amb escenes que mantenen el ritme i l’interès durant tota l’obra; diàlegs enginyosos que fan viatjar el lector i l’espectador al costat dels personatges, que mostren la seva personalitat sense embuts i lluny de lliçons morals”. En la seva intervenció, recordà la figura del seu pare, qui el va introduir al món teatral tot i no poder-s’hi dedicar més que de manera amateur. Va agrair també que hi hagi premis dedicats al teatre, tot i ser molt més minoritaris, tot fent referència a la situació precària que viu molta gent del món artístic i cultural.\nFinalment Mireia Cassanyes, va agrair tímidament el premi pel que és el seu primer poemari, L’ombra forana, que el jurat ha considerat per “les imatges potents que evoquen un poemari compacte, capaç de traçar un imaginari propi i de projectar una natura i una vegetació fosques i mistèriques a través d’un llenguatge ric i ben travat”.\nTancà l’esdeveniment el batle de Manacor, Miquel Oliver, qui va agrair als premiats el fet de “fer més gran la literatura catalana i acostar el talent a Manacor” i destacà que “els premis són una manera de consolidar talents: creiem en la investigació i la creació per fer més grans la cultura, la llengua i la literatura catalanes”.\nPreseleccionats al Premi Ciutat de Manacor de Música d’Autor Guillem d’Efak\nDurant la gala d’entrega dels Premis, es van anunciar també els semifinalistes de la nova categoria musical. El jurat format per Tomeu Matamalas, Pere Camps i Laia Vallès acordà que els 9 semifinalistes són: Roger Pistola,Els Fun Kiss, Joan Sebastià Sansó, Randa, Sembrant Veus, Mopi, Sebastià Rosselló ‘Gris’, Antoni Nadal ‘Duro’ i Víctor Tugores.\nLa nova categoria de Música va adreçada a grups i solistes que facin música d’autor, que cantin en català i siguin nous valors de l’escena musical. El premi està dotat amb 3.000 euros per al grup o solista guanyador i 1.000 euros per a cadascun dels dos finalistes, a més de la promoció dels concerts en festivals i cicles culturals per als tres finalistes. A més, el festival Barnasants de cançó d’autor es compromet a programar una actuació d’un dels tres finalistes en la pròxima edició del festival. L’Ajuntament de Manacor també programarà com a mínim el guanyador a la Fira de la Música de Manacor 2021 prevista per al pròxim mes de novembre.\nprevious post: Escriure d’aquí i des d’aquí\nnext post: Li ha agafat el gust!


Cap de setmana fort de l'Aplec de Sant Simó | Mataró Audiovisual\nCap de setmana fort de l'Aplec de Sant Simó\nRedacció dv., 27/10/2017 - 11:30\nAquest cap de setmana toca anar a buscar el sabre de Sant Simó. Durant els dies de les festes de Sant Simó podreu col·laborar amb l’euro solidari, dirigit a una acció solidària pels barris de l’Havana, l’Escorxador i el Palau. Cada 28 d’octubre els mataronins i les mataronines compleixen el ritual de comprar el sabre de Sant Simó. A més d’això, al voltant de l’ermita de Sant Simó, s'organitzen diverses activitats. Comencen a dos quarts de 9 del matí amb les Matinades pels carrers del barri, tot seguit, el Repic de campana, venda de sabres, panellets i castanyes.\nA les 12 del migdia es fa l'Eucaristia de Sant Simó a l'ermita. I mitja hora més tard, a les 12.30 hores, la Rebuda del consistori, la Família Robafaves, els Nans i l'Àliga a la plaça de l’Havana. Des d'allà, s'iniciarà la Cercavila dels Gegants de Sant Simó –la Maria i en Paler– juntament amb els Gegants de Mataró, els Nans i l'Àliga, pel Camí Ral fins a arribar a l'ermita de Sant Simó.\nLa Rebuda de gegants es farà a partir de les 4 de la tarda i des de l'ermita faran una cercavila. A les 18.30 hores tindrà lloc la Castanyada popular, precedida de màgia, circ i humor amb Andaxou, a la plaça de l’Havana. La Colla Castellera Capgrossos de Mataró i la Colla Castellera de París faran una actuació a les 7 del vespre. I les activitats del dissabte finalitzen a les 9 de la nit amb una Cantada d'Havaneres amb el grup Mar Endins al pati de l'ermita.\nD'altra banda, amb motiu de la celebració de Sant Simó, es farà una representació a les sis de la tarda a l'antiga Rectoria de Sant Josep a càrrec dels membres de l'Associació de la Passió infantil de Mataró.\nInforma: Mar Mir.


