La Generalitat revisarà l’ús de Google a les aules | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nL'entitat Xnet denuncia l'“opacitat” en l'ús de les dades dels alumnes per part de la multinacional tecnològica\nBarcelona 18 SET 2019 - 22:41\tCEST\nUn nen davant de l'ordinador a l'aula d'una escola de Barcelona. Carles Ribas\nL'ús de Google a les aules catalanes està en dubte. Després de l'alerta de l'associació de drets digitals Xnet sobre l'“opacitat” de l'ús de les dades dels alumnes per part de la multinacional, el conseller d'Educació, Josep Bargalló, ha anunciat aquest dimecres que revisarà “tot el que faci falta” sobre la utilització d'eines de Google –com el correu electrònic o el processador de textos– a les escoles i instituts.\nDavant de la denúncia d'Xnet, Educació s'ha escudat en el fet que cada centre és autònom per decidir quin programari utilitza. Fa dues setmanes, però, va enviar una circular als centres en la qual recomanava l'ús de Google, Microsoft o una altra opció, de codi lliure, que “requereix una gestió tècnica avançada”. Xnet insisteix en alternatives com aquesta última, però amb el suport tècnic de la Generalitat perquè siguin fàcils d'utilitzar.\nPer resoldre la polèmica, Bargalló s'ha compromès a revisar l'ús d'aquests programaris, però ha rebutjat qualsevol tipus de prohibició. “Parlen com si nosaltres no volguéssim tecnologia a les escoles i tenim un gran amor per la tecnologia”, ha reaccionat Simona Levi, cofundadora d'Xnet, entitat membre de l'associació internacional European Digital Rights. L'organització participarà en un grup de treball amb Educació i el Departament de Polítiques Digitals, amb el qual Levi col·labora també per elaborar una carta de drets digitals, per estudiar l'ús de programari a les aules.\nCecilia Bayo és mare d'una criatura que fa sisè de primària en un centre de Barcelona. El curs passat, va rebre un document per donar el seu consentiment a la utilització de Google Suite a classe, el paquet que inclou el processador de text que permet el treball en equip, el full de càlcul, un xat i el correu, entre altres serveis. “Em va sorprendre i em va alarmar”, recorda Bayo. “Es tracta d'una empresa de dades i publicitat que fa de proveïdor a una escola pública”, valora. Al final va signar el document, però va mostrar la seva discomformitat a l'escola. I explica que uns pares de la classe van declinar signar però van acabar fent-ho perquè la seva filla es va sentir apartada. “Els professors estan saturats de feina i no tenen ni temps ni coneixement per pensar en altres plataformes”, assegura Bayo respecte a la facilitat d'instal·lació de les eines més conegudes. Google ofereix fins i tot cursos gratuïts als professors.\nXnet lamenta que Google "fitxi" els nens "des dels 10 anys" i que tingui accés als seus perfils psicològics i acadèmics, calendari escolar, notes i calendari. Aquesta és la moneda de canvi que l'associació veu davant de la gratuïtat dels programes. No obstant això, Google defensa que sempre ha estat "fermament compromesa a mantenir privada i segura la informació dels estudiants". La companyia sosté que el seu paquet educatiu "no està finançat amb anuncis i és un servei sense publicitat". Destaca també que no gestiona les dades dels alumnes perquè no són seves.\nEducació, per la seva banda, destaca que Google compleix amb la nova llei de protecció de dades europea (GDPR). “No m'imagino cap centre prenent una decisió que vagi en contra de garantir la intimitat i seguretat a tots els nivells, també digital”, ha comentat Bargalló.\nEines prohibides a Alemanya\nEl Departament d’Educació, que no té, diu, cap acord amb Google, ha encarregat aquesta setmana un informe per quantificar l'ús del paquet del gran cercador a les escoles i instituts catalans. Xnet dedueix que és majoritari. Aquest debat, sobre unes dades escolars custodiades per una empresa nord-americana i la sobirania tecnològica, que es planteja per primera vegada a Catalunya, no és nou: l'estat alemany de Hesse, amb una població de sis milions d'habitants, va prohibir aquest passat mes de juliol l'ús del paquet Office 365 de Microsoft i els serveis d'emmagatzematge en el núvol de Google i Apple a les escoles al·legant riscos en la privadesa. L'anunci de la prohibició coincideix en el temps amb l'inici de la negociació entre Educació i Xnet.\n“No deixarem enrere els nostres centres respecte de la societat”, va dir Bargalló en un rebuig a plantejar qualsevol tipus de prohibició. El conseller va dir que la Generalitat no posarà “barreres a ningú que compleixi la normativa europea de seguretat” i va destacar que “mai promourà una determinada companyia servidora de productes”, tot i recomanar Google i Microsoft als centres. El Departament, a partir del 2010, va migrar a Google Suite el correu electrònic dels docents i altres serveis de la Xarxa Telemàtica Educativa de Catalunya (XTEC).\nLes escoles impulsen vocacions científiques, tecnològiques i matemàtiques


(S'ha redirigit des de: Revista Riutort)\nQuatre anys abans de crear l'Acadèmia de Belles Arts de Sabadell, el 1876, un quants amics es reunien per fer tertúlia i compartir l'afició per la pintura en una sala i alcova d'una casa d'un tartaner anomenat Silvestre, al carrer de Sant Pau de Sabadell. Hi participaven Josep Espinalt, Margalef, Ramon Quer, Antoni Oliver, Vilaseca, Sallarès i els seus deixebles Joan Vila i Cinca, Narcís Giralt, Joan Figueras i Josep Figueres. L'Acadèmia de Belles Arts de Sabadell la van fundar el 20 de setembre de 1880, a redós de l'Ateneu Sabadellenc, Joan Vila i Cinca, Ramon Quer i Joan Figueras. El primer president fou Antoni Oliver i Turull.\nEl 1882 va tenir lloc la primera exposició pública. Es tracta d'una mostra de pintures i dibuixos que s'instal·là al Saló d’Exàmens dels Escolapis, a l'edifici que avui ocupa l’Ajuntament de Sabadell, a la plaça de Sant Roc. Al balcó, hi fou col·locaren un rètol on, amb lletres daurades, es llegia “Belles Arts”. Andreu Castells ho relata així:\n« "Foren convidats a aquesta manifestació pintors catalans coneguts com Eliseu Meifrèn, Ramon Martí i Alsina, Santiago Rusiñol, Modest Urgell, Marià Vayreda i Joaquim Mir. La majoria d’obres, però, pertanyen a artistes sabadellencs que ja hem conegut: Joan Vila i Cinca, Ramon Quer Vidal, Joan Figueras Soler, Narcís Giralt, Josep Juliana, Frederic Oliver, Josep Espinalt i Josep Oriol Bernadet. També surten dos nous artistes sabadellencs que fins ara no havíem conegut: Josep Casanovas Clerch i Josep Figueras, així com el barceloní Antoni Coll i Pi, que estigué molt vinculat amb els nostres artistes i la nostra ciutat." »\nL’any 1902 l'Acadèmia intervingué en l'acord amb el Gremi de Fabricants per crear l’Escola Industrial d'Arts i Oficis, amb la col·laboració de la Caixa d'Estalvis de Sabadell i l'Ajuntament. El 1915, la naixent Agrupació Artística s’integrà a l’Acadèmia i la renovà amb una nova vitalitat. És llavors, 1920, quan es creà la primera Associació de Música de Catalunya. L’Acadèmia inicià una vertadera lluita per a la salvació del patrimoni urbanístic de la ciutat. El 1930 l'Acadèmia de Belles Arts de Sabadell impulsà la creació, juntament amb altres estaments ciutadans, del Museu de la Ciutat, embrió avui dels museus municipals de Sabadell i de Museu Paleontològic.\nDesprés de la Guerra Civil, l’entitat va continuar creixent i esdevingué senyera de l’activitat artística a Sabadell. Més endavant, al final dels anys 1950 l'Acadèmia esperonà les Edicions Riutort, les biennals, el Grup Gallot i la Sala d’Art Actual, per on passarin artistes com Lucio Fontana, Joan Josep Tharrats, Romà Vallès, entre altres. A mitjan anys 1960 l’Acadèmia es traslladà definitivament a un nou local, al passeig de Manresa (on té la seu actual), i Camil Fàbregas executà el mural escultòric de l’entrada i Antoni Vila Arrufat en dissenyà els espais.\nA començaments dels anys 1970 van començar a funcionar a l’Acadèmia les anomenades aules (l'Aula de Teatre, l'Aula de Cinema, l'Aula de Música i l'Aula de Cultura). Les aules, formades per col·lectius, impulsaren diverses activitats artístiques i culturals. Amb la creació de la Sala Tres (1972-78), Sabadell es posicionà com a espai alternatiu català en la presentació de noves experiències estètiques, sobretot d’art conceptual. Ho mostra l'exposició "La Sala Tres", que es va fer l'any 2007, on es podia veure una representació d'alguns dels artistes que als anys 70 van ser promocionats en aquest espai.\nEl mes de maig del 2000, poc abans que celebrés els 120è aniversari de l'entitat, l’Acadèmia passà a constituir-se com a fundació privada, de manera que esdevingué propietària de la seu social i es beneficià dels avantatges fiscals que reben les entitats fundacionals.\nEls objectius actuals de l'Acadèmia de Belles Arts de Sabadell Fundació Privada són continuar duent endavant l’ideal dels seus fundadors, el nom de la ciutat i el dels artistes. Els eixos vertebradors de l’Acadèmia actualment són: les exposicions d'art (a les tres sales de què disposa l'entitat: Sala I, Sala II i el Cub d’Assaig, destinada a la promoció d’artistes joves), els tallers de formació artística i l’auditori (on té lloc una temporada musical que aposta pels joves músics).\n↑ Casamartina i Parassols, Josep. El viatge sabadellenc de l’Acadèmia de Belles Arts, 2002 [Consulta: 5 setembre 2014].\n↑ 5,0 5,1 5,2 5,3 «Apunts històrics». Acadèmia de Belles Arts de Sabadell Fundació Privada. [Consulta: 5 setembre 2014].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Acadèmia_de_Belles_Arts_de_Sabadell&oldid=21439673»


