Pa amb oli i xocolata: Moniatos farcits sense carn\ndimarts 25 2011\nVolia posar-vos una frase feta sobre els moniatos, que havia sentit a dir de petita però, ho he consultat al paremiòleg Víctor Pamies i no la té comptablilitzada. Aquesta que us deixo també m’ha semblat adient:\nDe llegums i de moniatos, no te'n fies, que fan flatos\n15 xampinyons grans\n1 rajolinet de vi blanc\n1 rajolí de crema de llet\n1 gra d'all (opcional) o un polsim de nou moscada\nSal, oli d’oliva i pebre negre\nBulliu amb aigua i sal els moniatos sencers. Un cop cuits escorreu i reserveu perquè es refredin.\nTalleu a làmines els xampinyons.\nTambé talleu ben petita l’albergínia i la ceba i fregiu a font lent amb un bon raig d’oli d’oliva, quan veieu que gairebé està, afegiu els xampinyons amb una mica de vi blanc i el trinxat de julivert. Deixeu coure a poc a poc i abans de retirar afegiu una mica de crema de llet calenta.\nPartiu en dos els moniatos bullits i freds, i buideu el seu interior. Farciu-los i gratineu-los amb el preparat i amb formatge ratllat.\n* L'interior dels moniatos que he retirat els he unit a un puré de verdures que estava preparant.\nEtiquetes de comentaris: frases fetes sobre moniatos, moniatos, moniatos farcits sense carn, taller de postres


CIRCUIT PER CRACÒVIA 19 AGOST 2020 - Ilertravel\nCIRCUIT PER CRACÒVIA 19 AGOST 2020\nDuració: 19 Ago 2020 - 24 Ago 2020\nDel 19 al 24 d’Agost del 2020\nDIA 1. PUNT D’ORIGEN – CRACÒVIA:\nSortida a l’hora indicada per anar a l’aeroport de Barcelona i agafar el vol fins a Cracòvia. Arribada i trasllat a l’hotel. Allotjament. (Dinar i sopar per compte del client).\nDIA 2. CRACÒVIA:\nEsmorzar. Visita panoràmica a peu pel centre de Cracòvia (VISITES EXTERIORS), on veurem la Catedral, l’arquitectura romànica, gòtica, renaixentista i barroca de la Ciutat Antiga (Stare Miastro), el Collegium Maius, l’edif ici més antic de la Universitat Jagiellonica, la plaça del mercat més gran d’Europa (Rynek Glowny), la Torre de l’Ajuntament, l’antic Mercat de Paños, l’església de Santa Verge Maria i acabarem amb un passeig pel Casc Antic de Cracòvia. Dinar. Per la tarda visitarem el Barri Jueu Kazimierz, el centre de la vida religiosa i social de la Cracòvia jueva. Sopar i allotjament.\nDIA 3. CRACÒVIA:\nEsmorzar i sortida amb direcció a Auschwitz per fer la visita al territori del que era el camp de concentració i extermini nasista, construït pels alemanys durant l’ocupació nasista a Polònia. Amb aquest camp de concentració, durant la segona guerra mundial, els nazis van matar a més d’un milió de persones, la majoria jueves. Avui en dia, forma part del Patrimoni Mundial de la UNESCO. Dinar. Tarda lliure destinada a passejar pel parc Planty, que es un espai verd amb forma d’anell que voreja el Casc Antic de Cracòvia.\nDIA 4. CRACÒVIA:\nEsmorzar i sortida de l’hotel per fer la visita de la Fàbrica d’Oscar Schindler, on coneixerem l’exposició permanent sobre la barbàrie nazi i els esforços de l’industrial alemà per salvar als seus treballadors de l’Holocaust. Dinar. Per la tarda visita opcional a les Mines de Sal, una de les mines de sal més antigues del món que funciona des de fa molts segles, també coneguda per la seva llarga tradició t urística. L’any 1978, la mina de sal Qieliczka va entrar a la llista de la UNESCO com a Patrimoni de la Humanitat. La mina forma una ciutat subterrània, amb capelles, llacs i túnels. Sopar i Allotjament.\nDIA 5. CRACÒVIA – PUNT D’ORIGEN:\nEsmorzar i temps lliure fins a l’hora del trasllat a l’aeroport. Dinar. Sortida de Cracòvia amb direcció a Barcelona. Arribada i fi del viatge.\n– Estada hotelera i règim alimentari segons programa.\n– Habitació individual: 170€/persona.\n– Excursió opcional Mines de Sal: 48€/persona.\n+72€ taxes aèries


Joan Fontcuberta, Premi Hasselblad 2013 - SIESTV\n09 març 2013 Joan Fontcuberta, Premi Hasselblad 2013\nJoan Fontcuberta guardonat amb el Premi Hasselblad 2013 de fotografia\nPosted at 06:18h in Arts, Cultura by siestv\nEl fotògraf català Joan Fontcuberta ha estat escollit per rebre el Premi Internacional de Fotografia Fundació Hasselblad en l’edició del 2013, dotat amb la quantitat d’1.000.000 de corones sueques (110.000 euros, aproximadament). El premi està considerat el “nobel” de la fotografia i és un dels més prestigiosos del panorama internacional.\nLa cerimònia de lliurament del premi va tenir lloc a Barcelona el dijous 7 de març de 2013. Així mateix, el 25 d’octubre de 2013 s’inaugurarà l’exposició Joan Fontcuberta, guanyador del Premi Hasselblad 2013 al Hasselblad Center del Museu d’Art de Göteborg, a Suècia. La Fundació Hasselblad organitzarà un simposi amb la participació del guanyador i presentarà una monografia sobre l’obra de Joan Fontcuberta, que serà publicada per Mack.\n2013, fotografia, fundacio hasselblad, internacional, joan fontcuberta, premi


Enquesta coneixement del món casteller | El fet casteller vist pel TETE\n« Els castells a “El Jueves”\nEl Periódico, diari sensacionalista »\nEnquesta coneixement del món casteller\ndiumenge, 8 Juliol 2007 per Tete\nAquest passat dimecres 4 de juliol es van presentar els resultats de l'enquesta de coneixement del fet casteller que ha realitzar la Coordinadora de Colles Castellers de Catalunya (CCCC) amb l'ajuda del Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana, del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.\nHa estat una notícia que ha tingut molt ressó mediàtic i s'ha publicat en els principals diaris del país, i també en premsa gratuïta.\nPel que sàpigueu una mica per sobre els resultats us copio la nota de premsa apareguda al Canal Castellers-Falques.\nL'estudi l'han efectuat un equip investigador integrat per Enric Vilar (economista) i Marc Dargallo (sociòleg), que han comptat amb el suport, l'assessorament i la col·laboració de Miquel Botella i Carles Feiner per part de la Coordinadora de Colles Castelleres de Catalunya (CCCC).\nSegons l'estudi, la pràctica totalitat dels individus saben què són els castells (98,3%) i més de la meitat coneix el nom d’alguna colla castellera. D'aquests, el 93,6 % valoren els castells com una activitat positiva o molt positiva, enfront d’un reduït 2,4 % que els considera negatius o molt negatius.\nEls que n’han vist en viu avaluen el seu atractiu amb un 7,8 (en una escala del 0 al 10). Els que ho han fet per televisió els puntuen amb un 7,1. Amb independència del mitjà (en viu o per TV) i de les característiques dels individus, els castells presenten sempre una valoració molt positiva.\nLa gran majoria – nou de cada deu persones – veuen els castells com una activitat integradora: és una activitat d’equip, no fa distinció de sexes, no discrimina entre autòctons i immigrats i és adequada per a totes les edats.\nTot i que es vincula el món casteller a la cultura i la tradició, més del 70% dels individus consideren que és una activitat que creix.\nSobre la possibilitat de participar en una colla castellera, 4 de cada 10 individus indiquen que els castells són una activitat bastant o molt perillosa, però comparant-la amb d’altres activitats, es pot observar com la seva perillositat es considera similar a la d’esquiar, inferior a la d’anar amb moto o fer submarinisme i superior a la de practicar bicicleta de muntanya o jugar a futbol.\nSegons la CCCC: tot i que l’any 2006 va haver-hi un accident mortal, cal recordar que el nombre de castells que cauen, ja de per si molt baix, està en descens continuat de fa anys. Ha passat del 5,3% l’any 2000, al 3,3% l’any 2006. L’any 2006 hi havia censats 8.544 castellers en actiu, es van realitzar 5.810 castells, dels quals només 196 van caure, i hi hagueren 155 lesionats (tot i que només 12 d’aquests lesionats van requerir atenció hospitalària). Pel que fa als nens, els estudis de sinistralitat que s’han realitzat aquests darrers anys permeten afirmar que fer castells és una activitat de risc moderat en la qual tenen la meitat de possibilitats de lesionar-se que en qualsevol altre activitat física en què participen (activitats extraescolars, pati de l’escola, lleure…). A més, l’adopció del casc per part d’enxanetes i aixecadors ha permès eliminar pràcticament el risc de lesions cranials que eren les que potencialment més podien preocupar.\nSi voleu veure la presentació de l'estudi la podeu veure aquí.\nPer tant, com podeu veure el coneixement casteller és molt alt, però també hi ha força gent que consideren que és una activitat perillosa respecte.\nA mi el que m'ha sorprés més és que la majoria de gent ha vist castells a Barcelona, però la nostra colla no surt entre les colles més citades, on surten les més destacades del país però també surten per davant nostre colles com els Xicots de Vilafranca o els Castellers de Terrassa.\nQuè hem fet malament durant aquests 38 anys? La Mercè és un èxit i també s'omplen forca les places a les festes majors dels barris de Barcelona però en canvi no coneixen la nostra colla.\nPerò en canvi, sembla que som més coneguts a l'estranger, o la gent arriba abans a la nostra web, perquè cada setmana tenim correus d'estrangers preguntant on poden veure castells.\nI l'altre fet a destacar, és que 57000 catalans els hi agradaria fer castells, quan les colles actualment concentren a 8000 castellers, i en general, cada any tenen més problemes al mobilitzar als seus membres. I el principal atractiu és l'atractiu dels castells, activitat tradicional, col·lectiva i divertida. Però el principal fre és la creença d'una gran perillositat dels castells, o la incompatibiltiat amb altres pràctiques. O sigui, si aconseguim que no ho vegin com un gran perill, els convençaríem? Jo amb 100 persones per la nostra colla ja m'hi conformaria.


Josep Maria Via – Pàgina 17 – El blog de Josep Maria Via\nInici » Arxivat per Categoria "Josep Maria Via" (Page 17)\nEl patiment ciutadà actual, amb tot el seu dramatisme, no pot ser imaginable per ningú que no n’estigui afectat. Si diem que el “sistema” redueix dramàticament les rendes del treball, transfereix les persones des...\n01\tabr.\t2013\nSABER APROFITAR EL TALENT DEL SECTOR PRIVAT PER AL SECTOR PÚBLIC I VICEVERSA (MILLORAR LA FUNCIÓ PÚBLICA II)\nCom vaig comentar en el post anterior, i seguint el mencionat article de Francisco Longo (Secretari General d’ESADE i expert en polítiques públiques), “Menos de lo mismo no es reformar la Administración” d’”El País”,...\nAquest és el primer d’una sèrie de dos posts amb els que pretenc exposar elements per a la millora de la Funció Pública. En aquest primer post em centraré més en alguns elements de...\n26\tmarç\t2013\nJORDI BASTÉ CONTRA L’ASSETJAMENT AL DRET A DISCREPAR. EL CAS DE PIA BOSCH\nEl moment és delicat. Tot i ser obvi, m’he referit en diferents posts a què hi ha molta gent que ho passa molt malament i que una minoria sense escrúpols manipulen perillosament aquest patiment...\n09\tgen.\t2013\nRecomano la lectura del reportatge que publica el diari “La Vanguardia” sobre el conflicte a la Comunitat de Madrid amb motiu del canvi en el model de gestió dels hospitals i centres de salut...