El Dia contra la Pobresa uneix Tercer Sector, Govern i Ajuntaments | Taula d'Entitats del Tercer Sector Social de Catalunya\nInici Sala de premsaEl Dia contra la Pobresa uneix Tercer Sector, Govern i Ajuntaments\nEl Dia contra la Pobresa uneix Tercer Sector, Govern i Ajuntaments\nLa Taula del Tercer Sector organitza una visita al projecte d’inserció laboral ‘Àngels’ de Badalona, i la Plataforma Pobresa Zero presenta el seu manifest.\nEl president de la Taula d’entitats del Tercer Sector Social de Catalunya, Oriol Illa, acompanyat per diversos membres de la Junta Directiva de la institució i d’altres representants d’entitats socials, va visitar el dissabte 17 d’octubre, Dia internacional contra la pobresa, el Projecte ’Àngels’ de la Fundació Roca i Pi de Badalona. A la visita també hi van assistir la vicepresidenta de la Generalitat de Catalunya i consellera de Benestar Social i Família, Neus Munté i l’alcaldessa de Badalona, Dolors Sabater.\nEl projecte Àngels, impulsat per la Fundació Roca i Pi amb la participació de l’Ajuntament de Badalona, Badalona Serveis Assistencials (BSA) i el Gremi d’Instal·ladors del Barcelonès Nord i Baix Maresme, pretén fomentar la ocupabilitat de persones que es troben en situació d’atur de llarga durada. En el projecte ‘Àngels’ es formen a persones joves en l’ofici de la construcció i els arranjaments de la llar. La Fundació Roca i Pi de Badalona treballa en l’atenció i acompanyament de persones en situació de pobresa i les seves famílies.\nD’altra banda, el dia anterior, 16 d’octubre, la plataforma Pobresa Zero va presentar davant del Parlament de Catalunya un manifest amb ‘12 fronts en la lluita contra les desigualtats’ que incloïen un total de 41 mesures en els àmbits d’economia i mercat de treball, habitatge, educació, salut i serveis sociosanitaris, prestacions socials, polítiques migratòries, fiscalitat, comerç, transaccions financeres, deute públic, inversions de transnacionals i cooperació internacional. El manifest també plantejava “la necessitat d’un canvi de model econòmic i social orientat a la justícia global” i reclamava “polítiques predistributives i redistributives per reduir les desigualtats i eradicar la pobresa”. El van llegir catorze representants de la plataforma i, a continuació, sis d’ells van fer entrega a la Cambra d’un calendari per a cadascun dels 135 diputats i diputades que la constituiran en la nova legislatura, així com del Manifest i el document marc.