Grans Actius arriba al Clot | Voluntaris.cat\nGrans Actius arriba al Clot\n19 de abril de 2016 Voluntaris,cat\nLa FCVS fomenta el voluntariat sènior amb un servei d’acompanyament a visites mèdiques de persones amb discapacitat i/o amb dependència\nEl proper dimarts, 19 d’abril, la Federació Catalana de Voluntariat Social engega el projecte de Grans Actius al barri del Clot. El programa pretén oferir el servei d’acompanyament a visites mèdiques de persones amb discapacitat i/o en estat de dependència. Per això, totes aquelles persones o familiars, que estiguin assignades al CAP del Clot, amb necessitats de ser acompanyades a les visites ja poden sol·licitar el servei als professionals del mateix CAP.\nEl programa Grans Actius funciona, en gran part, gràcies a l’equip de voluntariat, que és qui es compromet a fer els acompanyaments. Grans Actius aposta per fomentar el voluntariat sènior per tant, totes aquelles persones del mateix barri, majors de 60 anys, amb disponibilitat lliure d’un o dos matins a la setmana i que es vulguin comprometre amb l’entorn i les problemàtiques que els envolten, poden formar part del projecte. Prèviament, aquests voluntaris seràn entrevistats i formats per la FCVS.\nA més de l’equip de voluntaris, Grans Actius veu la llum al Clot gràcies a l’esforç i la col·laboració de diferents agents del territori. Per una banda, la implicació del CAP “EL CLOT” ha sigut essencial pel funcionament del programa, ja que serà l’encarregat d’acollir l’equip de voluntaris i programar els acompanyaments. Aquesta col·laboració és possible gràcies a l’acord signat el mes de febrer amb l’Institut Català de la Salut- Àmbit d’Atenció Primària de Barcelona Ciutat que facilita la col·laboració dels Centres d’Atenció Primària. Els agents del barri també han tingut un paper clau, ja que han ajudat en la difusió del projecte i finalment, els finançadors públics i privats permèten a la FCVS liderar i coordinar aquest programa de foment del voluntariat i de resposta a una necessitat de l’àmbit de la salut.\nGrans Actius és un programa de voluntariat que ofereix un servei d’acompanyament a visites mèdiques programades al CAPs, hospitals i centres de rehabilitació i està dirigit a persones afectades amb un grau lleu o moderat de malalties cròniques, en estat de dependència o amb alguna discapacitat. D’aquesta manera la Federació pretén fomentar el voluntariat de proximitat, dins del mateix barri, creant una xarxa entre les persones voluntàries, els beneficiaris del projecte i tots els agents del barri implicats i a la vegada, donant suport al col·lectiu de persones afectades per cronicitats, alguna discapacitat o dependència.\nEl programa Grans Actius ja està implementat al CAP Manso, Besòs, Les Hortes, Bon Pastor i el Raval. En aquests territoris la gestió del programa està en mans d’una entitat social del mateix barri, en col·laboració amb el CAP. La gestió de l’equip de voluntaris i del projecte va ser traspassada des de la FCVS un cop el projecte estava arrelat al territori, tal com preveu el programa.\nPer altra banda, el mes passat també es va començar aquest projecte al barri del Poblenou gràcies al compromís i la col·laboració del CAP Ramón Turró i actualment la FCVS està treballant per a l’obertura del programa en altres territoris.\nTotes aquelles persones que vulguin formar part del programa Grans Actius al Clot, al Raval o a la Zona Franca poden posar-se en contacte amb Lara Bogni, tècnica de Salut i Comunitat de la FCVS, al correu: gransactius@voluntaris.cat o al telèfon: 93 314 19 00; o accedir a la borsa de voluntariat.\nNotícies, Salut i ComunitatEl Clot, Grans Actius, salut, voluntariat


L'arxiu de Cor de Carxofa al Museu de la Mediterrània – Etnologia.cat\nL'arxiu de Cor de Carxofa al Museu de la Mediterrània\n09 octubre 2015 17 juliol 2017 xarxesDeixa un comentari\nLa ubicació de l’arxiu al Centre de Documentació del Museu de la Mediterrània en facilitarà la dinamització i l’accés a persones interessades. L’encaix amb el discurs general del Museu, que dóna protagonisme a la música d’arrel tradicional per desplegar tots els seus continguts, així com l’especial implantació de l’entitat a les comarques gironines, han estat els principals motius de l’entitat per decidir adoptar aquesta ubicació per reunir els materials col·lectats.\nEn aquests moments s’ha reunit al Centre de Documentació bona part d’aquest fons i es comença a inventariar per saber quin és el material que el conforme. L’objectiu a mig termini és consolidar un espai d’investigació, recerca i salvaguarda del patrimoni referent a la cançó glosada.\nEls assistents tindran ocasió de descobrir l’entitat, la seva activitat i el seu fons amb intervencions dels seus membres tant en prosa com en vers.\nEl treball de recopilació s’ha realitzat a partir de l’ajuda de la Direcció General de Cultura Popular, Associacionisme i Acció Cultural de la Generalitat de Catalunya i s’inclou dins el programa ‘Cultura Viva’ de l’Observatori del Patrimoni Etnològic i Immaterial.\ncançoner, música, musicologia


La CÀTEDRA CERVERA es presenta als estudiants de música de Barcelona – Lo Campus diari\nData publicació 9 juny 2016 per redacció\nMés d’una vintena d’alumnes de l’Escola Superior de Música de Catalunya (ESMUC), han assistit a la presentació d’avui del Festival de Música, el Curs Internacional i la Fira de Lutiers\nLa Càtedra Cervera, que engloba el Festival de Música, el Curs Internacional i la Fira de Lutiers, està impulsant una forta política de promoció per tal d’arribar a més públic i que, sobretot, els estudiants de música facin seu aquest esdeveniment múltiple.\nEn aquest sentit, una delegació organitzativa de la Càtedra, ha presentat a Barcelona les diferents novetats que s’inclouen en aquesta edició amb l’assistència de més d’una vintena d’alumnes de l’Escola Superior de Música de Catalunya (ESMUC).\nMolts d’aquests alumnes de nivell superior ja han mostrat el seu interès per participar activament al curs, o assistir a algun dels concerts que tindran lloc en el marc del Festival. També ha despertat molta expectació la gran nòmina i qualitat de tallers que enguany ja han confirmat la seva assistència a la Fira de Lutiers. Segons molts estudiants, tenir en un mateix dia diferents activitats concentrades, afavoreix el desplaçament i la visita a Cervera i n’augmenta el seu atractiu.\nMés de 145 inscrits al Curs de Música\nEl Curs de Música continua batent rècords d’inscripcions enguany i, ara mateix, ja s’hi ha inscrits 145 alumnes. Cal recordar, que les inscripcions es poden fer fins el 8 de juliol i encara queden places disponibles.\nLa Càtedra Cervera tindrà lloc del 24 al 31 de juliol de 2016 i enguany arribarà a la seva 36ª edició.♦\nCUIMPB-Centre Ernest Lluch: Valentí Fuster plantejarà en un curs magistral el present i el futur de ...