Castelló intensifica les desinfeccions per a la reobertura comercial i de centres educatius | Castelló Extra\nEls serveis municipals han actuat també al Mercat del Grau per a higienitzar els carrers i el mobiliari urbà\nEl servei de neteja de l’Ajuntament de Castelló ha intensificat les tasques de desinfecció de carrers comercials i instal·lacions educatives per a la reobertura prevista per al pròxim 11 de maig. D’aquesta manera, el consistori assegura que la tornada progressiva a l’activitat es puga fer «amb totes les garanties sanitàries», com ha explicat el regidor de Neteja, Ignasi Garcia.\nAmb aquesta finalitat, els operaris han higienitzat també els carrers on s’ubica el mercat ambulant del Grau, on també han actuat sobre el mobiliari urbà. Aquestes tasques s’han portat a terme durant la matinada, per deixar els espais en bones condicions, i es repetiran aquesta vesprada, quan tanque el mercat.\n«Novament, un servei essencial com és la neteja viària, ens permet avançar en aquesta situació davant la desescalada», ha explicat Ignasi Garcia. L’edil de Neteja també ha destacat que «l’Ajuntament de Castelló ha fet i està fent un gran esforç perquè tots els espais estiguen en condicions higièniques òptimes i eixe objectiu l’estem aconseguint gràcies a les més de 40 persones que cada dia i cada nit netegen els nostres carrers».\nDes de la regidoria d’Innovació Comercial, s’han posat totes les mesures necessàries per a garantir el compliment de la normativa i de les mesures de seguretat per a la reobertura del Mercat del Grau. «Hem treballat des del primer moment de manera conjunta amb els comerciants per a poder reobrir de manera segura, perquè els veïns del Grau pogueren acudir a comprar productes de proximitat en el seu mercat tradicional», ha explicat l’edil d’Innovació Comercial, David Donate.\nDonate ha apuntat que, des de l’àrea de comerç, s’han habilitat les tanques per a delimitar el perímetre i distribuït gels desinfectants per a l’ús públic que s’han posat a la disposició dels clients en els diferents accessos al recinte. «Així mateix, hem reorganitzat els llocs per al compliment de les distàncies de separació lateral i frontal», ha destacat. També s’ha sol·licitat el control policial per al compliment de l’aforament i l’accés al mercat.\nAixí, també està previst que els centres educatius de la ciutat recuperen part de l’activitat per a «que els equips directius i el personal administratiu puga incorporar-se i avançar en tasques d’organització i la preparació del procés d’escolarització, entre altres», com ha informat el regidor d’Educació, Francesc Mezquita.\nMoltes d’aquestes instal·lacions ja fa dies que estan obertes per la realització de tasques de manteniment, motiu pel qual el personal del servei ha posat, en aquesta segona onada de desinfeccions, especial èmfasi en les zones amb superfícies de contacte i de pas, com ara panys de portes, baranes i lavabos. Durant aquestes setmanes, els serveis municipals han realitzat una neteja a fons dels centres, una tasca que habitualment fan durant els períodes vacacionals.\nEPI, material d’un sol ús i solucions desinfectants\nCal destacar que l’empresa concessionària del servei de neteja ha facilitat equips de protecció individual (EPI) al personal. Els i les professionals utilitzen material d’un sol ús i aquest se separa en contenidors específics, a l’interior de bosses tancades. Els elements reutilitzables es desinfecten després de cada ús. Com a productes d’higienització de materials i superfícies, els serveis municipals han utilitzat clor actiu, hipoclorit sòdic, peròxid d’hidrogen i etanol, en les proporcions recomanades per la Conselleria i el Ministeri de Sanitat.


ALCALÀ-ALCOSSEBRE archivos – Pàgina 113 de 125 – Vinaròs News\nAlcalà-Alcossebre aposta per una fira gastronòmica de productes de proximitat\nALCALÀ-ALCOSSEBRE 5 febrer, 2018\nNOTES DE PREMSA Alcalà-Alcossebre sumarà un nou al·licient turístic per a la primavera que ve. Des de la Regidoria de Turisme s’ultima ja la celebració d’una nova fira gastronòmica basada en els productes de proximitat que es celebrarà el cap de setmana del 28 i 29 d’abril. Els productes... Llegeix més\nFinalitza el Curs de Monitor d’Activitats de Temps Lliure a Alcalà-Alcossebre\nALCALÀ-ALCOSSEBRE 2 febrer, 2018\nNOTA DE PREMSA La Regidoria de Joventut de l’Ajuntament d’Alcalà-Alcossebre realitza una valoració molt positiva del Curs de Monitor d’Activitats de Lleure Educatiu Infantil i Juvenil, organitzat per la mateixa Regidoria i que s’ha impartit des del 24 de novembre al 20 de gener al CESAL d’Alcalà. Hi han... Llegeix més\nAlcalà-Alcossebre modifica l’ordenança de la zona blava\nALCALÀ-ALCOSSEBRE 1 febrer, 2018\nNOTA DE PREMSA El ple de l’Ajuntament d’Alcalà-Alcossebre ha aprovat la modificació de l’ordenança d’aparcament limitat (zona blava) per millorar les tarifes i facilitar l’ús de targetes per a comerciants i residents. A partir d’ara, els comerciants comptaran amb una targeta especial que podrà ser quinzenal, mensual o trimestral... Llegeix més\nAlcalà-Alcossebre sol·licita mesures per disminuir la perillositat a la N-340\nALCALÀ-ALCOSSEBRE 31 gener, 2018\nNOTA DE PREMSA L’Ajuntament d’Alcalà-Alcossebre aprovarà en el ple que se celebra aquesta vesprada una declaració institucional secundada per tots els grups municipals en la qual se sol·licita al Ministeri de Foment que es prenguen mesures per disminuir la perillositat en el tram de la carretera Nacional 340 al... Llegeix més\nNova zona de vianants al costat de la platja del Carregador d’Alcossebre\nALCALÀ-ALCOSSEBRE 30 gener, 2018\nNOTA DE PREMSA Els treballs d’adequació al costat de la platja del Carregador d’Alcossebre, a l’altura del barranc de la Coloma, ja estan completament finalitzats. Les obres posen solució a les dificultats d’accessibilitat a la zona ja que, per la seua proximitat a la costa, no estava asfaltada. L’actuació,... Llegeix més\nDetienen a una persona por un delito de detención ilegal en Alcalá de Xivert\nALCALÀ-ALCOSSEBREORDRE PÚBLIC 27 gener, 2018\nNOTA DE PRENSA La Guardia Civil en colaboración con la Policía Local han detenido a un varón, como supuesto autor de un delito de detención ilegal realizada por particular en la localidad de Alcalá de Xivert. El hecho cometido había causado una gran alarma social en la población y... Llegeix més


Dels informes falsos de la UDEF als comptes de Trias\nInterior orquestra la batalla contra el sobiranisme\nN.O. Barcelona 10/08/2015 00:00\n651x366 Trias va acreditar en un ple a l’octubre que la banca suïssa certificava que no tenia comptes al país. / C. ATSET Trias va acreditar en un ple a l’octubre que la banca suïssa certificava que no tenia comptes al país. / C. ATSET\nLa guerra bruta és un factor que el sobiranisme dóna per descomptat que es produirà d’aquí al 27 de setembre. “No em sorprendria gens que n’hi hagués”, afirmava la setmana passada Artur Mas en ser preguntat sobre si s’esperava una riuada d’informacions que poguessin desacreditar les forces de l’independentisme. Un pronòstic que compartia ahir el president de l’ANC, Jordi Sànchez, en una entrevista l’ARA, en què augurava una “campanya d’intoxicació” i “desqualificacions” fins a la tardor.\nÉs un fet que des de l’inici del procés han proliferat les informacions, en moments compromesos, sobre investigacions de la Policia Nacional a polítics catalans: informes, esborranys i notes que empastifen la imatge de l’independentisme i posen en dubte la credibilitat de nombrosos dirigents. Mentre el president espanyol, Mariano Rajoy, es nega a tractar políticament el cas català, diferents episodis apunten que des del ministeri de l’Interior s’orquestra la batalla soterrada contra el que titllen de “desafiament” a l’Estat, ja sigui des de la Brigada d’Informació, la unitat de delinqüència econòmica i fiscal (UDEF) o afers interns. La tardor de l’any passat l’ARA publicava que Interior havia creat una unitat secreta antisobiranista dedicada a rastrejar informació sobre presumptes irregularitats i delictes de polítics per usar-la en contra del procés d’independència. Arran d’aquella informació, el ministre de l’Interior, Jorge Fernández Díaz, va haver de respondre al Congrés. Va negar l’existència de la unitat policial secreta centrada a buscar casos de corrupció a Catalunya.\nEl mateix president de la Generalitat, Artur Mas, va ser blanc d’acusacions el novembre del 2012, en plena campanya electoral dels primers comicis en què es dirimia sobre el dret a decidir. El diari El Mundo es feia ressò el 16 de novembre d’un esborrany de la UDEF -sense firma ni autor- que sostenia que Mas havia engreixat comptes personals a Suïssa i Liechtenstein gràcies a comissions il·legals d’empreses a través de la trama del Palau de la Música. El dirigent de CDC va presentar una querella contra el rotatiu madrileny -que va ser arxivada- i CiU va demanar explicacions al ministeri de l’Interior.\nQuin va ser el resultat? El ministre Jorge Fernández Díaz se’n va rentar les mans i va assegurar que no es podia determinar qui havia elaborat el suposat informe ni qui havia sigut l’artífex de la seva difusió. Ara bé, això no va impedir al ministre d’Hisenda, Cristóbal Montoro, abonar la versió del suposat informe de la UDEF: “L’obligació d’Hisenda és investigar els indicis de frau”, va dir, referint-se a Mas.\nEl cas més sonat va ser el de l’exalcalde Xavier Trias, aparegut poques setmanes abans de la consulta del 9 de novembre. El diari El Mundo va publicar que s’investigava el llavors alcalde de Barcelona per tenir 12,9 milions d’euros en paradisos fiscals. Segons la informació, Trias hauria transferit els seus comptes de Suïssa al Principat d’Andorra el febrer del 2013. El rotatiu fins i tot apuntava que els fons s’haurien engreixat a partir del cobrament de comissions il·legals quan era conseller de la Generalitat o dirigent de CiU a Madrid. Trias va presentar una querella per injúries. “No estic disposat a tolerar que el meu nom quedi brut i no admeto cap tipus de comparació”, va dir en el seu moment, en al·lusió a l’expresident Jordi Pujol, que ja havia confessat tenir comptes irregulars fora de Catalunya. Trias va acabar guanyant la partida quan la banca suïssa va certificar que el dirigent de CDC no tenia cap compte bancari al país.\nL’informe policial sobre els jutges no vincula els magistrats amb actuacions il·lícites, però sí que els posa en el punt de mira per opinar sobre el procés. S’apropa la cita electoral més decisiva.