Mas, l’equilibrista | Xarxa Penedès\nArticle de J. Asensio i Albà del 14 octubre 2014 a Veus del territori · 0 Comentaris\nLa màxima prioritat de tot governant és seguir governant. Els fets demostren que en aquest punt Artur Mas no és pas diferent. Ha fet tot allò que, d’acord al seu raonament -que alguns periodistes han definit com a “cartesià”-, el mantindria al poder. Primer, abans de ser el president número 129 de la Generalitat, va fer tot allò que considerava avinent per arribar-hi i després ha fet tot allò que li servia per a mantenir-s’hi. Els matisos hi són, però de vegades convé deixar-los a banda. Al marge de les seves nombroses virtuts i dels seus defectes, Mas actua en la línia de tots els governants del món, del director executiu de qualsevol banc o del cap de qualsevol cèl·lula de la ‘Ndrangheta. El poder segueix el seu propi patró, per molt que hom mani sobre un país, una empresa o una església.\nLa coalició guanyadora es manté al costat del líder sempre i quan li reporti beneficis. En aquest sentit, que el Grup Godó encapçali any rere any el rànquing de subvencions a empreses de comunicació té la seva importància. Igual que resulta aclaridor adonar-se que el projecte Barcelona World, un dels més importants a nivell d’inversió que ha firmat el govern de Mas, s’origina en uns terrenys propietat d’una filial de La Caixa, que espera treure’n uns 241 milions de plusvàlues. Per cert, entitat que segons una informació publicada a Crític, és la segona en percentatge de deute de la Generalitat. A la coalició també hi trobarem lobbies influents, representats pels membres de la Comissió Trilateral que es van reunir amb Mas el passat juliol, a qui va afirmar que no es plantejava “franquejar la legalitat per fer la consulta del 9 de novembre”, segons recollia La Vanguardia. (La corrupció és una de les fórmules del repartiment de beneficis entre la coalició guanyadora, com il·lustren les targetes negres de Caja Madrid o la compensació pel projecte Castor).\nNotícia anterior Nova guia per no perdre's entre la xarxa de camins de l'Alt Penedès Notícia següent Campanya per mobilitzar el jovent de Sitges


Trobes en lahors de la Verge Maria, per Jesus Moya Casado\nTrobes en lahors de la Verge María\nUn tal dia 25 de març del any 1474, va eixir de l'imprenta de l'alemà Lambert Palmart el llibre “Trobes en lahors de la Verge María”\nEste llibre va ser el primer en ser imprés en Espanya. L'imprenta es trobava en la ciutat de Valéncia, prop de l'actual Portal de la Valldigna, en un baix hui desaparegut. Palmart, era natural de Colónia, havia aplegat a la ciutat en l'objectiu de fer-se càrrec del taller d'imprenta del comerciant alemà Jacobo Vitzlán, qui a la vegada representava a la família dels Ravensburg. En l'ajuda del argenter Alfonso Fernández de Còrdova, alumne i colaborador, qui li va ensenyar la tècnica de la fundició, varen crear una de les primeres i més importants imprentes d'Espanya, en obres tan destacades com una Opera de Salustio que s’imprimí en 1475. Palmar, igualment va ser l'impressor en 1478 de la Bíblia en valencià de fra Bonifaci Ferrer, germà de Sant Vicente.\nLes “Trobes en lahors de la Verge María” es compon de quarantacinc poemes, quaranta d'ells en valencià, quatre en espanyol i un en italià, aixina com un pròlec en llatí.\nEsta obra va ser impresa a raïl de que el virrey Lluís Despuig, per a honrar a la Verge, convocara l'onze de febrer de 1474 un certamen poètic; el tema obligat del qual era alabar a la Verge María. L'encarregat d'organisar el certamen va ser el poeta mossén Bernat Fenollar, persona relacionada en tots els círculs lliteraris que hi havia en la ciutat.\nEls poemes havien de constar de cinc estrofes, en dedicatòria i tornada. Pero els trobadors (a soles es dien poetes als qui escrivien en llatín) tenien llibertat sobre l'estil i la llengua.\nL'obra carix de portada; el seu tamany és en 4.º, de 66 fulls, 8 d'elles en blanc i les 58 restants impreses en lletra romana. No conté lloc ni any d'impressió, i per lo tant carix de colofó on generalment consten un i un atre; es compon de sèt quaderns, quatre de 10 fulls, un de 12, un atre de 8 i un atre de 6. En l'únic eixemplar que es coneix, es troba en la Biblioteca Universitària de Valéncia, i per imperícia del enquadernador, el plec quint ocupa el lloc del quarto i viceversa.\nLes poesies ascendixen a quarantacinc, i la casi totalitat d'elles estan escrites en valencià, a excepció de quatre: una de Castellvi, una atra de Barceló, una atra de Pedro de Civillar i la de “Hun Castella sens nom”.\nCom a curiositat dir que en les “Trobes” només va escriure una dòna. Com en aquells temps la dòna no figurava per a res, hi ha un notari que dona fe de que hi ha una dòna que escriu una poesia i el seu nom figura al començ de cada vers. Es dia Yoland i escrivia en valencià.\nEn les imàgens veem una pàgina de “les Trobes” i actual Carrer del Portal de Valldigna, 15, lloc on es va ubicar l'imprenta de Palmart.