Martí veu l'educació com a garantia per “acabar amb les desigualtats"\nEl cap de Govern ha estat l'encarregat d'obrir la 25a Conferència Iberoamericana de ministres d'Educació\nActe d'inauguració de la 25a Conferència Iberoamericana de Ministres d'Educació, celebrat avui al Centre de Congressos d'Andorra la Vella\nActe d'inauguració de la 25a Conferència Iberoamericana de Ministres d'Educació, celebrat avui al Centre de Congressos d'Andorra la Vella.\nActualitzada 12/09/2016 a les 16:46\n"Andorra ha fet en els darrers anys passos agegantats en l'espai iberoamericà i, especialment, en l'àmbit del coneixement". Així de contundent s'ha mostrat la secretària general Iberoamericana, Rebeca Grynspan, avui al matí durant la inauguració de la 25a Conferència Iberoamericana de ministres d'Educació, cita que enguany se celebra a Andorra i que serveix com a preàmbul de la 25a Cimera Iberoamericana de Caps d'Estat i de Govern que se celebrarà els dies 28 i 29 d'octubre a Cartagena d'Índies (Colòmbia). Durant el seu discurs, Grynspan ha posat en relleu la tasca duta a terme per Andorra dins el marc educatiu iberoamericà i, en aquest sentit, no només ha valorat la incorporació de la Universitat d'Andorra dins el Consell Universitari Iberoamericà o la mateixa celebració de la 25a Conferència Iberoamericana de ministres d'Educació, sinó que també ha confirmat la futura adhesió del Principat dins l'Aliança per a la Mobilitat Acadèmica a Iberoamèrica, acció que permetrà les estades d'estudiants andorrans en diversos països de la regió.\nGrynspan també ha posat en relleu que la Conferencia Iberoamericana està immersa en un procés de "renovació", ja que tal com ha indicat, "l'estructura social a llatinoamerica ha canviat notablement i, en conseqüència, també ho ha fet la relació entre la península i aquesta regió". Així, tot i reconèixer que "encara estem patint un període de desacceleració econòmica", la secretària general Iberoamericana ha celebrat que "per primera vegada, l'Amèrica llatina té més població dins la franja de la classe mitjana (34%) que per sota del llindar de pobresa (28%)". Amb tot, també ha precisat que encara hi ha un 37% de la població que tot i estar fora d'aquest llindar, "s'hi troben molt a prop i, per tant, encara són sectors altament vulnerables". En l'àmbit educatiu, Grynspan ha recalcat que en els darrers anys l'accés a l'educació ha augmentat "enormement", i un fet que ho evidencia és que actualment dues terceres parts de la població universitària d'Amèrica llatina són la primera generació de la seva família que aconsegueix accedir a estudis superiors.\nPer la seva banda el cap de Govern, Toni Martí, ha recordat que és important tenir present el valor "clau" de l'educació des d'una doble perspectiva. Per una banda, ha explicat Martí, cal entendre l'educació com una eina fonamental "per construir una societat global, democràtica i respectuosa cap a la llibertat" i, de l'altra, "s'ha d'entendre com el recurs que tot ciutadà ha de tenir per poder desenvolupar tot el seu potencial". "Res contribueix més a la igualtat d'oportunitats i a la creació de competitivitat com l'educació", ha admès. Per aquest motiu, Martí, que també ha aprofitat l'ocasió per lloar la solidesa del sistema educatiu andorrà, ha explicat que Andorra, en coordinació amb el Consell d'Europa, "implementarà programes de formació en valors democràtics, així com sistemes per mesurar les capacitats dels joves en aquests valors". "Volem que els nostres estiguin ben preparats per competir en un món cada vegada més global, però també volem que estiguin preparats per seguir construint una societat global més justa, oberta i democràtica", ha recalcat.\nD'altra banda, William Mendieta, actual secretari general del ministeri d'Educació de Colòmbia, ha explicat que amb l'acord de pau assolit amb les FARC, que en tot just tres setmanes serà sotmès a un plebiscit per "legitimar-lo encara més", Colòmbia "aconseguirà treure nens de la guerra per portar-los cap al sistema educatiu, que és on han d'estar". Amb tot, Mendieta ha celebrat que per dos anys consecutius el pressupost en educació ha estat més elevat que l'import total destinat a la guerra.\nPer la seva banda, el secretari general de l'OIE, Paulo Speller, ha recalcat que quan es parla de joventut i emprenedoria "s'està parlant d'educació" i, per tant, "quan es projecta una nova perspectiva de creixement estem parlant d'un procés en què l'educació té un paper fonamental". A més, també s'ha mostrat molt satisfet per l'acord de pau que ha assolit Colòmbia amb les FARC, ja que tal com ha recordat, "tots sabem què suposa la guerra i és una experiència que no volem ni per a Colòmbia ni per a cap altre país".\nL'escola espanyola estrena el curs amb el centre integrat


Google estrena el Map Maker als EUA - Eduard Batlle Blog\nInnovació Internet Silicon Valley Web 2.0\nEduard Batlle Rispau 20 abril 2011\nGoogle acaba d’estrenar als Estats Units el concepte del Map Maker per promoure el coneixement dels usuaris locals en els seus mapes. Després d’experiències en altres països del món, Google posa a l’abast dels nord-americans aquest servei perquè els usuaris es puguin sentir més ben representats en el mapa. Una nova cartografia a l’estil de la wikipèdia i que manté l’esperit 2.0 de potenciar l’aportació dels internautes. Segons ha escrit Manik Gupta, gerent del producte, en el bloc, la visió és que l’usuari és qui “coneix el seu barri o ciutat millor, i amb Google Map Maker pot assegurar-se els llocs que l’importen estiguin ben representats en el mapa”. I a més, per confirmar que les contribucions dels usuaris al Map Maker són exactes, cada entrada està previst revisar-la.\n“Després de l’aprovació, les modificacions apareixeran a Google Maps en qüestió de minuts”, han avisat els creadors. La mentalitat d’accelerar el procés tecnològic, és segons el seu responsable (Lalitesh Katragadda), perquè Google vol posicionar en els mapes digitals els canvis que es puguin produir en el món a través dels canvis de seus d’empreses, nous edificis i nous comerços a escala local. Una millora espectacular i un servei més que posiciona la marca Google com a gran buscador de referència mundial.\nMúsica / Life is real # Ayo\nEstats UnitsGoogleMap Marker\nDeu reflexions de la final de Copa