Destapant Cassoles: ELS POP CAKES DE L'ONA\nELS POP CAKES DE L'ONA\nL a meva filla gran és força aficionada a la cuina i té forces idees. Tenia moltes ganes de fer Pop Cakes i ens hi vam posar. El resultat ha estat tan extraordinari!, que cada vegada que els fem la gent en demana més!\n*Per a la base utilitzem la nostra recepta particular de la coca de xocolata que tant ens agrada a casa.\n*Per al "frosting" o pasta per unificar la coca i fer-ne boletes hem fet una ganache al nostre gust.\n*Per a la cobertura utilitzem una barreja de xocolata per fondre amb una micona d'oli de girasol que facilita cobrir perfectament la boleta.\n*Per a la base dels Pop Cakes farem una coca de xocolata que després, quan sigui freda, esmicolarem a engrunes:\n1 got gross de sucre\n1 got gros d'oli de girasol\n1 got gros de xocolata en pols (per fer desfeta, o Paladín...)\nBarregem els líquids reservant les clares a part. Comencem barrejant el sucre amb els ous que anirem posant un a un fins que es faci una crema.\nAfegim la llet, després l'oli i després la xocolata mica en mica fins que s'amalgami tot.\nAra ja podem afegir la farina i el llevat tamisats.\nFinalment semimuntem les clares i les afegim amb compte a la massa fins que quedin ben integrades.\nEnfornem a 180º uns 50 minuts. Deixem refredar totalment.\n*Per a la ganache que ens servirà per a formar le boles:\nEn un bol posem la xocolata a bocins i la nata i posem a escalfar. Anem barrejant fins que aconseguim una crema vigilant no arribi a bullir res!.\nxocolata de fondre\nuna mica d'oli de girasol:\nPosem la xocolata al microones amb un rajolí d'oli de girasol (proporció d'oli un 10% de la de xocolata). Anem vigilant estigui ben lligada la cobertura i ja la tenim preparada. No deixem refredar massa, així que caldrà preparar-la quan ja tinguem els Pop Cakes formats.\nPer a preparar els Pop Cakes agafarem la coca ja freda i l'esmicolem amb les mans a engrunes petites (també es poden refregar dues porcions amunt i aball)\nPreparem la ganache com hem explicat i deixem refredar una mica.\nBarregem en un bol la coca amb la ganache.Recomanem anar posant engrunes a la ganache fins a obtenir la massa amb la textura que desitgem i si cal anar afegin-ne més. Si us sobra coca la podeu guardar ben tapada al congelador per un altre cop!\nFormem les boles.\nFonem una micona de xocolata fondant per posar a la punta del palet i així la boleta es clavarà millor i quedarà fixada.\nDeixem els Pop cakes formats com es veu a la foto en una safata i els posem al congelador.\n(Així quan els volguem presentar, fem la cobertura i la posem sobre la boleta freda de manera que la xocolata qualla de seguida just el temps necessari per guarnir amb acabats de virutes, cors, lacasitos...)\nUna estona abans de servir els nostres Pop Cakes preparem la cobertura com hem explicat,posant-la en un bol més abiat estret i fons i anem sucant les boletes al bol. Només aguantant-les una estoneta i amb els acabats preparats: coco ratllat, lacasitos, virutes, boletes de colors, cacau... adornem i ja s'asseca la xocolata (ja que la boleta està ben freda).\nTindrem ja preparat unes gerretes, bolt, pots...amb sucre per anar posant els Pop Cakes i servir!\n*Els pop cakes que no utilitzem es poden guardar perfectament al congelador.\nPublicat per mercè a 2:53\nEtiquetes de comentaris: Pop cakes, postres, xocolata\ntrifasic de baileys 30 de setembre de 2015, a les 7:14\ntens una artista a casa que l'has d'explotar més! d'aquí poc estareu les dues fent receptes pel bloc, ja veuràs! a mi també m'agrada molt fer pop cakes, són fàcils de fer i queda molt resultón!!! petons\nPalmira POM 30 de setembre de 2015, a les 8:20\nQuina artista l'Ona ! Tenen molt bona pinta i amb aquesta base tant bona tant sols podem estar riquísims!\nISABEL 30 de setembre de 2015, a les 12:28\nTot el que dugui xocolata em pirra.\nNo tot són postres 1 d’octubre de 2015, a les 23:51\nQue bé tenir una ajudanta com l'Ona!!!!!\nCristina 2 d’octubre de 2015, a les 10:48\nVist els pops cake....crec que tenim davant una cuinera en potència.\nmercè 4 d’octubre de 2015, a les 13:45\ngracies a tots!, sembla que l'Ona està ben engrescada amb el tema de la cuina!, qui sap per on anirà...jajaja\nTORRE MULTICOLOR I GOTET DE BRANDADA I CREMA DE PI...\nPOLLASTRE AMB LLET DE COCO I CURRY\nPA PATRIOTIC!, PA DE LA DIADA\nMOUSSE DE COCO AMB COBERTURA DE MANGO\nDEL BLOG AL PLAT- SETEMBRE


Forma part de l'equip de suport a les activitats de promoció de l'Escola! - Escola de Turisme i Direcció Hotelera- EUTDH - UAB Barcelona\nForma part de l'equip de suport a les activitats de promoció de l'Escola!\nDel 6 al 25 de novembre s'obre la convocatòria de pràctiques per cercar estudiants de l'Escola que vulguin explicar la seva experiència universitària als futurs alumnes i a les seves famílies, en esdeveniments com les Jornades de Portes Obertes o el Saló de l'Ensenyament. Envia ja la teva sol·licitud i converteix-te en ambaixador/a dels Graus en Turisme, Turisme en Anglès i Direcció Hotelera de la UAB!\nL'Escola obre la convocatòria de pràctiques per formar el nou equip d'estudiants que col·laborarà en les tasques de suport per promocionar els estudis, durant aquest curs 2019-2020, en esdeveniments com les Jornades de Portes Obertes, el Saló de l'Ensenyament, o el Dia de les Famílies de la UAB, entre altres.\nAquesta convocatòria de pràctiques està adreçada a estudiants de 2n, 3r i 4rt curs dels Graus en Turisme, Turisme en Anglès i Direcció Hotelera, que ja s'hagin matriculat com a mínim a 120 crèdits, i que estiguin interessats en ser ambaixadors de l'Escola, i oferir també suport logístic durant les activitats de promociò. S'atorgaran 20 places de pràctiques.\nEl període de lliurament de sol·licituds comença el dia 6 i finalitzarà el 25 de novembre.\n- Imprès de sol·licitud emplenat que es pot sol·licitar al Punt d'Informació de la Secretaria del Centre, o descarregar-lo al Campus Virtual (el trobareu a "e-notícies" de les aules Moodle). Caldrà lliurar-ho a Gestió Acadèmica.\nLa durada de les pràctiques dependrà de les necessitats de cadascuna de les activitats. Es comptabilitzarà segons les hores de dedicació, i es podran realitzar entre el 4 de febrer i el 31 de juliol de 2020.\nS'atorgarà un ajut a l'estudi per un import de 10 euros per hora de dedicació a les activitats de promoció i de comunicació. Es retindrà el 2% en concepte d'IRPF i la quota de la Seguretat Social obrera de 8.49 €/mes.\nLa resolució de les places es comunicarà el 10 de desembre de 2019.


NURYABISSA: de repente me vienen mil temas para escribir.\nYahia 5 de desembre de 2009 a les 5:43\nYahia 5 de desembre de 2009 a les 6:02\nSalams per a tots, hi haja pau allà on estigueu. Jo duc un temps renyit amb les paraules, després de molts anys omplint llivretes i més llivretes, la última la vaig començar fa mes de tres anys i encara no està acavada. Serà que m'estime més escoltar. Però com diu un amic meu YO VOY DONDE ME INVITAN així que com la meva esposa s'ha fet bloguera i ens convida a este lloc virtual i virtuós doncs aquí estic. Com a frase quedaria millor "Mi churri es bloguera" o "Mi chica tiene un blog" però les coses son com som i el cas es que la meva esposa s'ha fet bloguera, Maryam en estado puro, una prova més de que la nostra relació podrà ser de molts colors però dificilment avorrida, Alhamdulillah. Recorde una pelicula de fa molts anys anomenada "El marido de la peluquera", jo soc "El marido de la bloguera" Certament en la vida u acava convertint-se en allò que menys esperava, Alhamdulillah, millor deixar-se dur sense oposar resistència.\nPer cert perla, la rifa no va ser a Lefke, sino molt de temps abans. Allà no més vaig anar a recollir el premi, Shukurullah.


Les destinacions rurals s’han revelat com les més atractives després de l’esclat de la pandèmia. Per als turistes que buscaven viatjar i mantenir el distanciament social durant l’estiu, els espais rurals van representar una gran alternativa, la qual cosa ha comportat que la pèrdua d’activitat turística a les regions menys urbanes d’Espanya hagi estat molt inferior a la de les destinacions més tradicionals de costa i a la de les ciutats. En aquest article utilitzem les tècniques d’anàlisi de big data per analitzar l’evolució dels pagaments amb targeta efectuats pels turistes domèstics i internacionals en funció de les característiques de les destinacions que van visitar. Els resultats confirmen la major resiliència de les destinacions turístiques rurals durant el 2020 i dibuixen unes perspectives positives per al turisme rural de cara al 2021.\nEl turisme rural s’ha revelat com una de les alternatives per als turistes domèstics i internacionals durant el 2020. Així, durant els mesos d’estiu, les regions amb gran presència d’agroturismes, com Astúries, Cantàbria i Navarra, van registrar caigudes menys intenses en el nombre de pernoctacions de turistes domèstics, mentre que les que més patien eren la Comunitat de Madrid i Barcelona, principals destinacions urbanes. En efecte, les pernoctacions en allotjaments de turisme rural amb prou feines van caure en els mesos de juliol i d’agost, en concret el 12% interanual, mentre que el total d’allotjaments turístics va registrar un descens del 60% interanual.\nNo obstant això, les dades de pernoctacions que ens ofereix l’INE només ens permeten fer una anàlisi de la mobilitat dels turistes, de manera que no podem valorar els probables canvis en la forma de consumir dels turistes durant el 2020. Per poder fer una anàlisi més àmplia, utilitzem les dades dels pagaments amb targeta i de les retirades d’efectiu als TPV i als caixers de CaixaBank. En concret, ens centrem en els pagaments que van efectuar les targetes dels turistes i eliminem de la mostra la despesa efectuada pels consumidors locals.1 D’altra banda, elaborem una classificació de tots els municipis d’Espanya segons siguin urbans, rurals o costaners,2 amb la finalitat d’analitzar la despesa que van realitzar els turistes a les diferents destinacions.\n1. Per identificar la despesa dels turistes internacionals, s’utilitzen els pagaments i les retirades d’efectiu de targetes emeses per entitats estrangeres. Per al cas dels turistes domèstics, s’utilitzen els pagaments i les retirades d’efectiu amb targetes emeses per entitats espanyoles fora del lloc habitual de residència. El resultat s’ajusta utilitzant una mesura de penetració dels TPV de CaixaBank per equilibrar la mostra entre regions amb una presència dispar de CaixaBank.\n2. Es classifiquen com a destinacions costaneres tots aquells municipis, urbans i rurals, que tinguin línia de costa. Es classifiquen com a municipis rurals tots els municipis no costaners de menys de 30.000 habitants o menys de 100 habitants per km². Els municipis no costaners restants es classifiquen com a municipis urbans.\nUtilitzem la metodologia big data\nper analitzar les dades dels pagaments amb targeta efectuats pels turistes en destinacions rurals.\nDistribució del turisme en funció de la destinació\nSegons aquesta anàlisi, el turisme rural va mobilitzar al voltant del 10% de la despesa turística total el 2019, de la qual només 3 p. p. van ser deguts a la despesa de turistes internacionals. El 2020, per la seva banda, el millor comportament del turisme rural en relació amb la resta del sector va incrementar el seu pes fins al 14% del total. Es tracta d’una porció apreciable de la despesa total, coherent amb el percentatge de població que resideix als municipis rurals, que també és del 14%. Tal com s’observa al gràfic següent, el turisme en municipis de costa, que podríem qualificar com les destinacions més tradicionals de la indústria turística, va representar el 58% de la despesa total el 2020. A més de ser el que més pes va tenir, també va ser el que més proporció d’estrangers va atreure l’any passat, amb el 55% de la despesa en destinacions costaneres efectuada amb targetes estrangeres. Finalment, les destinacions turístiques urbanes van mobilitzar el 28% de la despesa turística total el 2020.\nDespesa turística en funció del tipus de municipi\n% sobre la despesa turística total\nDespesa turística en funció del tipus de municipi (2019)\nÚltima actualització: 29 abril 2021 - 13:25\nDespesa turística en funció del tipus de municipi (2020)\nEl turisme rural va mobilitzar al voltant del 10% de la despesa turística total el 2019\nEl 2020, el comportament més positiu del turisme rural en relació amb la resta del sector va incrementar el seu pes fins al 14%.\nDespesa turística en funció de la destinació\nSi observem l’evolució de la despesa turística durant l’any 2020, la despesa efectuada per tots els turistes (domèstics i internacionals), identificada mitjançant els pagaments amb targeta i les retirades d’efectiu als TPV i als caixers de CaixaBank, va recular el 51% el 2020.3 Si ens fixem en les diferents destinacions, la despesa turística a les ciutats va caure el 46% anual i la despesa turística a les destinacions de costa, el 56%. En canvi, la despesa turística a les destinacions rurals va recular considerablement menys (el 31% anual), gràcies a una recuperació molt més ràpida durant els mesos de desescalada i al fet que va mantenir un major atractiu en el context de distanciament social durant els mesos d’estiu i inici de la tardor.\nTal com es pot observar al gràfic següent, al gener d’enguany, últim mes per al qual disposem d’aquest desglossament detallat en el moment de tancar aquest article, les caigudes en la despesa turística són molt similars a totes les destinacions: entre el 51% i el 58% interanual. Això és degut al fet que les restriccions a la mobilitat han afectat les comunitats autònomes d’una manera similar durant la segona i la tercera onades, ja que s’ha prohibit en molts casos el moviment intercomunitari (o, fins i tot, dins la mateixa comunitat) i, per tant, s’ha impedit el canvi de comunitat autònoma per fer turisme.\n3. La caiguda de la despesa turística que capturem als TPV de CaixaBank és inferior a la publicada per l’INE. Així, la despesa turística total publicada per l’INE entre el gener i el setembre del 2020 (a l’hora de tancar aquest informe, encara no hi havia dades del turisme domèstic per al 4T) va caure el 67,0% interanual, mentre que el de CaixaBank va caure el 50,5% interanual. En aquest sentit, la nostra mesura està afectada per l’evolució a l’alça de la utilització de targetes com a mitjà de pagament després de l’esclat de la pandèmia. Addicionalment, pot haver-hi diferències de mesura pel fet que, mitjançant els TPV de CaixaBank, no capturem la despesa efectuada en origen ni els pagaments fets amb efectiu no retirat als caixers del lloc de destinació, mentre que l’INE sí que ho reflecteix a les enquestes Egatur i Familitur.\nÚltima actualització: 29 abril 2021 - 13:26\nPes del turisme rural a Espanya\nLa major resiliència de les destinacions rurals durant el 2020 no va ser suficient per esmorteir el profund impacte de la COVID-19 sobre el sector turístic espanyol, a causa del seu reduït pes dins la indústria turística i del fet que les caigudes de turistes a les destinacions rurals també van ser apreciables. Malgrat això, sí que ha tingut un paper molt rellevant pel que fa a l’abast geogràfic del xoc. Tot i que, el 2020, el pes del turisme rural va representar el 14% del total, 15 províncies espanyoles van registrar més del 40% de la despesa turística en municipis rurals. En aquestes províncies més dependents del turisme rural, la despesa turística total va caure el 33% anual, 17 p. p. menys que en la mitjana d’Espanya. Per la seva banda, les regions predominantment urbanes i costaneres han patit més el xoc que ha representat la COVID-19. A les nou províncies amb menys del 5% de turisme rural, la despesa turística va caure el 60% (9 p. p. per damunt de la mitjana d’Espanya).\n15 províncies espanyoles van registrar el 2020 més del 40% de la despesa turística en municipis rurals\nEn aquestes províncies més dependents del turisme rural, la despesa turística total va caure el 33% anual, 17 p. p. per sota de la mitjana d’Espanya.\nDespesa turística en municipis no urbans en relació amb la despesa turística total\nNotes: Despesa de targetes emeses per entitats estrangeres (turistes internacionals) i despesa de targetes emeses per entitats espanyoles fora del lloc habitual de residència (turistes domèstics) registrades als TPV de CaixaBank. Per identificar els munic\nDespesa turística en funció de la destinació i del tipus de negoci\nEn aquest sentit, si ens fixem en l’evolució de la despesa turística en funció de la destinació i del tipus de negoci, veiem que tots els tipus de comerços localitzats als municipis rurals han registrat caigudes inferiors en la facturació dels turistes internacionals i domèstics. En primer lloc, els allotjaments turístics –hotelers i extrahotelers– localitzats en municipis rurals van esquivar l’any 2020 molt menys colpejats per la crisi. Tal com es mostra a la taula següent, la despesa turística rural va caure el 44% anual, mentre que, a les ciutats i a les destinacions de costa, va patir caigudes anuals del 76% i del 79%, respectivament. S’observa una dinàmica similar en la despesa en hoteleria, un dels sectors que més pateix les conseqüències de la COVID-19 a les grans destinacions turístiques, amb caigudes de la despesa turística superiors al 55% anual en destinacions urbanes i de costa, mentre que, a les destinacions rurals, va caure el 27% anual. En qualsevol cas, cal esmentar que les caigudes de la despesa turística a les destinacions rurals, malgrat no ser tan extremes com a la resta de les destinacions, també han estat molt importants.\nSi ens fixem en l’evolució de la despesa turística en funció de la destinació i del tipus de negoci,\nveiem que tots els tipus de comerços localitzats en municipis rurals han registrat caigudes inferiors en la facturació.\nEvolució de la despesa turística el 2020 en funció del tipus de destinació i de la despes\nNotes: Despesa de targetes emeses per entitats estrangeres (turistes internacionals) i despesa de targetes emeses per entitats espanyoles fora del lloc habitual de residència (turistes domèstics) registrades als TPV de CaixaBank. Per identificar els muni\nLes dades internes de CaixaBank ens mostren que l’impacte de la COVID-19 sobre el turisme rural i sobre el turisme interior ha estat notable però més contingut que a la resta de destinacions. Ha predominat l’interès dels turistes per trobar destinacions descongestionades i tranquil·les, amb el turisme rural com a màxim exponent. De cara al 2021, el turisme rural també serà una de les forces motrius de la recuperació, gràcies al fet que el distanciament social no en limitarà tant el creixement durant els mesos més incipients del retorn a la normalitat en què la immunització de la població encara sigui incompleta.\nA mitjà termini, la indústria turística post-COVID continuarà tenint els seus dos grans punts de suport en les destinacions de costa i urbanes. No obstant això, el paper de la COVID-19 com a accelerador de les tendències de canvi en l’economia podria ser un revulsiu perquè el turisme rural guanyi pes. En aquest sentit, les iniciatives que engloba el Pla de Recuperació Europeu (NGEU) per impulsar la digitalització i la modernització de l’oferta turística podrien repercutir de manera especial sobre les destinacions menys consolidades –entre elles les rurals– i permetre així que l’oferta turística a Espanya es diversifiqui i mantingui el seu avantatge competitiu en relació amb la resta de mercats internacionals.