Samarretes tèrmiques Impetus - Lencería íntima Bonet\nInici » Blog » Actualitat - Roba interior Bonet » Samarretes tèrmiques Impetus\nSamarretes tèrmiques Impetus\nLes primeres temperatures baixes d’aquest hivern comencen a arribar i ens hem de protegir. Per això us volem explicar les propietats de les samarretes tèrmiques de la marca Impetus.\nImpetus concentra una llarga experiència en la fabricació de samarretes i pantalons tèrmics. Són molts d’anys liderant la investigació en la millora del teixit tèrmic i els resultats que ofereixen ho acrediten. Les samarretes tèrmiques d’Impetus protegeixen de la fred conservant la temperatura natural del cos. Així mateix garanteixen una bona transpiració exterior. L’evolució del teixit tèrmic ha aconseguit una major elasticitat, fent que les samarretes tèrmiques s’adaptin millor al cos i siguin més còmodes. També permeten una major mobilitat.\nSón samarretes que es poden portar en diferents situacions, ja siguin laborals, d’oci o esportives. En el cas que el lloc de treball sigui a l’exterior també recomanem els pantalons tèrmics, de manera que s’aconsegueix una protecció al 90% del cos amb teixit tèrmic d’alta qualitat.\nLes samarretes i pantalons tèrmics estan disponibles per dones, homes i també per nenes i nens. Aquest any a causa de la pandèmia les escoles tenen protocols de ventilació que obliguen a tenir les aules amb les portes i finestres obertes. Una bona manera de combatre les baixes temperatures que es poden donar dins l’aula és l’ús de les samarretes tèrmiques. Amb una marca com Impetus el bon resultat està garantit. Porten molts anys fent articles de qualitat que són punters a nivell tecnològic.\nEn definitiva, protegir-se de la fred amb els articles tèrmics que us proposem us garanteix un major confort i comoditat per combatre les baixes temperatures.\nSamarreta Impetus Dona Thermo màniga llarga\nSamarreta disponible en negre, blanc i pell\nSamarreta Impetus Thermo màniga llarga\nSamarreta disponible en blanc i negre.\nSamarreta Impetus Nens Thermo màniga llarga\nSamarreta disponible en gris, blanc i negre


En Joan Martínez no pot caminar pel seu barri sense que l’aturin. I és que aquest gavanenc nascut el 1949 ha estat fermament vinculat al moviment veïnal i associatiu, a la lluita pels seus veïns. Ara és el nou Síndic Municipal de Greuges. Una feina per a la que té moltes idees de les que ens parla assegut a la Font Groga.\nNascuda a Reus l’any 1936, l’Aurora Batet és considerada la primera dona castellera de la història. I va ser a Gavà, amb els Xiquets de l’Eramprunyà, quan es va iniciar en els castells. Li venia de família, perquè la colla l’havia fundada el seu pare, que havia vingut a treballar a Gavà des de Tarragona i va enredar un munt de joves del poble pe...\nPotser portar el nom d’un gran fotògraf ja el va conduir cap a aquest món, però a diferència de Francesc Català Roca, en Francesc Català Agustí no s’hi va dedicar professionalment. Paleta de professió, va fer de la fotografia la seva dèria i va enganxar un moment màgic a Gavà, amb molts altres fotògrafs i amics que, tot i ser amateurs, gairebé a...\nGavà televisió l'entrevista\nFa pocs dies que a Gavà tenim una nova alcaldessa, ara la podeu conèixer una mica més gràcies a l'entrevista que li hem fet a Gavà Televisió.\nL'Alejandro Martínez es cantautor, d'una família molt artística, que ja fa anys que fa la vida a Madrid. En una de les seves darreres visites a Gavà ens va parlar, bàsicament, de música: de com va començar, del fet de ser cantautor i del camí fins el seu darrer disc: Orgullo. Tot plegat, a un dels indrets de la seva infantesa: Can Sellarès.\nLa Fira d'Espàrrecs la protagonitzen els pagesos i pageses de Gavà. El president de la Cooperativa Agropecuària viu aquests dies amb intensitat i ens parla de la seva feina i de la organització del certàmen des de la zona agrícola.\nConeixem una mica millor un personatge gavanenc en l'indret de la ciutat que ell o ella tria lliurement. Una entrevista realitzada per en Josep Antoni Moreno.