Legislació | Francesc Ràfols | Pàgina 2\nRafael Correa posa el dit a la nafra\nAmèrica Llatina, Estat espanyol, Legislació 29 Abril 2014 Comments: 2\nEl president de l’Equador, Rafael Correa, ha afirmat que els mitjans de comunicació «són el poder mediàtic i que com tot poder, necessita una regulació social, cosa que es fa a través de lleis». El mandatari llatinoamericà feia aquestes declaracions en una entrevista publicada al diari El Pais diumenge passat 27 d’abril, realitzada pel periodista Guillermo Altares. Correa responia la pregunta del seu interlocutor sobre la llei de comunicació vigent en el seu país, que havia estat criticada per diversos mitjans i que si la norma suposava un perill per a la llibertat d’expressió. El president equatorià assegurava que «és perfectament legítim tenir una llei de comunicació, que no és una llei de mitjans, que té qüestions tan positives com la professionalització dels periodistes».\nAltares li recordava a Correa que un dels deures dels periodistes és criticar el poder i que alguns havien tingut problemes al seu país per haver-ho fet. Val la pena reproduir la resposta textual del president equatorià a aquesta pregunta: «Amb tot afecte, això no és cert. La crítica no se sanciona ni per la llei ni pel Govern. Se sancionen les mentides, la infàmia, la calúmnia, com a Espanya. Es va sancionar el diari El Universo que va dir que el 30 de setembre de 2010, quan gairebé m’assassinen, jo havia ordenat disparar contra pobra gent. Això no és crítica, això és una mentida. I que bé que les lleis sancionin aquesta mentida. Un dels problemes d’Amèrica Llatina és que es menteix i conec la diferència entre la majoria de la premsa europea i la premsa llatina. Vostès no entenen això perquè estan acostumats al nivell ètic de la premsa europea.» La resposta segueix amb una referència al cas Fernando Villavicencio i Cléver Jiménez, criticant les informacions que El País havia publicat sobre l’afer. La darrera referència a l’entrevista –a l’enllaç del primer paràgraf hi ha el text sencer– és quan Correa demana que «em diguin on està el mal de la llei de comunicació. Hi ha censura prèvia? Bé, sí, hi ha censura prèvia per part dels amos dels mitjans de comunicació, per part dels que financen la publicitat. Vegi totes les estadístiques, totes les enquestes que es fan. No es poden queixar de la mala qualitat del servei telefònic perquè els retiren la publicitat. Busqui un periodista que hagi sofert censura prèvia per part del Govern.»\nDues qüestions principals es desprenen de l’entrevista a Correa: la necessitat i la legitimitat de regular el funcionament de la comunicació, com a qualsevol altre poder, i les pressions que reben els periodistes des dels àmbits empresarials i econòmics. Probablement la legislació equatoriana sobre comunicació sigui millorable. Totes les lleis ho són. Però la seva existència permet actuar contra la mentida i la manipulació cosa que a la madre patria no és possible, perquè no hi ha cap llei. Si els organismes reguladors fossin realment independents dels poders polítics i econòmics, encara seria més fàcil lluitar contra les males praxis periodístiques. A Espanya es va tenir la possibilitat de fer-ho als inicis de la transició però per diferents causes –algunes de les quals atribuïbles a la manca de visió de la professió en aquella època– es va perdre l’oportunitat. L’experiència demostra que cada dia que passa és més necessària que mai la Llei Orgànica del Dret a la Informació de la Ciutadania (LODGIC) que alguns estem reclamant des de diversos àmbits des de fa ja un parell de dècades. La majoria de les democràcies ja ho tenen.\nEl grup Clarín baixa del burro\nAmèrica Llatina, Legislació 21 febrer 2014 1 comentari\nL’any 2009, el Parlament argentí va aprovar la Llei de serveis de comunicació audiovisual (LSCA) que, entre altres qüestions, limitava el nombre de llicències que una mateixa empresa podia tenir. Aquesta llei va suscitar el duríssim rebuig dels grans grups de comunicació que operen a l’Argentina, principalment Clarín i Prisa, perquè suposava la fi del seu monopoli mediàtic. Aquests hòldings van titllar el Govern de Cristina Fernández d’«antidemocràtic» i de «legislar contra la llibertat d’informació». La premsa espanyola també s’hi va abonar en dures crítiques a l’administració argentina. La realitat, però, és força diferent. Reporters Sense Fronteres (RSF) ha defensat reiteradament aquesta llei de la qual diu, en el seu darrer Informe Anual, que «la seva aplicació suposarà un gran pas a favor del pluralisme a Argentina i a la regió».\nEl Grup Clarín va recórrer la norma al Tribunal Suprem de Justícia de la Nació qui, el 29 d’octubre passat, va decretar la plena constitucionalitat de la Llei de serveis de comunicació audiovisual. Això va forçar el principal grup de comunicació argentí a buscar la fórmula per adaptar-s’hi. Finalment va presentar el seu pla per dividir el seu hòlding en sis empreses independents, pla que l’Executiu de Cristina Fernández ha aprovat. Clarín, que no amaga la seva pugna amb l’Administració argentina, ha hagut d’acceptar els principis d’una norma en la redacció de la qual han participat bona part del moviment associatiu d’aquest país. De fet, tal com recorda RSF en un comunicat del 31 d’octubre de 2013, «el recurs legal que va interposar el grup Clarín, principal propietari de freqüències audiovisuals del país, estava àmpliament sustentat en interessos comercials.» Els jutges van considerar en la seva sentència, que «no queda afectat el dret a la llibertat d’expressió del grup Clarín, en tant no ha estat acreditat que el règim de llicències que estableix la llei posi en risc la seva supervivència econòmica». La resolució també diu que «és legítima una llei que fixi límits generals a priori, perquè d’aquesta manera s’afavoreix la llibertat d’expressió en impedir la concentració al mercat».\nEn la presentació d’aquest informe a Argentina, segons la crònica de l’agència argentina de notícies, TELAM, RSF va posar aquesta llei «com a exemple a seguir en altres països ja que ofereix una distribució equitativa de les freqüències d’acord amb el tipus d’emissora». Aquesta associació sosté que «el panorama a Amèrica Llatina es caracteritza per una molt alta concentració de la propietat, reflex de les oligarquies locals» i considera que iniciatives legislatives com les desenvolupades a Argentina i a Uruguai proporcionen «una oportunitat real» a petits mitjans de comunicació». Finalment, afirma que «la LSCA, criticada pels mitjans de comunicació privats, constitueix no obstant això un avanç en matèria de pluralisme ja que l’objectiu és evitar l’excessiva concentració dels mitjans de comunicació, garantint una millor distribució de freqüències entre els mitjans de comunicació públics, privats i comunitaris.»\nUn dels seus aspectes més novedosos és el fet que la LSCA –i les normatives similars que s’estan implementant en altres països llatinoamericans, com Uruguai, Bolívia o Equador– estableix que una tercera part de les llicències audiovisuals han de ser per a mitjans comunitaris, és a dir associacions sense ànim de lucre i entitats del tercer sector. Hi ha països que també quantifiquen el percentatge que han de tenir el sector privat i el públic i d’altres que no ho fan, limitant-se a consignar només el dels mitjans comunitaris. En canvi, la presència d’aquests en el repartiment de freqüències a l’Estat espanyol és una qüestió que s’ha plantejat tant al Congrés dels Diputats com en diferents comunitats autònomes –entre les quals hi ha Catalunya– quan s’ha abordat la redacció de les respectives lleis audiovisuals. Aquestes propostes no han tingut cap ressò en els legisladors que tant sols han escoltat les veus del sector privat com a gairebé únic interlocutor real tot i les declaracions d’intencions que en ocasions han fet als representants del tercer sector.\nEn definitiva, els jutges argentins han estimat que la Llei de serveis de comunicació audiovisual argentina compleix tots els requisits democràtics. El principal grup de comunicació d’aquest país ha hagut d’acceptar-hoi ha baixat del burro, i a partir d’ara s’obre la porta a què l’oferta mediàtica sigui molt més rica i, per tant, molt més respectuosa amb el dret de la ciutadania a rebre una informació més plural i de més qualitat. El sistema comunicatiu argentí, certament, no és un paradís de flors i violes, també té les seves imperfeccions, però no tantes com les que hi ha a la pell de brau –i a les seves autonomies– que, per no tenir, no hi ha ni tan sols una llei. I, per tant, els Clarins de casa nostra fan i desfan. Només han de canviar el director si els ho demana el Govern. Però aquesta ja és una altra història.


Sitgesinfoguia – Sitges escalfa motors per a la Festa Major 2017\nActes esportius i culturals donen el tret de sortida als primers actes de la Festa Major de Sant Bartomeu 2017.\nFalten cinc dies per a l’inici oficial dels actes de la Festa Major de Sant Bartomeu 2017 que tindrà lloc el proper divendres amb la inauguració divendres de les Barraques de Sitges i el nomenament d’Ignasi Mª Muntaner com a Fill Adoptiu. Per escalfar motors aquest cap de setmana s’han organitzat diferents activitats culturals i esportives.\nEls Gegants Moros d’en Querol i els Gegants Nous han estat els protagonistes de la conferència pronunciada aquest diumenge a la sala d’actes del Centre Cultural Miramar a càrrec d’Eduard Tomàs qui recentment ha publicat un llibre sobre la història del Corpus de Sitges. La parella, construïda pels germans Querol a l’Ajuntament de Sitges, va sortir per primer cop l’any 1845 i el 1919 per última vegada. Fruit de la recerca, Eduard Tomàs va apuntar que els Gegants Moros d’en Querol i els Gegants nous, avui dia coneguts com a Gegants Vells o Gegants Centenaris, van arribar a coincidir en algunes de les festes sitgetanes com l’any 1899. Els gegants Centenaris de la Vila, es van presentar el 1897 i enguany celebren els 120 anys d’història.\nPer la seva banda, Josep Milán durant la seva conferència “Els balls d’antany: les representacions perdudes de la nostra Festa Major”, celebrada dissabte a l’Espai Cultural Pere Stämpfli, va repassar algunes de les mostres de cultura popular que van desaparèixer. Milán explica que antigament es representava el Ball de Sant Bartomeu però que es va deixar de fer, tot i això va tornar a sortir per la Festa Major de 1990. El\nBall de la Mare de Déu del Vinyet, documentat a finals del segle XIX també va desaparèixer però es va tornar a representar els anys 1991 i 2005. Entre els balls perduts, el Ball de les Criades, documentat de finals del segle XIX, es va recuperar l’any 2002 i des d’aleshores es representa la variació anomenada el Ball de les Criades d’Antes que es posa en escena per Santa Tecla i que té un contingut molt teatral i satíric.


La Fundació ”la Caixa” destina 1,5 milions d’euros a la Creu Roja per atendre els desplaçats interns i els refugiats ucraïnesos - Fundación "la Caixa"\nAquesta partida permetrà reforçar tres línies d’acció: promoure la integració sociolaboral dels refugiats a Espanya; facilitar trasllats sociosanitaris de persones en situacions d’extrema vulnerabilitat, i atendre els desplaçats interns a la regió sud-oest d’Ucraïna i a la frontera amb Romania.\n«Amb aquesta iniciativa volem donar suport a la tasca imprescindible de la Creu Roja al conflicte d’Ucraïna. Estem convençuts que aquest tipus d’aliances són la millor eina i la més eficaç per abordar una crisi humanitària que ens interpel·la i que exigeix el compromís i la solidaritat de tothom», ha explicat Antoni Vila Bertrán, director general de la Fundació ”la Caixa”.\nNota de premsa: La Fundació ”la Caixa” destina 1,5 milions d’euros a la Creu Roja per atendre els desplaçats interns i els refugiats ucraïnesos\nLa donació potenciarà tant l’atenció als desplaçats interns com a les persones acollides a Espanya a causa del conflicte d’Ucraïna.\nLa Fundació ”la Caixa” destina 1,5 milions d’euros a la Creu Roja per atendre els desplaçats interns i els refugiats ucraïnesos.