Lliurament dels xecs solidaris de la Transilicitana – Ajuntament d'Elx\nHomeBenestar SocialLliurament dels xecs solidaris de la...\nLliurament dels xecs solidaris de la Transilicitana\nL’alcalde d’Elx, Carlos González, i el regidor d’Esports, Jesús Pareja, acompanyats pels regidors de Seguretat, José Pérez, i de Benestar Social, Tere Maciá, han lliurat a l’Ajuntament els xecs solidaris de la recaptació en l’última edició de la Transil.licitana.\nL’Associació a favor de les persones amb discapacitat intel·lectual d’Elx (ASPANIAS) ha estat la beneficiària d’un xec de 3.100 euros, recollit per la directora del centre d’Elx, Susana Pérez. Els diners es destinen a la compra de dues lliteres hidràuliques i dos tamborets ergonòmics per a l’àrea de fisioteràpia de l’Associació.\nLa Fundació de l’Esport Il·licità també ha rebut 600 euros, una petita aportació per al foment de l’Esport a Elx. El xec ha estat recollit per Francisco Javier Luendo, patró de la Fundació.\nLa Transil.licitana és una prova d’ultra distància que organitza l’Associació Transil.licitana de la Policia Local d’Elx en col·laboració amb l’Ajuntament, en la qual els participants corren o caminen en un circuit de 100 quilòmetres pel terme municipal il·licità en un temps màxim de 24 hores. La novena edició es va celebrar el passat 17 de març i va comptar amb la participació de 750 atletes.\nTant l’alcalde com el regidor van destacar el caràcter solidari de la prova i el treball dels agents de la Policia Local, també presents en l’acte en companyia del seu responsable, César Zaragoza, en la perfecta organització d’aquesta. Aquesta cita esportiva ja és referència al calendari nacional.


Dissabtes de la Física a la UAB\nDepartament de Física de la UAB organitza des de fa 14 anys els Dissabtes de la Física, jornades adreçades majoritàriament als estudiants de batxillerat per tal de promoure o afiançar el seu interès per la Física. Aquesta activitat inclou diverses xerrades divulgatives sobre temes d'interès, i tenen lloc al mes de febrer de cada any. Enguany del 14 de febrer al 7 de març 2015 (enguany només 4 dissabtes).\nPer aquest proper any 2015, aprofitant que ha estat declarat per les Nacions Unides i la UNESCO "any internacional de la llum i tecnologies basades en la llum" pensàvem centrar aquestes xerrades més o menys al voltant de la llum.\nDes de l’Institut de Ciències del Cosmos, us escrivim per convidar els vostres estudiants al Taller de Física de Partícules, una activitat que els acosta a la recerca en aquest camp de la física i, en general, a la recerca fonamental.\nEl nostre grup participa en un experiment al Gran Accelerador d’Hadrons (LHC) de l’Organització Europea per a la Recerca Nuclear (CERN), a Suïssa. El recent descobriment del bosó de Higgs en aquest accelerador ha estat reconegut amb el Premi Nobel als físics que el van postular.\nEl Taller, que té lloc a la Universitat de Barcelona des de fa deu anys, s’emmarca en el programa internacional Hands on Particle Physics i consta de tres parts:\nXerrades sobre la física de partícules, impartides per investigadors del nostre grup.\nBreu presentació dels ensenyaments de la Facultat de Física i visita als seus laboratoris.\nS’ofereix esmorzar i dinar als estudiants assistents, als quals s’entrega un certificat d’assistència.\nPodeu consultar un minidocumental sobre el Taller a http://youtu.be/t0bofvf3GvM.\nSi voleu informació sobre les nostres activitats de divulgació podeu visitar www.lhc.cat o us podeu subscriure a la llista de correu electrònic http://www.lhc.cat/llista_correu.php.\nUs saludem atentament i quedem a la vostra disposició a descobrintlhc@icc.ub.edu\nTeniu més informació sobre el preu i les instruccions de la convocatòria al següent arxiu pdf.\nConvocatòria Taller de Física de Partícules\nCursos i workshops de l'Escola Superior de Disseny FDModa\nEl juliol de 2013, l’Escola Superior de Disseny de Moda Felicidad Duce (FDModa) va entrar a formar part de la xarxa educativa internacional LCI Education, amb seu central al Canadà, convertint-se en l’Escola Superior de Disseny de Moda de LCI Barcelona.\nA partir del proper setembre 2015, LCI Barcelona, oferirà les especialitats dels Estudis Superiors en Disseny de Producte, en Disseny d’Interiors i en Disseny Gràfic, beneficiant-se de d'una xarxa internacional de 21 campus repartits en 11 països i possibilitant incorporar el talent avantguardista de professionals d’arreu del món coneixedors de l’entorn local i global.\nUs adjuntem un arxiu pdf del programa d'activitats adreçades a nois i noies de batxillerat de cara a aquest curs 2014-2015. Per a més informació podeu consultar el seu web ￼www.lcibarcelona.com.\nDossier d'activitats gratuïtes


cal rèflex: Por de fer bé la teva feina\nEl president de la Secció Filològica de l’Institut d’Estudis Catalans, Joan Martí, ha dit que "en un mitjà de comunicació s’hauria de partir de la base que aquella persona que no té una competència molt bona de la llengua que sigui, en aquest cas de la catalana, se li ha de recomanar que es retiri d’aquesta funció fins que no tingui aquesta competència. Digui-n’hi sanció econòmica o destinació laboral diferent."\nI les reaccions, com sempre ens diuen els periodistes, no s’han fet esperar. Per mi, el Martí només l’ha cagat en això de les sancions econòmiques, perquè ara el gremi ja té l’excusa perfecta, però en el fons té tota la raó del món. Si no domines la teva llengua, periodista, què coi has de dominar? I si no la domines, a galeres fins que siguis un bon comunicador.\nEl Col·legi de Periodistes ha reaccionat d’una manera previsible, una mica trista, segons el meu parer, amb l’argument de sempre: s’ha de prioritzar la informació, el codi deontològic (?), com si llengua i professionalitat fossin incompatibles, com si algú pogués ser un bon comunicador sense dominar la llengua. Tot això em fa pensar en el famós eslògan: Dediquem-nos als problemes reals de la gent.\nTambé he sentit a la ràdio una altra excusa recurrent, en aquest cas del periodista Rafael Vallbona: "Els periodistes parlem malament el català? Sí; exactament igual que els polítics, els doctors honoris causa, les mestresses de casa, els actors, els filòsofs, els presidents de clubs de futbol i més d’un venerable membre de l’IEC." És clar, com que la gent parla malament, nosaltres també. Patètic. Un periodista ha de parlar tal com ho fa una mestressa de casa? Això és el que entenem per acostar-nos a la gent? Au va, home!\nI espera, que encara n’ha dit una altra de bona en què demostra que no sap de què parla: "I quin català hem de parlar, el tronat i carrincló llemosí del diccionari normatiu (el que fa l’IEC, per cert) o el d’ús que fa el seu rival editorial, Enciclopèdia Catalana?" Ai, quanta ignorància i que fina que tenim la pell, eh?\nJa sabem que no vivim en un país com França, on l’exigència als periodistes és molt gran, però no s’ha de permetre que la llengua sigui un tema secundari. No pots fer un producte de qualitat si la teva eina de treball no és de qualitat. Els mitjans de comunicació tenen una responsabilitat lingüística que no es pot amagar amb la coartada que el que compta és el codi deontològic. Les sancions econòmiques no són viables, però sí la formació continuada, l’exigència i l’autoexigència. Menys complex d'inferioritat, home!\nLa crítica és adequada. Les formes, no.\nI estic d'acrod que aquesta exigència no només ha de ser per als periodistes. Qualsevol professional que escrigui o comuniqui quelcom a algú, ho ha de fer amb correcció.\nAnava a dir "correcció mínima", però no hem de posar mínims a la correcció.\n19 de novembre de 2008 a les 9:30\nTotalment d'acord, Marc. Tan de bo no s'hagués dit res de sancions econòmiques, perquè el plantejament em sembla irrefutable.\n"Comunicar bé" sense dominar l'idioma és impossible. No és tan estrany de veure-ho.\nAltra cosa és que es plantegi una policia lingüística... però d'aquí a justificar la deixadesa...\n19 de novembre de 2008 a les 12:01\nHi ha gent que em diu que no puc criticar un periodista que escriu malament, fa faltes d’ortografia, no estructura bé les frases o, senzillament, no domina la llengua si jo tampoc ho faig. Però jo no sóc periodista, a mi no em paguen per escriure bé, jo escric en un bloc i sé que cometo errades. A mi se’m podrà “tocar el crostó” si no faig bé la meva feina de biòloga i les correccions lingüístiques que se’m facin, benvingudes siguin. Però trobo inadmissible rebre, un dia i un altre també publicacions amb faltes d’ortografia i errors gramaticals. I el pitjor és que per la llengua castellana això és inadmissible però per la catalana no té importància, potser perquè és una llengua de segona categoria?\nHe llegit la notícia i estic d'acord amb la crítica, sense cap mena de dubte. Com a periodista i com a "consumidor" de periodisme.\nPer contra, no coneixia la reacció del Col·legi de Periodistes. Em decep, no està a l'altura.\nLa llengua és tan important com el missatge. Com es pot qüestionar una evidència com aquesta ? Plantejar la reacció en termes de "els altres també cometen errades" és, de debò, lamentable.\n19 de novembre de 2008 a les 14:18\nLa crítica del tot lògica! Ara, ¿ a qui ens queixem quan hi ha diaria que puliquen textos que s'han traduit automàticament, i que es vanten d'oferir edicions bilíngües?. Sovint, en el ¿¿Periòdico??, de Catalunya, n'hi ha per llogar-hi cadires.\n19 de novembre de 2008 a les 17:33\nAixò del Vallbona també és per llogar-hi cadires. De quins diccionaris parla? Algú que afirma que el Diec2 (2007) és tronat i carrincló llemosí no demostra pas una gran sensibilitat per la llengua.\nHem d'aspirar al millor.\n19 de novembre de 2008 a les 18:28\nSí, és clar, però el món del periodisme i de la comunicació en general té un paper importantíssim per fixar un model de llengua. Sobretot els mitjans públics, haurien de ser molt curosos en aquest sentit. I que no em diguin que no es poden fer models de llengua vàlids per a qualsevol registre sense caure en l'artificiositat.\nApropar-se a la gent no vol dir parlar com la gent del carrer, sinó seduir-la i educar-la.\nEls bons periodistes escriviu i parleu bé. Fins i tot els castellanoparlants, perquè s'esforcen a millorar la llengua igual que s'esforcen a millorar en la redacció, en la recerca d'informació, etc.\nExacte. Ells tenen el deure professional que tu no tens. I sí, la nostra és una llengua de segona per a molts periodistes i per a molta gent en general, és clar.\nA mi no sé si m'ha estranyat perquè desconec com funciona el Col·legi. Ja estic acostumat a aquesta mena de sortides tan típiques de l'autoodi pijoprogre. I això d''els altres també' és brutal, hehe.\nUi, em toques la fibra, amb la mania que tinc jo al Periódico... hehe. Digue-li al Zeta que millori l'edició en català, ara que fotran fora una gentada...\nHe intentat deixar un comentari a l'article del Vallbona (és al bloc del programa 'El món a RAC-1') i no he pogut. És penós. Què sap ell del diccionari normatiu? Ben poca cosa, segur. Delirant.\nEl català paga la seva situació precària i de poc rigor, però també en castellà es veuen autèntiques bestieses, en els últims temps.\nUna de les coses que no suporto jo són els titulars amb el verb elidit. Hi treuen la coma de forma sistemàtica:\n"El Barça a guanyar", "La vida més cara", etc.\nA TV3 passa força sovint i no ho puc entendre. Hi ha hagut algun cavi al respecte?\n20 de novembre de 2008 a les 15:11\nTens tota la raó, ury. A mi també em posa dels nyervis.\nI després et diuen que la coma és anitestètica, com si fos el mateix\n"els homes més rucs" que "els homes, més rucs".\n20 de novembre de 2008 a les 15:54


Partit Copular, nat per a robar\nLa indemnització per acomiadament improcedent es redueix per als contractes indefinits de 45 a 33 dies per any treballat, amb un màxim de 24 mensualitats (ara són 42).\nEls contractes fixos que actualment tinguin dret a 45 dies per any mantindran aquesta quantia fins a l'entrada en vigor de la nova norma, i a partir d'aquest dia la indemnització passarà a ésser de 33 dies. El límit per a ambdós períodes serà de 42 mensualitats.\nL'absentisme laboral individual del treballador deixa d'estar vinculat al que hagi establert per al conjunt de la plantilla, amb la finalitat de facilitar l'acomiadament.\nL'acomiadament objectiu -que permet a les empreses fer fora a empleats per causes econòmiques, organitzatives, tècniques o de producció amb una indemnització de 20 dies per any treballat- podrà aplicar-se quan la companyia tingui una caiguda d'ingressos durant tres trimestres consecutius.\nEls organismes i entitats del sector públic que no siguin viables ni es prevegi que ho puguin ser en els pròxims anys podran acollir-se a causes objectives d'acomiadament per a redimensionar plantilles.\nDesapareix l'exigència d'autorització administrativa prèvia per a les regulacions d'ocupació.\nLes empreses que acomiadin a més de 100 treballadors haurien d'articular un pla de recolocació externa dissenyat per a un període mínim de sis mesos.\nEs crea un nou contracte indefinit que podran utilitzar les pymes amb menys de 50 treballadors. Gaudirà d'una deducció de 3.000 euros per la contractació d'un primer empleat menor de 30 anys. L'aturat podrà compatibilitzar el sou d'aquest nou contracte amb el 25% de la prestació que rep, durant un màxim d'un any.\nA partir del 31 de desembre no es podran encadenar contractes temporals que superin els 24 mesos.\nEs fusionen en un sol contracte indefinit l'ordinari i el de foment de l'ocupació estable, amb les condicions establertes per a aquest últim.\nL'edat màxima per a accedir al contracte de formació i aprenentatge serà de 30 anys fins que la taxa d'atur baixi del 15 %.\nDesprés d'esgotar un període de formació en una activitat, el treballador podrà utilitzar el contracte de formació i aprenentatge en altres sectors. També podrà rebre la formació en la pròpia empresa si aquesta disposa d'instal·lacions i personal docent.\nEs fomenta la contractació indefinida dels joves menors de 30 anys amb fins a 3.600 euros, mentre que per als desocupats de llarga durada la xifra serà de fins a 4.500 euros.\nTots els treballadors tindran dret a 20 hores de formació anuals pagades per l'empresa i vinculades al lloc de treball. Es crea un compte que recopilarà tota la formació rebuda pel treballador durant la seva vida activa.\nLa pròrroga màxima dels convenis col·lectius vençuts serà de dos anys. De no arribar a un acord, qualsevol de les parts podrà acudir a la Comissió Consultiva de convenis Col·lectius o els seus equivalent autonòmics, que nomenarà un àrbitre i resoldrà en 25 dies com a màxim.\nEls convenis d'empresa tindran prioritat sobre els d'àmbit superior. Les empreses amb dificultats podran despenjar-se dels convenis. Si no hi ha acord amb els agents socials, l'empresa podrà sol·licitar un arbitratge obligatori a través de la Comissió Consultiva de Convenis Col·lectius.\nS'estreny la col·laboració amb les mútues de treball per a avaluar la incapacitat temporal dels treballadors. Es proposa un pla especial de la Inspecció de Treball per a combatre el frau i l'economia submergida. Els empleats que cobrin la prestació per atur podran realitzar serveis d'interès general en benefici de la comunitat, mitjançant convenis de col·laboració amb les administracions públiques. Les empreses de treball temporal podran actuar com agències privades de col·locació per disposar d'una àmplia xarxa de sucursals distribuïdes per tot el territori i amb àmplia experiència en el mercat de treball.


Carles Gascón presenta a Puigcerdà el llibre "Comarques oblidades" — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Carles Gascón presenta a Puigcerdà el llibre "Comarques oblidades"\nCarles Gascón presenta a Puigcerdà el llibre "Comarques oblidades"\nL'obra recull un seguit d'articles de Josep Zulueta, fundador de la cooperativa Cadí de la Seu L'historiador urgellenc repassa la visió del polític català sobre la Cerdanya i l'Alt Urgell de finals del segle XIX i començament del segle XX\nCarles Gascón - Portada llibre 'Comarques oblidades'\nAquest dissabte, 5 de juny, a les 20.15 hores, a la Sala de Convencions del Museu Cerdà de Puigcerdà tindrà lloc la presentació del llibre "Comarques oblidades" de l'historiador urgellenc Carles Gascón, també col.laborador de RàdioSeu. El llibre tracta de la visió que tenia Josep Zulueta, fundador de la cooperativa Cadí de la Seu, de les comarques pirinenques de la Cerdanya i l'Alt Urgell a finals del segle XIX i a començament del segle XX.\nCarles Gascón està especialitzat en l'època medieval, tot i que també toca altres períodes de la història pirinenca. Ha publicat també l'obra "Càtars al Pirineu català" (2003) i, juntament amb Teresa Font Juanati, "Els retaules gòtics de la vall de la Vansa i Tuixén" (2006). També compta amb nombrosos articles en publicacions catalanes i estrangeres. Actualment exerceix de tècnic de patrimoni al Consell Comarcal de l'Alt Urgell.\nLa presentació l'organitza el Grup de Recerca de Cerdanya.


Eines socials i viralitat: tots busquem el mateix? – Miquel Serrabassa\nPotser ja l’haureu escoltat. Probablement haureu vist l’anunci un parell (de dotzenes) de vegades si teniu algun televisor a prop. Més enllà de l’estètica de l’anunci, cada cop que el veia pensava que hauria de treure el Shazam per veure si la banda sonora era pròpia o es podia escoltar. Però, com sempre, quan sonava l’anunci no estava atent.\nFins que l’altre dia el Shazam em va enviar una notificació. I no sol fer-ho. Deia que hi havia un nou número 1 a la llista de cançons més buscades. Sí: Nuvole Bianche de Ludovico Einaudi. Així que, en el fons, els altres van fer la feina per mi.\nD’això també es tracten les eines socials. I allò que ara sembla menys “de moda” que n’anomenen curators. I el què semblaria menys futurista, que és posar-nos a tots al mateix sac, funciona molt més sovint del què pensem. Generalitzar no sempre és dolent, en aquest àmbit.\nI malgrat tot, trobaré a faltar, a partir del 7 de desembre, Zite. Una aplicació per mòbils que es limitava a triar-me notícies que m’interessaven (sobretot parlant de tecnologia en anglès) i que ara s’inclourà a Flipboard, que si bé funciona d’una manera semblant, hauré de tornar a “ensenyar” què vull llegir.\nPerquè hi ha tant contingut, arreu, i és tant fàcil crear-ne de nou, que estem en un punt on descobrir contingut de qualitat és difícil (sigui música, articles o fotografies) perquè queda diluït entre tot el soroll. Així que una de les opcions més fàcils és veure què “funciona”. Què és viral. I de vegades ens esgarrifa el què es popularitza, i sovint ens perdem moltes altres grans creacions, només perquè no s’han popularitzat prou.\nMentrestant, ens hem de creure que el què és popular ho decidim entre tots. Que sovint, amb empreses amb un pes específic tant important com Facebook o Google, és difícil. Però personalment no crec que necessitin manipular el què passa, si simplement convertint-se en el canal -o el missatger, cada cop més actiu- aconsegueixen guanyar-se la vida. I aquí ja entraríem en si la publicitat no és una forma d’influir en què interessa, i en uns algoritmes que sovint són massa complexos per comprendre’ls. I per avui ja m’he esplaiat prou 🙂\nLudovico Einaudi, Shazam, zite\n2 respostes a “Eines socials i viralitat: tots busquem el mateix?”\n[…] què m’ha marcat aquest 2015? La desaparició de Zite, l’arribada del Windows 10 i del meu primer iPhone. Totes elles, sensacions personals i […]\nWhatsApp, «don’t be evil» – Entre silencis… ha dit:\n19 de gener de 2016 a les 9:17\n[…] De manera que potser una fusió amb l’altra plataforma de missatgeria de la mateixa companyia encara queda lluny, però si que s’ha optat per acostar l’estratègia de monetització. Ho han repetit mil cops arreu: si no paguem per un producte, nosaltres som el producte. I, a més, tenim encara el record de Fotolog: els serveis gratuïts semblen tenir un cicle de vida basat en la quota d’ús i, quan aquesta cau durant mesos per sota d’uns mínims, el servei desapareix; de vegades oferint-nos opcions per endur-nos el contingut, però d’altres només tanca. I en altres ocasions, ho fa forçat per l’aparició d’altres opcions, pròpies o alienes, com el cas de Zite. […]