Termini d'ingrés de rebuts de l'IAE 2019 - Gremicat\nGremicat > Sin categoría @ca > Termini d’ingrés de rebuts de l’IAE 2019\nEl Departament de Recaptació de l’Agència Tributària, modifica el termini d’ingrés en període voluntari dels rebuts de l’IAE de l’exercici 2019.\nConegui qui han de pagar i qui està exempt del pagament d’aquest impost\nL’informem que igual que en anys anteriors, la Resolució de 13 de juny de 2019, del Departament de Recaptació de l’Agència Estatal d’Administració Tributària, modifica el termini d’ingrés en període voluntari dels rebuts de l’Impost sobre Activitats Econòmiques (IAE) de l’exercici 2019 relatius a les quotes nacionals i provincials, quedant fixat des del 16 de setembre fins al 20 de novembre de 2019, tots dos inclusivament.\nEstaran obligades a liquidar la quantitat que correspongui en concepte d’IAE (Impost sobre Activitats Econòmiques) totes aquelles entitats que exerceixin una activitat econòmica quan elles, o el grup al qual pertanyen, hagi obtingut un import net de la seva xifra de negoci igual o superior a 1.000.000 d’euros durant el penúltim any anterior al de la meritació de l’IAE. Existint grup quan existeix una unitat de decisió o direcció única, la qual cosa suposa que la majoria dels membres de l’òrgan d’administració d’una entitat són membres de l’òrgan d’administració o alts directius d’una altra.\nAl costat d’aquests, existeixen una sèrie de subjectes exempts al pagament de l’IAE:\n- Les societats civils i societats mercantils, que tinguin un import net de la xifra de negocis inferior a 1.000.000 d’euros.\n- Els subjectes passius que iniciïn l’exercici de la seva activitat en territori espanyol, durant els dos primers períodes impositius d’aquest impost en què es desenvolupi la mateixa. Les associacions i fundacions de disminuïts físics, psíquics i sensorials, sense ànim de lucre, baix determinades condicions.\n- Els contribuents per l’Impost sobre la Renda de no Residents, sempre que operin a Espanya mitjançant establiment permanent, i tinguin un import net de la xifra de negocis inferior a 1.000.000 d’euros.\nEl seu pagament haurà de ser realitzat a través de les entitats de dipòsits col·laboradores de recaptació (bancs) amb el document d’ingrés que el contribuent rebi. A falta d’aquest o en cas de pèrdua d’aquest, haurà de realitzar-se l’ingrés amb un duplicat que es recollirà en la Delegació o Administracions de l’Agència Estatal d’Administració Tributària corresponents a la província del domicili fiscal del contribuent, en el cas de quotes de classe nacional, o corresponents a la província del domicili on es realitzi l’activitat, en el cas de quotes de classe provincial.


Contes Infantils en 5 minuts [Classic Stories for Children in 5 minutes]: Els 3 porquets, El Flautista de Hamelín, La caputxeta, i molts més (Unabridged) en Apple Books\nContes Infantils en 5 minuts [Classic Stories for Children in 5 minutes]: Els 3 porquets, El Flautista de Hamelín, La caputxeta, i molts més (Unabridged)\nOlesti Musica y Sonido , 24/01/2013\nMolt bona idea! Quins records!\nPer fi en català!\nJa era hora un audiollibreamb qualitat fet en català! felicitats a qui ho mereixi\nSabo-ps , 16/07/2013\nTornar a ser petit\nGràcies per produir també audiollibres de qualitat en català, molts records tornar a escoltar aquests contes. Treballo amb nens petits i és perfecte per estar per ells quan escolten els contes a part que els hi encanten!!!


Activitat 1 Informàtica by Mar Vidal - issuu\nQÜESTIONARI PREGUNTES FONAMENTALS 1. A quin any Microsoft es va presentar el sistema operatiu Windows? a) 1884 b) 1975 c) 1985\n2. Omple els espais buits: L'idioma predominant de comunicació a Internet és ………………….. (L’ANGLÈS) Un dels perills i riscos d’internet pot ser ................... (L’AÏLLAMENT SOCIAL) ................... permet enviar missatges de text de forma ràpida, eficient i gratuïta. (EL CORREU O E-MAIL)\n3. Fes el mateix que al exercici anterior: L’any 1989, Nintendo va llençar la primera GAME BOY i va tenir molt èxit.\nYahoo! I VIACOM van intentar comprar la red social Facebook l’any 2007.\nEl dia 30 DE GENER Microsoft va treure al mercat el nou Windows Vista.\n4. Respon: Com es deia el primer ordenador personal dissenyat per Apple? a) b) c) d)\nThe Apple XS The Apple Lisa Apple Store The Lisa\n5. Senyala quins elements es connecten a cada espai (RED, Port paral·lel, teclat, vídeo, USB, micròfon, port serial, Mouse, audiòfon, línia):\nRespostes: 1. Teclat 2. Mouse 3. Port serial\n4. Port paral·lel 5. Vídeo 6. Micròfon, audiòfon i línia\n7. RED 8. USB\nPREGUNTES DIFÍCILS 1. Relaciona els termes següents amb el seu significat corresponent: 1) IA A) Disciplina científica i tecnològica que sorgeix de la evolució i fusió de la telecomunicació i de la informàtica. 2) Telemàtica B) Conjunt de coneixements científics y tècnics que fan possible el tractament automàtic de la informació per mitjà ordenadors. 3) Computació C) Circuits capaços de fer operacions molt elementals. 4) Unitat Aritmètica i Lògica D) Part de la informàtica que estudia com aconseguir que màquines realitzin tasques que, per ara, fan millor els humans. Respostes: 1- B\n2. Quan va néixer la primera xarxa interconnectada (internet)? a) 1969 b) 1961 c) 1983 d) 1972\n3. Completa els espais buits: La ……………………….. és la ciència o tècnica relativa a la tecnologia que estudia el tractament automàtic de la informació utilitzant dispositius electrònics i sistemes computacionals. (INFORMÀTICA) …………….. és una màquina electrònica que rep i processa dades formada per una col·lecció de circuits integrats i altres components relacionats que fan que es pugui executar amb exactitud, rapidesa i acord. (L’ORDENADOR) ....................... significa ordenador personal en anglès. (PC)\nPREGUNTES DE CURIOSITATS 1. Quant pesava el primer ordenador comercial que va sortir al mercat (UNIVAC I)? a) 5 tonelades b) 13 tonelades c) 20 tonelades d) 3 tonelades\n2. Quin va ser el vídeo més vist en la historia de Internet i de Youtube? a) “La macarena” b) “Sóc una tassa, una tetera…” c) “Double feet Dream” d) “La casa de Mickey”\nActivitat 1 Informàtica


Assemblea de Joves La Guspira: L'Esquerra Independentista es concentra a Tarragona per la Independència\nL'Esquerra Independentista es concentra a Tarragona per la Independència\nEl passat dissabte 3 de juliol, un centenar de persones van mostrar el seu rebuig a la sentència del Tribunal Constitucional espanyol sobre l'Estatut. Els col·lectius de l'Esquerra Independentista de la ciutat (CAJEI, CUP i Endavant-OSAN) havien convocat a la ciutadania a una concentració amb el lema "Ja n'hi ha prou! Estatut retallat, retallades socials... aquesta és la seva democràcia. Independència!" davant l'Ajuntament tarragoní. Durant els parlaments, els convocants es van mostrar contraris a la via estatutària, la que consideren obsoleta, i consideren que la sentència evidencia que "en les relacions entre Espanya i Catalunya no existeix la democràcia", ja que, aquesta sentència és una nova imposició del govern espanyol sobre el poble català.\nUn centenar de persones, amb estelades i banderes dels col·lectius, s'han concentrat a la Plaça de la Font de Taragona contra la sentència del Tribunal Constitucional espanyol sobre l'Estatut. Durant els parlaments, a càrrec de Josep Maria Llauradó (CUP) i Santiago Fortuny (Endavant), els col·lectius de l'Esquerra Independentista van explicar la seva posició al respecte. Tot i que consideren que “la via estatutària i autonomista està morta”, cal que l'Estat respecti les decisions democràtiques presses pel poble català en referèndum.\nSegons els convocants; els fets del Tribunal Constitucional evidencien que la única via és la independència dels Països Catalans; ja que el govern estatal no respecta la voluntat popular siguin quines siguin les formes, deixant a les alternatives en un carrer sense sortida. "Si busquem la independència o l'autogovern per la via democràtica -a través de l'Estatut o les consultes independentistes- no se'ns respecta, i si es fa amb altres mètodes com passa en altres territoris de l'Estat, acabes amb 800 presos polítics". Fortuny també ha mostrat el seu rebuig a les mesures antiobreres impulsades pel govern central a través de la reforma laboral, en la que els drets dels treballadors és veuen reduïts dramàticament, augmentant i potenciant la precarietat i temporalitat.\nPer acabar, van convocar a la manifestació del proper dissabte 10 de juny a les 11 del matí al Carrer Sant Joan (davant Casa Rull) de Reus. L' acte convocat per l'Esquerra Independentista del Camp (EIC) amb el lema "Espanya és imposició! Independència Països Catalans" servirà per reclamar el respecte a la voluntat popular dels i les catalanes i a favor de la independència com a únic camí viable pel respecte als nostres drets com a poble. En acabar, hi haurà dinar popular al carrer Martí Napolità, davant el nou Casal Despertaferro.\nPublicat per Assemblea de Joves La Guspira a 7:21