IBM Connections Review - Actualització 2020\n1 Revisió IBM Connections\n1.2 Alternatives per a connexions IBM\n1.6 Gestió d’Usuaris\n1.7 Carpeta & Intercanvi d’arxius\n1.9 Eines de productivitat\n1.11 Atenció al client\nRevisió IBM Connections\nSembla que IBM Connections s’ha tornat a convertir en una eina de xarxes socials, deixant completament la majoria de les característiques d’emmagatzematge i EFSS. Per tant, aquesta revisió ja no s’aplica.\nEls propietaris de pimes que busquen una eina de col·laboració en núvol amb un toc social als mitjans poden trobar el que busquen a IBM Connections. A més de les funcions habituals de sincronització i compartició de fitxers, aquesta eina EFSS avançada us permet xerrar, enviar missatges de correu electrònic, reunir-vos en línia i fins i tot compartir el vostre estat amb els altres empleats..\nPenseu-hi com el Facebook de l’espai EFSS.\nLes seves funcions de comunicació afegides fan que IBM Connections sigui una opció millor que Dropbox, Box i tots els altres millors proveïdors EFSS? S’adhereix amb nosaltres mentre fem una vista general de les funcions i dels preus del servei i, a continuació, desglossem l’experiència de l’usuari, les capacitats de col·laboració, la seguretat i l’assistència..\nAlternatives per a connexions IBM\nLa taula següent us proporcionarà una ullada ràpida a algunes de les funcions clau incloses a la plataforma Connections.\nComença des de 600 € al mes Tots els plans\nConnections és un cas interessant, ja que té algunes funcions (com ara llistes de tasques i reunions en línia) que no trobareu amb altres plataformes, però al mateix temps, en falten algunes que haurien de ser habituals (com l’autenticació de dos factors).\nTambé és dèbil pel que fa a les integracions d’aplicacions de tercers.\nUs donem una millor idea de com es reprodueix tot això per decidir si Connexions funcionarà per a la vostra empresa més endavant a la nostra revisió. Primer, però, parlem de preus.\nIBM Connections té tres plataformes bàsiques de preus: Social, S1 i S2. Podeu gaudir del servei amb una prova gratuïta de 14 dies abans de subscriure-us.\nCada pla us proporciona 1 TB d’emmagatzematge de l’equip més 1 GB d’emmagatzematge personal per a cada compte d’usuari. Tant si aneu amb Social, S2 o S1, no hi ha requisits mínims d’usuaris, cosa que suposa un canvi de ritme refrescant. Molts altres proveïdors EFSS no només tenen requisits elevats, sinó que costen el doble per usuari.\nHuddle, per exemple, requereix almenys 15 comptes i cobra 20 dòlars per cadascun d’ells.\nEls tres plans de connexions ofereixen l’edició, sincronització i compartició de documents col·laboratius. Cadascuna també ofereix funcions de missatgeria instantània per mantenir-se en contacte amb els seus empleats. Connections S2 afegeix reunions en línia per a fins a 200 participants. S1 afegeix correu electrònic i espai de wiki.\nCom la majoria de les eines de sincronització i compartició de fitxers empresarials, gran part de la interacció dels usuaris amb Connections es produeix des del navegador. A diferència d’ells, els fitxers no tenen el protagonisme de l’experiència de l’usuari: les interaccions socials sí.\nLa pantalla d’inici inclou espai per actualitzar el vostre estat i llegir els d’altres, de la mateixa manera que una plataforma de xarxes socials.\nDes del marge esquerre, podeu navegar entre altres quatre visualitzacions, que inclouen mencions, notificacions, elements d’acció i contingut desat.\nA la part dreta del portal hi ha una eina que us permet unir-vos o iniciar una reunió en línia, un lloc per als recordatoris d’esdeveniments i fins i tot un feed de “recomanacions” que us ofereix suggeriments de contingut intern en funció del vostre perfil, connexions i altres criteris..\nLa barra de navegació de la part superior de la pàgina us permet visitar altres pàgines, com ara un correu, un calendari, la vostra llista de contactes i les comunitats (grups) a les quals pertanyeu. Per accedir realment als fitxers, heu de fer clic a “més” i seleccionar “fitxers” al menú desplegable.\nEl plantejament no és gens dolent, és diferent. IBM ha decidit ressaltar les capacitats socials de Connections per sincronitzar i compartir. Per als propietaris de pimes que treballen amb una mà d’obra remota, és una manera de fomentar un sentiment de comunitat que d’una altra manera pot faltar sense un watercooler per fer xafardeig.\nLes funcions socials són també una bona manera de impulsar la col·laboració.\nA més de la interfície web, Connections té un client d’escriptori disponible tant per a Windows com per a Mac. Com en moltes altres eines EFSS, instal·lar aquest client crea una carpeta de sincronització al vostre sistema de fitxers. Qualsevol fitxer o carpeta col·locada en aquesta carpeta es penja al vostre espai d’emmagatzematge al núvol.\nLa majoria d’eines d’emmagatzematge al núvol que hem evaluat s’aturen aquí. Connections us permet un pas més, permetent-vos navegar per les visualitzacions de la carpeta de sincronització del contingut compartit, comunitats i col·laboradors..\nSi esteu lluny del vostre ordinador, també podeu iniciar la sessió a Connexions des del vostre telèfon intel·ligent amb aplicacions per a Android, iOS i Windows Phone per actualitzar el vostre estat, consultar articles d’acció i visitar comunitats..\nTambé podeu accedir al contingut del núvol i penjar-lo de nou des del telèfon.\nTot i que no hi ha dubte que l’experiència d’usuaris de Connections no té l’enfocament simplificat per sincronitzar i compartir de Dropbox i els seus molts clons, és un bon canvi de ritme que molts propietaris d’empreses trobaran molt més al seu gust..\nBona part de la gestió dels usuaris amb Connections es basa en l’ús de “comunitats”. Les comunitats són una manera d’enfocar la col·laboració compartint més fàcilment contingut amb diverses persones. Per exemple, podeu tenir una comunitat per a dissenyadors gràfics o una comunitat per a personal de primera línia.\nLa majoria d’altres eines EFSS anomenen aquests grups. Tot i això, IBM justifica més que el canvi de la terminologia. Això passa perquè Connections va molt més a l’hora de millorar els aspectes col·laboratius dels grups que qualsevol altra eina EFSS que hem provat.\nCada comunitat obté la seva pròpia pàgina de comunitat, on els membres poden navegar per contingut, veure actualitzacions d’estat, llegir i afegir-se al wiki de la comunitat, participar en el fòrum de la comunitat i consultar els favorits de la comunitat per a recursos vitals..\nQuan afegiu usuaris, Connections us permet assignar un dels quatre papers per controlar els permisos:\nUsuari: col·laboració i accés al correu\nAdministrador: accés complet per a la gestió del compte\nAuxiliar d’administració: gestió bàsica d’usuari / contrasenya\nApp Developer: accés al desenvolupament d’extensions\nConnections també ofereix bones eines d’informació que us permeten mantenir les pestanyes a la vostra plantilla. Aquests inclouen àrees d’administració per supervisar les descàrregues de fitxers i comprovar les mètriques bàsiques del lloc.\nTot i que l’accés al contingut es pot enterrar en un munt de funcions socials, IBM Connections adopta una carpeta d’enfocament i un intercanvi de fitxers més ambiciós que la majoria d’eines EFSS.\nQuan creeu una carpeta, teniu l’opció de mantenir-la privada o de compartir-la amb persones i comunitats específiques. Els usuaris i les comunitats poden tenir accés només de lectura, edició o propietari a aquesta carpeta. També hi ha una opció per permetre que altres persones puguin compartir la carpeta amb persones alienes a la vostra empresa.\nEls mateixos paràmetres de compartició, menys l’estat del propietari, també estan disponibles per als fitxers. Algunes eines EFSS només permeten compartir carpetes, amb tots els fitxers d’una carpeta determinats governats pels mateixos permisos d’accés. La personalització afegida és un bon toc.\nUna altra opció per compartir fitxers és compartir enllaços. Tot el que heu de fer és fer clic amb el botó dret sobre un fitxer i fer clic a “Copia l’enllaç”. Qualsevol usuari d’aquest enllaç podrà accedir al fitxer adjunt. Tot i ser útil, aquest mètode de compartir no és exactament segur, sobretot perquè les connexions no us permeten protegir les enllaços amb contrasenya ni els donen dates de caducitat automàtiques..\nUn altre problema que tenim amb l’enfocament de compartir les connexions és que, mentre que el servei té dues vistes útils que us permeten veure quines carpetes i fitxers s’han compartit amb vosaltres, no hi ha cap visió analògica per comprovar quines carpetes i fitxers heu compartit..\nLes icones situades a la part superior de les carpetes i al costat dels noms de fitxers us permeten cercar contingut compartit, però una pàgina per auditar-ho tot d’una sola vista sense haver de cercar us facilitaria fer un seguiment de les accions.\nIBM Connections gestiona bé la sincronització mitjançant un model de carpeta de sincronització que serà familiar per a qualsevol persona que utilitzi Google Drive, Dropbox, Onedrive o la majoria d’altres eines d’emmagatzematge al núvol. IBM anomena aquesta carpeta “La meva unitat”.\nEl model de carpeta de sincronització és popular, ja que és senzill fins al punt d’elegància. Sembla i funciona sobretot com qualsevol altra carpeta del sistema de fitxers.\nL’única diferència real és que qualsevol contingut al seu interior s’emmagatzema tant al disc dur com al núvol. Tots els continguts de la carpeta s’envien a un centre de dades de Connexions i es passen a altres dispositius que tenen instal·lat un client de sincronització. Això permet compartir contingut amb els col·laboradors en temps real.\nMalauradament, Connections no fa ús de la sincronització diferencial o a nivell de bloc com ho fa Dropbox, que és un mitjà per accelerar la sincronització només movent les parts dels fitxers que realment han canviat.\nLes connexions són compatibles amb una altra característica de sincronització excel·lent, anomenada sincronització selectiva. La sincronització selectiva us permet desactivar la sincronització per a determinades carpetes. D’aquesta manera, s’evita que el contingut del núvol s’emmagatzemi al disc dur, que a la vegada permet estalviar espai al disc.\nLes connexions inclouen un bon grapat d’eines natives integrades que molts usuaris de negocis aprovaran. Aquests inclouen un client de correu electrònic, una llista de tasques per fer el seguiment d’elements d’acció, un calendari i una aplicació de notes.\nEls elements creats a la vostra llista de tasques poden ser assignats a altres per al seguiment de tasques i la visualització del calendari. Tot i que no és tan fàcil d’utilitzar ni tan visualment atractiu com Trello, la integració amb Connections permet una bona gestió de col·laboració.\nAixí mateix, l’aplicació Notes de connexions no pot competir amb Evernote, però, per la seva integració, és encara una bona opció per millorar la productivitat dins de l’ecosistema Connections. Utilitzeu-lo per prendre notes de reunió, la pluja d’idees i treballar de manera subreptívola a la novel·la durant l’horari d’oficina\nTot i que hi ha moltes grans aplicacions de reunions virtuals disponibles per als usuaris empresarials que s’integren amb l’emmagatzematge en núvol, no molts serveis EFSS realment ofereixen els seus. La connexió, i fer servir aquesta funció, no us costarà cap diners addicional.\nDes de la pàgina d’inici de Connections, només cal que feu clic al botó “reunió d’amfitrió” situat a la part dreta de la pantalla. Es generarà un identificador i un enllaç de reunió que podeu compartir amb els vostres col·laboradors i s’obrirà la finestra de reunions.\nDes d’allà, podeu compartir la vostra pantalla o un fitxer específic que hàgiu emmagatzemat.\nLes funcions de compartició de pantalla funcionen de la mateixa manera que qualsevol que hem utilitzat, com ara join.me, Skype for Business i Zoho, sense retard ni cap imatge que es difonen..\nSi bé les reunions de Connections no poden acollir 250 participants, com Skype for Business, poden acollir-ne 200, la qual cosa hauria de ser molt més que suficient per a la majoria d’usuaris empresarials. Les opcions de reunió inclouen una biblioteca d’arxius, un flux de reunions, eines de dibuix i una opció de registre.\nConnections només us ofereix un bon grapat d’eines de tercers per triar. La llista no és tan llarga ni interessant com la que trobeu amb Dropbox, Box i algunes altres plataformes, tot i que hi trobem preferits com SalesForce i algunes aplicacions de la suite Cisco..\nEls favorits que falten són Slack, Trello, IFFT, DocuSign, Zoho i molts altres noms destacats en la productivitat del treball. Tanmateix, les capacitats socials de Connection fan que aquestes faltes siguin molt menys crítiques del que serien amb qualsevol altra eina EFSS.\nConnections té un complement per a Microsoft Office, de manera que podeu desar documents de Word, Excel o PowerPoint directament a l’emmagatzematge de Connections, però ens agradaria veure una integració basada en un navegador amb Office Online o fins i tot amb Google Docs..\nQualsevol dada que emmagatzemi al IBM Connections Cloud es fa una còpia de seguretat en servidors redundants. Els propis servidors es conserven en centres de dades segurs destinats a suportar incendis, terratrèmols i altres desastres.\nPer si de cas, es mantenen centres de dades a les dues costes dels EUA i a dues ubicacions japoneses diferents. També s’utilitzen escàners biomètrics, càmeres de CCTV i patrulles de seguretat 24 hores per evitar que els visitants no autoritzats siguin fora.\nAbans de transferir al núvol des del vostre dispositiu, les dades es xifren en AES de 128 bits. Si bé el sistema AES de 256 bits és més segur i més comú dins del sector d’emmagatzematge en núvol, no hi ha cap raó real d’espantar-se per la decisió d’IBM d’aconseguir 128.\nEn teoria, es necessitaria el supercomputador més avançat del món en milers de milions d’anys perquè es trenquessin les dades AES de 128 bits de trànsit que es garanteixin amb un túnel SSL a les trucades HTTP. Aleshores, un cop arriba, queda xifrat mentre està en repòs.\nEl xifratge en trànsit i en repòs protegeix les vostres dades de certs tipus de delictes en línia. El xifratge de trànsit protegeix les vostres dades contra els anomenats atacs de mà al mig, mentre que el xifratge en repòs protegeix les vostres dades contra possibles incompliments del servidor.\nPodeu obtenir més informació sobre la configuració de la seguretat llegint el llibre blanc de seguretat del núvol de IBM Connections. Com podeu esperar d’una empresa tecnològica tan venerable com IBM, en la majoria dels sentits és molt completa.\nUna dada destacada és que IBM Connections no admet l’autenticació de dos factors (2FA), cosa que requeriria que els usuaris introduïssin un codi de seguretat enviat al telèfon quan inicien la sessió des d’un dispositiu poc conegut..\nEl problema per deixar 2FA fora és que, mentre que les claus de xifratge AES de 128 bits pot ser que no es vulgui crack, les contrasenyes febles no ho són. La seguretat de dos factors significaria que qualsevol persona que endevini la contrasenya del propietari d’un compte també hauria de disposar del telèfon del propietari del compte per utilitzar-lo.\nAl problema, no hi ha cap opció d’administració per modificar els requisits obligatoris de la contrasenya. Dit això, Connections obliga almenys els usuaris a crear contrasenyes amb almenys vuit caràcters. També podeu configurar caducitats de la contrasenya per obligar els usuaris a canviar periòdicament les seves credencials d’inici de sessió.\nTrobar el millor canal d’assistència per al vostre problema tècnic amb empreses més grans pot ser com buscar una agulla en un paller. IBM no facilita les coses, almenys quan es tracta de Connexions.\nUna part del problema és que la compatibilitat del compte només està disponible per als administradors de Connexions. Tothom només pot accedir a les opcions d’autoajuda. Com a administrador, per obtenir assistència, primer cal registrar-se al vostre número de client d’IBM (ICN)..\nL’assistència telefònica està disponible, però el Connections Cloud no es troba a la llista de productes IBM compatibles amb aquest canal. El xat en viu està disponible, però només per a consultes de vendes.\nHem provat els temps de resposta tant per a entrades de suport com per a l’adreça de correu electrònic de les consultes generals d’IBM. En ambdós casos, mai no hem rebut cap resposta, la qual cosa era preocupant com a mínim.\nEl suport de bricolatge inclou una documentació de producte, preguntes freqüents, guies de resolució de problemes i fòrums de suport a la comunitat. Hi ha una opció de cerca per facilitar la navegació, tot i que vam notar que moltes de les pàgines que van tornar mitjançant la cerca estaven buides.\nTampoc no hem pogut trobar informació sobre temes clau com la versió i la sincronització selectiva. També és dolent, la majoria de publicacions del fòrum d’assistència no tenen resposta, cosa que la fa pràcticament inútil.\nHauríem esperat que una empresa amb reputació d’IBM en la indústria de la tecnologia tingués un millor suport. És possible que haguem rebut la freda informació sobre les consultes d’ajuda perquè estàvem en un compte de prova, però no és la manera de guanyar clients.\nQuan es tracta d’experiència i components d’usuari, ens hem proporcionat l’acord amb l’IBM a l’EFSS. És cert, al principi, ens vam sentir atrapats pel fet que l’emmagatzematge d’arxius no ocupés el centre del centre en aquesta experiència. Tanmateix, un cop utilitzat, això no frena la productivitat del treball amb una carpeta de sincronització, els fitxers mai seran difícils de trobar, de totes maneres.\nCaracterístiques com les actualitzacions d’estat, les comunitats virtuals, les llistes de tasques i les reunions en línia fan que Connections sigui una de les millors plataformes integrals de l’espai EFSS a l’hora de col·laborar amb altres.\nUn bon grapat de punts febles, però, eviten que s’inclogui al primer nivell d’eines EFSS, com ara Dropbox for Business, Box, Egnyte Connections i Citrix ShareFile. Aquests no inclouen l’autenticació de dos factors, la protecció de contrasenya per a les accions d’enllaç, mínimes integracions d’aplicacions de tercers i una mala assistència.\nSi aquestes faltes no us permeten fer una pausa, Connections té una etiqueta de preu que hauria d’atraure a les PIME sensibles al pressupost que vulguin oferir als seus empleats els avantatges de la plataforma de col·laboració connectada al núvol..\nAixò és per a la nostra revisió d’IBM Connections. Ens agradaria escoltar la vostra manera de fer servir el servei als comentaris que es mostren a continuació.


7. Visite - PRESA: Presa de fusta del segle XVI\n7. PRESA: Presa de fusta del segle XVI\nA l’hora de veure la presa, primerament cal explicar per a què es feia servir:\nA Igartza utilitzaven l’aigua portada de l’Oria per moure els molins i les ferreries situades en aquest indret. Calia portar aigua de l’Oria amb una presa per aconseguir energia hidràulica. A la presa s’hi acumulava l’aigua, la qual es dirigia per mitjà d’un canal als dipòsits d’aigua del molí i la ferreria.\nAl llarg del temps s’han construït un gran nombre de preses a la llera de l’Oria per tal de fer arribar l’aigua al conjunt d’Igartza.\nAquesta presa de pedra es conservà durant gairebé 300 anys, fins que la derruïren l’any 1982 com a conseqüència dels problemes que podien provocar les crescudes de l’Oria i pel soroll que feia.\nDesprés de l’explicació, veurem, en un vídeo, les tasques d’investigació dutes a terme per la Societat de Ciències Aranzadi, i posteriorment, també veurem el vídeo de la construcció de la presa d’Igartza:\nEn desaparèixer la presa, cresqué el cabal del riu i anaren desapareixent els sediments de les cotes superiors. Aquest procés erosiu s’accelerà amb les inundacions que es van produir el mes d’agost de l’any 1983, i uns metres més amunt, entre el fang, quedà a la vista una presa de fusta. El 1987, un grup de la Societat de Ciències Aranzadi dugué a terme excavacions arqueològiques i diposità aquesta presa de fusta en uns locals del poliesportiu municipal.\nLa presa rescatada al riu té una estructura gegant:\nestà formada per grans bigues, amb una longitud total de 20 metres, la distància entre les dues ribes del riu.\nLes bigues se superposaven, escalonadament, i estaven unides entre si per passadors de fusta, per damunt del nivell del riu, fins a completar una alçada de 4 metres.\nA l’interior d’aquesta estructura s’hi col·locaren còdols i sorra. La part frontal es troba aigües amunt i forma un pla inclinat.\nEstà coberta per un empostissament aixafat, unit a l’estructura amb claus.\nÉs l’únic testimoni que queda d’enginyeria feta en fusta, ja que a tot Europa no hi ha cap presa d’aquestes característiques exposada al públic.


Hospital Universitari Arnau de Vilanova - Estades Formatives\nPortada • Docència • Estades Formatives\nUna estada formativa és l’assistència, limitada en el temps, a un servei o unitat de l'Hospital amb l’objectiu d’adquirir, incrementar o millorar determinats coneixements o habilitats, d’acord amb un programa individualitzat i prèviament establert.\nLes estades formatives s'han de sol•licitar a la Direcció del Centre, a través de la Unitat de Docència i Formació, i no es poden acordar directament amb els serveis assistencials. Aquesta normativa facilita la correcta acollida del professional extern, l'ordenació dels recursos docents de l'Hospital i la garantia d’un millor aprofitament de l'estada.\nL'Hospital Universitari Arnau de Vilanova ofereix 3 tipus d’estades formatives:\n1.\tEstades formatives per a professionals o especialistes en ciències de la salut procedents de centres sanitaris espanyols\nTotes les estades han d'estar autoritzades per l’Hospital, prèvia sol•licitud del centre sanitari a la direcció corresponent.\nPersona de contacte: Francesc Verges Agustí\nUnitat de Qualitat i Formació\n2.\tEstades formatives per a graduats i especialistes en ciències de la salut que desenvolupen la seva activitat a l'estranger\nRegulades pel Reial decret 183/2008, de 8 de febrer, pel qual es determinen i classifiquen les especialitats en ciències de la salut i es desenvolupen determinats aspectes del sistema de formació sanitària especialitzada.\nAquestes estades es solicitaran al Ministerio de Sanidad, Servicios Sociales e Igualdad, i requeriran l’informe favorable de la Comissió de Docència de l'Hospital.\nMontserrat Solanilla Puértolas\nSecretària de la Comissió de Docència\n3.\tEstades formatives per a professionals de l'ensenyament\nRegulades per l’ Ordre EDC/458/2005, de 30 de novembre, per la qual es regulen les estades de formació dels ensenyants de formació professional a empreses i institucions.\nLa sol•licitud la formalitzarà el Servei Territorial del Departament d'Ensenyament al director de centre de l’Hospital.


Festival del Romàntic als castells de frontera | Entorn d'aprenentatge de Tremp\nFestival del Romàntic als castells de frontera\nEntorn d'aprenentatge de Tremp03/07/17\nEn tres d’aquests espais l’EdA de Tremp realitza alguna de les seves activitats.\nAl Castell de Llordà , el diumenge 2 de juliol a les 19:00h, tindrem l’ocasió de viure una proposta instrumental i vocal innovadora de música pop-jazz de cambra. La cantant Alba Llibre acompanyada per Xavier Capellas (teclats) i Jordi Bonell (guitarra), ens presenten ‘Underwear’, un disc d’èxit d’atmosfera intimista basat en arranjaments del prestigiós compositor Xavier Capellas de peces modernes conegudes, En aquest concert, en finalitzar l’actuació, hi haurà un tast de vins del municipi.\nA l’església romànica de Covet, el diumenge 9 de juliol a les 19:00h, la participació pallaresa d’aquesta edició anirà a càrrec de la Coral d’Isona que interpretarà el programa ‘Cançons d’amor i de pau’ sota la direcció de Lluís Roy. Una oportunitat magnífica per gaudir, en aquest marc incomparable del nostre romànic, d’una selecció molt variada de peces que enalteixen els valors universals de l’amor i la pau a través de la música coral.\nA Santa Maria de Mur, el diumenge dia 16 de juliol a les 19:00h,.tindrem el privilegi d’escoltar la formació Auditexaudi, un dels millors cors femenins del país, acompanyat en aquesta ocasió pel baríton Tomàs Maxé i la viola de gamba d’Anna Casademunt. Ens presenten ‘Contrasts’, un programa original que combina la música més antiga de rituals religiosos amb la contemporània del compositor Josep Soler.