CRÒNICA: Gameiro certifica l'eliminatòria guanyant al Cèltic per la mínima | Blanquinegres.com\nDavid Gandia, 11 Novembre, 2019\nEl Reial Madrid serà el rival del València CF a la Supercopa d’Espanya\nJosep Prats, 11 Novembre, 2019\nEl València negocia la renovació de Soler\nJosep Prats, 10 Novembre, 2019\nJaume Costa abans que Correia\nBlanquinegres, 6 Octubre, 2019\nBlanquinegres, 3 Octubre, 2019\nFotogaleria: València CF – AFC Ajax\nCelades: “Aquest equip té molt de caràcter i mai es rendeix”\nCristian Año , 21 Febrer, 2019\nEl Cèltic arribava a Mestalla per a disputar el partit de tornada dels setzens de la UEFA Europa League on el València CF mantenia un resultat favorable de 2-0 després de guanyar a Cèltic Park. Marcelino eixia amb un XI amb molts canvis, entre ells, Lato, Guedes, Carlos Soler en mig de camp, Ferran per banda i Mina i Sobrino en punta de titulars. La porteria, com ja vam veure este diumenge en Lliga, la cobria el brasiler Neto.\nEncara que sense massa perill, el Cèltic dominava el partit i buscava la porteria rival. Neto no actuaria en massa ocasions, però el conjunt escocés apretava cada vegada més. Una doble ocasió de Ajes i altra de Hayes serien les més perilloses dels primers 45 minuts. En València, en canvi, no olorava ni la porteria de Bain. A més, Garay havia de ser substituït per Coquelin, ja que no podria seguir per culpa d’unes molèsties físiques. El partit vindria marcat per l’expulsió de Toljan per una doble groga en el 37. En este tram final, Soler, Parejo, Ferran i Santi Mina posaven a prova a Bain, que evitava en vàries ocasions que el València CF s’avançara abans del descans.\nEn la segona meitat eixirien els de Marcelino dominant, buscant el gol des del primer moment. Sobrino tindria una clara ocasió, però no aconseguia pescar la paret de Wass. El València CF, amb superioritat en el terreny de joc, no volia deixar escapar una victòria. Els de Rodgers també tindrien les seues oportunitats a baló parat, però sense encertar entre els tres pals. Seria Gameiro en la seua primera ocasió qui estrenaria el marcador. Parejo enviava un baló aeri a Wass dins de l’àrea, que de primeres la deixava per a Gameiro, que superava a Bain i feia l’1-0.\nL’últim en entrar al terreny de joc seria Kang In, aplaudit per Mestalla, sent el tercer jugador més jove en debutar amb el València CF en competició europea. L’afició volia el segon; estava disfrutant d’uns 45 minuts molt diferents dels de la primera part. Finalment, tot i no aconseguir ampliar el marcador, el València CF certificava l’eliminatòria amb un resultat global de 3-0 davant el Cèltic de Glasgow. Ara toca esperar el pròxim rival de la UEFA Europa League.


Essen City Suites Essen Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nThea–Leymann–Str. 15, Essen Centre, Essen, Alemanya, 45127 - Veure al mapa\n"very spacious apartment, good breakfast, great location for..."\nBarri Essen Centre Essen Centre Essen Centre\nSituat en el cor de Essen Centre, Essen City Suites és un lloc ideal des d'on descobrir Essen. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Essen City Suites, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, instal·lacions per a reunions i banquets , centre de negocis, servei de bugaderia.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Essen City Suites.\nTots els tipus de viatgers (368) Parelles (156) Viatgers en solitari (94) Famílies amb infants petits (27) Famílies amb infants grans (20) Grups (72)


Nous patrons festius? | Bienve Moya\nNous patrons festius?\nAvui podem assegurar que l’associacionisme popular festiu, gaudeix de bona salut. Durant les últimes dècades, el país ha excel·lit en bones gestions dedicades a la reinvenció (disfressada de recuperació), de celebracions festives i populars. Una prova d’aquesta bona salut és que, entre el mes que corre i fins ben entrat l’octubre la festa omplirà amples pàgines a la premsa i temps a la televisió; no hi haurà periòdic que no disposi de secció dedicada als caps de setmana festivo populars. Aquest estat, avui normal, no ho era fa uns anys. La festa tradicional no ocupava les “noticies” més enllà de certs pintorequismés, no era una activitat a recomanar com espectacle d’actualitat, i molts menys de “modernitat”. Avui els Castells i celebracions com el Corre de bou de Cardona, la Patum i altres festes populars, gaudeixen d’un bon espai als diaris i a la televisió. Què ha pogut fer canviar la situació? La voluntat política de recuperar l’espai públic per a qualsevol mena de manifestació, manifestada durant els anys setanta, coincidí amb la voluntat de “recuperar” la festa popular. La Festa (la popular) no pot desenvolupar-se en altre lloc que en l’espai públic, Encara que altres espectacles puguin coexistir amb ella (el concert, el circ, la fira…), la Festa no sobreviu en territori privat. Va ser, doncs, a partir d’aquells anys d’alliberament cívic i polític, que la festa al carrer ha recuperat el seu espai natural, per a gaudí dels seus protagonistes, tota la població. Passats els anys de voluntat recuperadora, acompanyada de propòsits de modernitat i genuització, hom observa l’avui i se n’adona com sorgeixen nous patrons amb aparença de “modernitat”, però de dubtosa originalitat. El més estès d’entre ells, l’anomenarem “sanferminització” i ens arriba, sobretot, per via televisió i, malgrat l’adjectiu, no fa referència exclusiva a la festa de Pamplona, sinó també a altres festivitats la base dinàmica de les quals consisteix en la sortida de penyes, o colles a resseguir bars, tavernes, etc., fent-se acompanyar de xarangues o altres grups musicals, i amb la participació, o no, de vaquetes o bous. Caldria destacar aquí que genuïns elements d’aquest patró han participat de sempre en el vell model de les festes pirinenques com les de Cardona Olot, Berga, i a les de les terres de l’Ebre. Aquell vell model, però, avui s’ha reduït (empobrint-se) abandonant, en bona manera, música i bous, quedant-se, només, amb el seguiment de barraques i bars, i amb la consegüent exclusiu consum d’alcohol. Aquest nou patró, falsament modern, se’l dona com a “festa alternativa”, i podem adonar-nos que té una gran acceptació, per exemple, entre el personal jove la festa de Gràcia, la de a Girona, per mencionar-ne dues de ben distants. Aquest patró, suposadament alternatiu, ha guanyat terreny gracies a dues actituts, la primera de les quals és la demanda de control sobre els costums festius per una part de la societat: lleis de protecció animalístiques, normes sobre pirotècnia, etc. Normes que amb l’al·legat de contribuir a contenció, aporten espais desatesos dins els vells models festius, no possibilitant, en realitat, altra alternativa que l’empobriment senyalat. I una altra, paral·lela a aquesta, és la penetració entre àmplies capes de la societat d’un pensament tou i exclusivista, que refusa allò que, en principi, li creï la mínima molèstia personal.\nL’altre aparent nou patró, més espuri encara que el primer, tendeix a donar a les celebracions tradicionals format de parc temàtic, d’un sospitós historicisme psudomidievalitzant, i escandalosament acrònic. Aquest nou patró actua principalment sobre les celebracions socialment més dèbils, amb la finalitat d’orientar aquelles celebracions de d’escassa tradició local cap a un barruer turisme de temporada festiva. Dic celebracions de tradició dèbil referint-me a activitats nascudes per emulació de poblacions veïnes, i endegades a l’empara de sectors amb poc arrelament ciutadà. Aquest fenomen ha augmentat en tot el territori lligat a la avenç del dit turisme cultural (festiu, enològic, agrari, etc.). El fenomen, en principi, no ha de ser necessariament negatiu, i pot arribar a ser positiu i tot en aquelles poblacions que poden mantenir un alt grau de genuïtat i control social de la festa. Però no és el cas d’altres festivitats on la festa té menys arrelament social i on més dèbils són els ressorts de control local. *En aquestes últimes, un pot advertir com d’any en any, té lloc una incessant incursió comercial de molt baixa qualitat, qualitat artística i qualitat comercial. No cal ser gaire observador per comprendre que les relacions entre festa i atracció turística, i el seu aprofitament econòmic, pot afectar la mateixa rel de la societat local i la festa que celebra. Un exemple de la problemàtica que s’exposa són les anomenades “fires medievals” que sorgeixen com bolets, a l’empara dels neopatrons de suposada modernitat. Algunes d’aquestes fires partiren de guions creats per actius locals, i mentre els medis locals poden abastar tot el que mou la celebració, funciona. Però arriba un punt que l’activitat local no dona per més; és en aquest moment que entren en joc empreses de suspecte qualitat artística i més dubtosa professionalitat creades ad hoc. Aleshores, el que, en els seus orígens, havia estat una activitat festiva (que també satisfeia els interessos del petit turisme local), mancada de control local i de qualitat artística, que no donen les empreses mercenàries, llogades per estimular un fraudulent i acrònic historicisme, aquestes “fires” acaben esdevenint una mera anotació als periòdics en l’apartat d’”oci cultural” de cap de setmana”. Anotacions que, sense criteri, esdevindran simple “pintorequisme” folklòric.\nPosted in cultura popular/articles


La Junta Directiva.Articles\nPer: EDUARD MELERO 16/06/2012\nEl Cabirol (Capreolus capreolus), vulgarment conegut com el follet del bosc per la seva habilitat per aparèixer i desaparèixer de qualsevol lloc i per la manera sigilosa de moure's entre la vegetació, és una de les espècies cinegètiques que havien gairebé desaparegut del nostre País i que es va reintroduir pels volts dels anys 90. Mica en mica, ha anat col·lonitzant espais fins a cobrir gairebé la totalitat del territori, gràcies a la seva capacitat d'adaptació.\nPel que fa a la seva morfologia, podem dir que és el més petit de la familia dels cèrvids.\nPer norma general els mascles poden arribar a pesar uns 30 Kg mentre que les femelles rarament assoleixen els 26 Kg.\nL'alçada a la creu sol anar dels 60 als 75 cm.\nEls mascles tenen banyes, però cada any les canvien (els cauen). Entre octubre i novembre comença el "desmogue" i comença a desenvolupar-se la banya sota una protecció de borra (vellut) fins als mesos de març - abril, llavors es comencen a treure la borra rascant-se amb arbrets o arbusts (escolladures) provocant-los la seva posterior mort.\nLes banyes són poc ramificades i consten de tres puntes cadascuna: la Lluitadera o punta anterior (va endavant), la punta superior i la forca (que marxen enrrera). A la base de la banya (roseta) és molt característic veure abundants perles.\nQuan no tenen banyes la distinció d'ambdós sexes es més difícil, ens hem de fixar, a banda de la seva envergadura, en l'escut anal. En el cas dels mascles, aquest té una forma arronyonada i un color grogós, en canvi, en el cas de les femelles, pren forma de cor invertit amb un color més blanc.\nEl cabirol és herbívor i s'alimenta principalment de brots tendres, fulles i uns quants fruits.\nS'adapta perfectament a consumir els brots, herbes i fulles que cada època de l'any hi ha.\nÉs un animal molt territorial, sobretot en èpoques de zel.\nAl mes de maig comencen a parir les femelles, normalment als mateixos llocs cada any. Solen parir un parell de cabirolets i els deixen amagats la major part del temps entre la vegetació (normalment en camps) durant un parell de mesos.\nA l'hivern , per combatre els depredadors i per optimitzar els recursos alimentaris solen viure en grups, però un cop arribada la primavera es van separant.\nPer a una correcta gestió del Cabirol i de tots els animals cinegètics, en general, és primordial establir unes modalitats de caça adients a cada situació, ja que la caça és essencial per controlar les espècies, i una de les eines bàsiques per fer una gestió correcta és el control poblacional de cada espècie. El millor, és delimitar espais prou amplis, avaluar la capacitat de càrrega, crear un històric a partir de censos i, finalment, elaborar un pla de caça.\nPer aconseguir l'equilibri, moltes vegades s'han d'abatre més femelles que mascles, però és el pla de caça de cada any i de cada espai el que ens indica els nombres a abatre de cada sexe.\nExisteixen tres modalitats de caça d'aquesta espècie:\nLa batuda: es tracta d'un treball en equip. Els caçadors es posen en llocs estratègics (de pas) i esperen a que passi el cabirol, mentre els gossers van buscant el cabirol amb l'ajuda de gossos especialitzats fins a llevar-lo i l'empaiten portant-lo als passos.\nL'aguait: en aquest cas, el caçador està sol. Es posa en un lloc determinat, on normalment sovinteja l'animal (camps, rius, corriols,...) i l'espera inmòbil fins que aquest arriba.\nL'acostament: també es tracta d'un treball individual tot i que en alguns casos es pot anar acompanyat, ja sigui d'un guarda o bé d'un guia. En aquest cas, el caçador comença a caminar sigilosament per a llocs estratègics i amb molta visibilitat, amb l'ajuda de prismàtics, fins que localitza l'animal en qüestió. Llavors utilitzant la professionalitat del caçador (conèixer el terreny, factors meteorològics a favor, escapades habituals,...) es prepara l'estratègia d'entrada per arribar el més a prop possible i poder efectuar un tret certer.\nDins la caça una altre peça clau que hem de tenir en compte és l'utilització de gossos de sang per a la recuperació d'animals ferits, ja que moltes vegades no es poden efectuar trets certers i es deixa l'animal ferit. Per a recuperar l'animal el més aviat possible, existeixen gossos especialitzats en el rastre de sang, amb conductors acreditats.\nPer últim, cal dir que la caça, a part de ser la millor eina de gestió de determinades espècies, ens ofereix a més, un ampli ventall gastronòmic on hi ha molts plats per a descobrir.\nÚltims Articles d'Opinió:\nLES COLLES I EL CAP DE COLLA MONTSE ROMEO 07/02/2013\nCapreolus capreolus EDUARD MELERO 16/06/2012\nAbeuradors Instal•lació i Manteniment SANTI FERRON 05/11/2010\nCertificat d'inscripció per silenci administratiu positiu MONTSE ROMEO 21/10/2010\nLes Zones de Seguretat MONTSE ROMEO 13/11/2009


divulgació científica Archives - Buscaciència\n9 nov. 2019 Buscaciència\nAquesta es la tercera edició de l’esdeveniment de divulgació científica BCNspiracy. La participació i l’acceptació de les trobades de BCNspiracy ha anat in crescendo omplint el CosmoCaixa amb més de Llegeix-ne més…\n16 des. 2018 UDivulga\nLa divulgació científica exposada als carrers\n10 juny 2015 - 12 jul. 2015 Buscaciència\nExposició Street Science de divulgació de la investigació científica a Vic, organitzada per la UVic – UCC i l’Obra Social la Caixa, fins el 12 de juliol. La ciutat de Vic Llegeix-ne més…\nIII Jornada de Divulgació Científica de Girona\nIII Jornada de Divulgació Científica a Girona, organitzada per la Universitat de Girona. 9h Benvinguda a càrrec de Jordi Freixenet, Vicerector de Recerca de la Universitat de Girona. 9:10h Finançament: Llegeix-ne més…\nExposició oral dels guanyadors de la Cinquena Edició del Premi Astrobanyoles de Recerca i Divulgació Científica, organitzada pel Museu Darder, Astrobanyoles, Consorci de l’Estany i l’Ajuntament de Banyoles. L’activitat és Llegeix-ne més…


En camí vers l'Aplec de docents cristians - Bisbat de Sant Feliu de Llobregat\nEn camí vers l’Aplec de docents cristians\nPublicat el 19 febrer, 2020\nDissabte 29 de febrer, a la Casa de l’Església.\nLa Delegació diocesana d’Ensenyament convoca tots els docents cristians que treballen o viuen al nostre bisbat a una trobada a la Casa de l’Església l’últim dissabte del mes de febrer, dia 29, sota el lema: “La seva llum creix en nosaltres. És Jesús a classe?”, com a espai de formació i també de convivència entre mestres i professors.\nHi haurà una ponència formativa, per ajudar a copsar la gràcia rebuda com a cristians, que a través de la tasca professional dels docents, pot arribar també als alumnes. També hi haurà una celebració de la Paraula com a moment de pregària, que s’elaborarà entre tots a través de dinàmiques de grup.\nEn un to més recreatiu, el dinar plegats i la sobretaula musicalitzada posaran fi a aquest primer aplec de docents cristians a la Diòcesi de Sant Feliu de Llobregat.\nMés informació a l’espai web de la Delegació d’Ensenyament


L'alumnat del Programa Soci Educatiu Municipal d'Almussafes crea un nou grafit\nL'activitat, celebrada dimarts passat i inclosa en la VI Setmana de la Salut, busca fomentar els hàbits de vida saludable entre la joventut a través de l'art\nUna paret de grans dimensions situada al parc Poliesportiu va ser el lloc triat pel Departament de Benestar Social de l'Ajuntament d'Almussafes per a plasmar el resultat del taller de grafit que per segon any consecutiu es va oferir a l'alumnat participant en el Programa Soci Educatiu Municipal de la població dins de la Setmana de la Salut. L'activitat, impartida per l'artista de grafit i street art Lezzart (Isabelle Nuytten), es planteja amb l'objectiu de fomentar els hàbits de vida saludables i la salut social a través de l'art i mitjançant aquesta citada tècnica gràfica.\nPer a això, es van programar tres sessions, dos teòriques i una altra pràctica. En la primera, celebrada en el Centre d'Informació Juvenil, es va explicar la finalitat de la iniciativa i es va realitzar un esbós del disseny. En la segona, de tipus pràctic, van traslladar al llenç triat totes les idees aportades per l'alumnat.\nEn el mur, situat just al costat de la Llar dels Jubilats, ja llueixen per al gaudi de les persones que transiten per aquest espai verd els missatges relacionats amb la salut física i emocional que el propi alumnat d'aquest programa de suport escolar ha volgut compartir amb la ciutadania. Poden llegir-se frases com ‘Mou-te’, ‘Menja sa’, Fes esport’, ‘Cuida’t’, Comparteix’, ‘Confia’, ‘Respecta’, o ‘Comunica’t’.