8 raons per a lizzie mcguire seran sempre els teus objectius d’estil - Cites\n8 raons Lizzie McGuire serà sempre el seu objectiu final d’estil\nPer Izabella Zaydenberg, 5 de novembre de 2015\n'Lizzie McGuire' era bàsicament la versió entre 'Sex and the City'.\nTenia tot el que podia desitjar una noia adolescent, incloent-hi el drama per a nens, els períodes i les compres de sostenidors. Ja ho sabeu, problemes reals.\nEl personatge principal també era una rossa fabulosa.\nMés notablement, com 'Sex and the City', tenia moda fora de la cadena. Bandanes, clips de papallones i cims camperols eren estrelles destacades. Si no vau passar els vostres anys entre somiar amb Lizzie McGuire / Hilary Duff, vivíeu sota una roca.\nAquí hi ha totes les raons per les quals Lizzie és l’autèntica OG quan es tracta de la moda dels primers anys 2000.\nLa núvia va conèixer la importància d'un grup de colors coordinat.\nSi no coincideix amb la jaqueta de plis i la part superior, no val la pena portar-la.\nSi realment voleu colpejar una banda de música (o alguna cosa propera), us recomanem posar-vos una bufanda de seda i enganxar-la pel cap com Grace Kelly.\nTambé barrets de pàgina.\nEl truc és posicionar-lo en un angle. Diu que estàs estupend, però encara és prou ingènua per caure en la calorosa estrella del pop italià.\nFes el que facis, no facis una cola de cavall lateral amb un barret. Tu no ets JLo, i fins i tot ella no ho podia treure.\nEl teu pèl no està complet sense almenys 15 capes de cavall al voltant del perímetre del cap.\nAssegureu-vos d’embolicar-les en tones de tires de cuir. El perforació del nas fals és totalment opcional.\nMai no es pot produir brillo corporal.\nLes pedreres pertanyen a les cantonades dels ulls. Ah, i la teva banda. Bàsicament, no abandoneu casa fins que no us sembli una bola de discoteca.\nSi voleu portar una guspira a la DL, aquí teniu com ho heu de fer.\nNo, de debò. Bandanes us salvarà la vida.\nSobretot si són transparents. El dinar lady chic és un mira.\nvaig enganyar a la meva xicota amb el meu ex\nEn realitat, en retrospectiva, aquest aspecte era absolutament terrible i no hi ha cap bescanvi. Ho sento, Lizzie. Has provat.\nQui necessita extensions quan tinguis fragments falsos '>\nLa bonificació apunta si és d’un color brillant i coincideix amb la samarreta. Si realment teniu gust de cabells brillants, considereu un treball temporal de tintura o una extensió retallada.\nNecessitaves cops de porra.\nHavien de ser emmarcades, plomes i, el més important, rosses. Si teniu set de bretons, demaneu al vostre estilista que talli la vostra en una franja més pesada que els trossos i les peces de ploma que tenia Lizzie.\nEls coets i les polseres són bàsicament estils.\nHo sento Man Repeller, però Lizzie bàsicament va inventar el #armparty. Pel que fa als asfixiats, no vagis pel tipus prim. Es creurà al coll i potser et pot sufocar. Una peça més gruixuda és molt més elegant.


Llogui una font connectada a la xarxa des de 29,95 €/mes.\nGAUDEIXI D'AIGUA SALUDABLE EN LA SEVA EMPRESA\nDisposem de diverses solucions per subministrar aigua a la seva empresa o negoci a un preu assequible.\nEstalviï i obtingui aigua saludable per a l'oficina amb una font connectada a la xarxa de subministrament, sense canvi d'ampolles.\nA partir de 29,95 € al mes, pot disposar d'aigua il·limitada en el seu lloc de treball.\nGuanyi en salut\nAigua a tres temperatures: freda, ambient i calenta.\nAigua lliure de virus i bacteris gràcies al sistema de filtració per osmosi inversa.\nAixetes bacteriostàtiques que impedeixen la proliferació d'organismes.\nProtecció mitjançant llum ultraviolada.\nJa no necessita comprar aigua, emmagatzemar-la o substituir ampolles.\nContribueixi a la sostenibilitat\nDisminueixi l'impacte ambiental en consumir aigua de la xarxa, sense transport ni envasos plàstics.\nFonts fabricades amb materials reciclables.\nPROMOCIÓ: Descompte en ampolles amb el logo de l'empresa i personalitzades amb el nom del treballador.\nContacte: 34 93 418 15 68\nPer beneficiar-se dels avantatges d’Ingenium Shopping és necessari ser soci de la Cooperativa de Consumidors i Usuaris i realitzar el pagament amb les targetes de Caixa d'Enginyers en els comerços adherits.\nCafeteres superautomáticas De'Longhi, dissenyades per a preparar el millor cafè al teu gust.


La Societat de Caçadors alerta de la forta proliferació de senglars - somGranollers\nDurant el cap de setmana es van detectar tres senglars adults davant de l'Escola Guerau de Liost I Foto: Sara Martínez\nUna població estimada de 100 senglars establerts al municipi i 40 exemplars adults abatuts durant la temporada, de setembre a març. Aquestes són a grans trets les xifres de la Societat de Caçadors de les Franqueses just després de tancar la temporada de caça. La xifra de població d'aquests animals és cada cop més elevada, i per això cal trobar maneres de limitar-ne la població.\n"Sabem que els caçadors no tenim bona fama, però la nostra feina és imprescindible per regular la proliferació d'espècies que malmeten conreus i que poden ser perilloses per a la gent", explica Antoni Espadas, president de la Societat de Caçadors de les Franqueses."Darrerament s'han provat altres mètodes per limitar-ne la població, com l'esterilització, però no solen ser gaire efectius", assegura.\nEn el cas de les Franqueses, s'estima que hi ha un centenar d'exemplars localitzats en zones molt concretes, com el bosc de Can Ramis, a Marata; l'entorn de Milpins, a Corró d'Avall; o el pla de Llerona. "L'espai del Falgar sempre ha estat ple de senglars i no serà estrany que ara, un cop arreglat el parc, n'hi continuï havent", diu Espadas, qui alerta de "possibles ensurts" als visitants d'aquest espai.\nA més, es tracta d'una espècie que darrerament ha canviat els seus costums: està passant de ser un animal de muntanya a viure més còmodament a les planes, on pot trobar aliment més fàcilment. "Cada cop és més habitual trobar els senglars en zones urbanes, perquè el seu hàbitat natural cada cop és més restringit i es veuen empesos a buscar menjar i beure als espais urbanitzats", cosa que augmenta els conflictes amb les persones. Segons Espadas, "fàcilment pot fer 30 o 40 km per buscar menjar, i per això sovint es veuen a les Franqueses animals que provenen de l'Ametlla, Cardedeu o Samalús".\nLa Societat de Caçadors calcula que en només quatre o cinc anys la població de senglars al municipi ha crescut un 25%, i tot apunta que ho continuarà fent a ritme elevat "perquè és una espècie que es reprodueix moltíssim".\nA més, assegura, "és un animal que si es veu amenaçat pot ser molt perillós; té uns ullals molt incisius". "Per això és millor no acostar-s'hi i, sobretot, no donar-los menjar". A més d'afectar conreus, el seu impacte és també notable a la carretera: el total d'accidents causats per la irrupció d'un senglar ha augmentat un 45% els darrers cinc anys, segons dades de la Generalitat.\nPer tot plegat, defensa Espadas, "l'única manera d'evitar problemes, tant als conreus com a les carreteres i a la població en general, és organitzar batudes periòdiques que en redueixin la població, sobretot d'exemplars adults", i en aquest sentit es treballa coordinadament tant amb l'Ajuntament com amb la Policia Local, els propietaris forestals i els pagesos per valorar les necessitats de caça al municipi.\nA les Franqueses, la Societat de Caçadors sol fer una batuda cada dissabte de setembre a març, a les quals afegeix les batudes autoritzades fora de temporada amb permisos especials i les de caça menor –dijous i diumenges, d'octubre a març– per regular també altres plagues de fauna nocives per a l'agricultura, com els conills.\nAixí mateix, l'entitat també repobla sovint el medi natural amb l'alliberament de faisans i perdius entre d'altres. "Sovint alliberem animals per garantir la varietat d'espècies al bosc i evitar la proliferació de plagues, ja que bona part d'aquests animals són depredadors d'altres". L'agrupació compta actualment amb 140 associats, dels quals una trentena són de la colla del senglar.


poblacions de foques i lleons marins en perill d’extinció donades per pescadors que veuen les criatures d’una manera nova - Totes Les Novetats\nEl 1969, només hi havia 100 foques de pell sud-americanes i lleons marins a la costa de la capital del Lima, Perú. Aquí van ser caçats gairebé completament fins a l'extinció, pel valor de les seves pells, però també per l'amenaça que representaven com a caçadors de peixos.\nAvui, al voltant de l’illa de Palomino, així com de les illes de San Lorenzo i Carazcas, només, hi ha més de 8000 d’aquests carismàtics animals marins que fan les seves cases.\nGran part de l'èxit de la restauració de les poblacions de foques i de lleons marins provenia de pescadors locals de les zones costaneres del Perú. El sector privat es va intensificar per donar suport a aquestes espècies en perill d’extinció encara més que els governs locals, després que la Unió Internacional per a la Conservació de la Natura (UICN) fes sonar la campana d’alarma.\nL’organització de conservació líder mundial manté una base de dades de la “Llista Roja” d’espècies i el grau en què estan amenaçades d’extinció.\nEn una recent Butlletí de notícies , la UICN va detallar com les pesqueries locals al llarg de la costa del Perú s’han convertit en gestors eficients, repartint-se a cada zona d’arrossegament assignada a zones de vigilància.\nRELACIONATS: La dona i les seves llúdrigues de mascotes han passat els darrers 40 anys protegint les espècies de l'extinció a Anglaterra\n'La Unió de Pescadors defineix una zona on cada col·lectiu pesquer local depèn econòmicament i assigna la responsabilitat d'aquests recursos marins', explica la UICN. 'D'aquesta manera, els propis pescadors han frenat la migració econòmica des de les terres altes peruanes a lucratives activitats marines il·legals i incontrolades, garantint així que la zona protegida floreixi'.\nFoto de Laucky, mitjançant llicència CC a Flickr\nGran part de la seva motivació per a la protecció marina ha vingut de veure els seus mitjans de subsistència amb nous ulls, reconeixent l’auge de la pesca artesanal i del turisme.\nPOPULAR: Desenes de criatures que es creu que s’extingiran trobades vives a ‘Ciutat perduda’ a la selva (fotos)\nLa UICN també publica una 'Llista Verda' per reconèixer les millors pràctiques mundials per a la conservació basada en àrees, i el programa ja està treballant amb reserves marines a la costa del Pacífic i, juntament amb Xile, Equador i Colòmbia, el Perú promourà inversions i una millor governança dels seus tresors marins i intentar elevar el nivell de rendiment al llarg de la costa.\n'Hi ha un fort compromís dels sectors pesquer i turístic, de manera que els ingredients estan disponibles per a l'èxit en la conservació marina peruana', informa la UICN.\nPunta de barreta El món en general , el lloc web de notícies sobre natura, ciència, salut, política i viatges.\nCOMPARTEIX les bones notícies amb els amants dels animals a les xarxes socials ...\nSortiran 15 àlbums que has oblidat el 2017\nSuperant les probabilitats: 30 relacions famoses que continuen fort\n20 adorables fotos d'Eminem quan era un nen\n20 fracassos d'esdeveniments de catifes vermelles que probablement van encendre els seus dissenyadors\n15 maneres de dir-vos que sou la relació més avorrida\n20 raons per les quals la relació de Lady Gaga i Bradley Cooper ens fa fondre el cor