L’arribada de les tropes mercenàries marroquines i de voluntaris navarresos, l’exèrcit franquista d’ocupació de Catalunya, a la frontera amb França...(Josep M.Figueres)\nL’arribada de les tropes mercenàries marroquines i de voluntaris navarresos, l’exèrcit franquista d’ocupació de Catalunya, a la frontera amb França comportà la tornada a la radical i absoluta prohibició de tot sentiment liberal i català en els mitjans de comunicació. Des de l’abril del 1938, arran l’ocupació de terres lleidatanes, Catalunya ja coneixia la prohibició efectiva a la identitat. Ara seria a tot el país català. El periodisme hagué d’escriure’s, parlar-se o vehicular-se exclusivament des de la mentalitat dominant -conservadora en l’aspecte social i catòlica en l’aspecte religiós, autoritària i totalitària políticament. De la mateixa manera, en l’idiomàtic, s’utilitzarà només –identificant-se com a llengua espanyola- la llengua oficial de tot l’Estat i el basc, gallec i català seran proscrits de l’àmbit públic (oficial, jurídic, econòmic, ensenyament, etc.)\nA Catalunya, la repressió franquista fou duríssima. Els funcionaris, tot i ser franquistes ideològicament, eren apartats del càrrec si parlaven aquesta llengua. Qualsevol utilització pública del català estava vetada. Els afusellaments diaris dels primers anys de postguerra, que van continuar fins a la mort de Franco, marcaven la societat amb la por i no calia fer normes. Periodistes i escriptors que tan sols eren catalanistes van ser afusellats com a mesura exemplaritzant. Els noms de Carles Rahola, col·laborador de L’Autonomista (1879-1939), el diari republicà, catalanista de Girona, M. Carrasco i Formiguera, director de L’Estevet als anys vint, contrari a la Guerra del Marroc o Domènec Latorre, director de L’Intransigent i un llarg etcètera, com hem dit més amunt, són noms ben coneguts. L’acció repressiva era omnímoda. Els botiguers que feien publicitat en català eren multats, els professors republicans separats de facto i els nous, franquistes, si usaven el català a l’aula encara que fos puntualment eren separats del servei i no s’admetia cap document redactat en català en cap registre. Oficialment el català era reservat a l’àmbit domèstic, ço és a la cuina com a llengua b, destinada a ser exterminada com un virus o càncer; així ho escrivia l’ABC madrileny i ara podien aplicar impunement el remei al considerat mal.\nRepressió, doncs, implacable i que comportà unes conseqüències fatals per al periodisme i la societat catalanes. Per observar l’amplitud de la tragèdia, s’arriba a una brutalitat típica de l’Antic Règim: si algú al carrer parlava en la llengua dels seus avantpassats, els vencedors tenien impunitat per a pegar-li lliurement; i fins als anys cinquanta era habitual, a qui parlava en català en públic, encara que fos en conversa privada. En persones d’avui de setanta anys és plausible escoltar històries d’haver vist clavar clatellots al bus o al bell mig del carrer amb la frase: “¡Hable en cristiano!”. És obvi que tot el panorama comunicatiu fos, doncs, en espanyol, en un procés que arriba fins a l’actualitat amb agressions verbals, i físiques, de guàrdia civil i policia en casos puntuals, quan hom se’ls adreça en català en aeroports o comissaries. Val a dir que, com reflecteix la premsa diària i les entitats com Obra Cultural Balear, aquests casos es denuncien de forma constant, fins haver arribat a condemnar a una multa un membre dels cossos de seguretat de l’Estat per haver agredit un ciutadà per usar aquesta llengua. L’absència d’un protocol igualitari provoca aquestes situacions insòlites de discriminació en un estat democràtic.\nFuente: La llarga repressió dels mitjans de comunicació escrits en llengua catalana a Catalunya (1714-2014). Josep M.Figueres. En "Vàrem mirar ben al lluny del desert". Jaume Sobrequés i Callicó(dir.). Generalitat de Catalunya.Barcelona.2014.


Millet Welkin 20L Vermell comprar i ofertes a Trekkinn\nDescripció Millet Welkin 20L\nWelkin és la motxilla de senderisme imprescindible. La seva capacitat de càrrega de 20 litres presenta una silueta estreta que permet allotjar sessions de senderisme d'un sol dia i ofereix múltiples opcions d'emmagatzematge. Les corretges de compressió laterals asseguren la càrrega sense restringir l’accés a les butxaques laterals i el suport del pal permet guardar l’engranatge a punt. El compartiment d’hidratació interna també és molt convenient: no frenar ni aturar per arribar a una ampolla. El panell posterior combina els avantatges d’una còmoda escuma modelada i un marc altament ventilat per permetre que les brises fresques fluïxin mentre trepitgem quilòmetres de la pista.\nLOW IMPACT és un estàndard únic basat en dos criteris de disseny ecològic essencials: material ecològic (almenys el 40% del pes del producte ha d'usar material ecològic) i certificacions (el pes del producte ha de ser aprovat BLUESIGN® com a mínim un 80%) .\nCos de senderisme. tapa de twobuckle, coll de tempesta\nButxaques frontals i butxaques laterals de malla\nPols Quick Axe ™ i iceaxe porten corretges de compressió lateral / del sistema\nTapa amb 1 butxaca amb cremallera + clauera + cadena de margarida\nCompatible amb hidratació\nCorretges ventilades, corretges per ajustar la càrrega, corretja de l'estèrnum, corretges de descans de les mans. cinturó transpirable de maluc\nLongitud de volta: 46 cm\nN 400d 05219 tpu // impermeabilitat 1000 pu wr // 96% poliamida 4% polièster\nP 1200d // 0 // 100% polièster\nN 1680d oxford // impermeabilitat 1000 mm iso 811 // 100% poliamida\nFolre: n 210d 113t // impermeabilitat 1000 mm iso 811 // 100% poliamida\nLes motxilles de millet s'han de rentar amb aigua i amb un raspall suau o una esponja.\nSobretot, no poseu mai la motxilla en una rentadora ni en una assecadora.\nL'assecat s'ha de fer a l'aire lliure.\nNecessites algun producte més de muntanya de la marca Millet? A trekkinn, la teva botiga online de muntanya, tens una àmplia varietat de productes de muntanya que podràs utilitzar amb Millet Welkin 20L. En aquests moments Millet Welkin 20L està en estoc. Volem satisfer les necessitats de tot esportista, per això prestem especial atenció en seleccionar els millors productes de muntanya.\nCaracterístiques Millet Welkin 20L\nTecnologias Millet Welkin 20L\n$ 175.08 $132.99\n$ 147.03 $109.99\n$ 146.94 $106.99\n$ 174.89 $142.99


DAVID CHANG: EL QUE ES NECESSITA PER IMPULSAR ELS MOMENTS DIFÍCILS - CONSTRUEIX\nPrincipal Construeix David Chang: el que es necessita per impulsar els moments difícils\nDavid Chang: el que es necessita per impulsar els moments difícils\nPoques persones van conèixer de prop com David Pandèmia va alterar la indústria de la restauració la pandèmia Covid-19. Chang, fundador del grup de restauració Momofuku Group i del grup d’entreteniment Majordomo Media, va haver de tancar temporalment tots els seus restaurants de tot el món.\nquina altura té Jase Robertson\nAra Chang està pensant en el futur de la indústria i en el que ha de canviar perquè els empresaris estiguin preparats per a l’inesperat. 'No podem permetre'ns ser tan vulnerables i fràgils en un altre tipus de situació difícil', va dir al Inc 5000 Vision Conference dijous. 'Probablement hi haurà una altra pandèmia o desastre ambiental i hem d'estar més preparats'.\nA més de les seves altres iniciatives, enguany Chang va estrenar la darrera temporada del seu programa de Netflix Ugly Delicious i va publicar el Noticies de Nova York memòries més venudes Menja un préssec , en què es fa personal sobre la seva relació amb els seus pares i les seves lluites amb malalties mentals. A continuació, es mostren algunes de les idees més útils de Chang sobre com passar els pitjors moments.\n1. Sempre podeu fer feina fins al cim.\nQuan Chang va començar, va admetre, no era el millor dels cuiners. Però la seva experiència a l’escola culinària li va ensenyar dues coses: que hi hagi gent amb més talent que ell i que, essencialment, pogués superar-les. Per tant, en lloc de confiar només en el talent, Chang va adoptar una mentalitat de treball dur i va passar nits picant ingredients davant de la televisió, perfeccionant el seu ofici. 'Sabia que algú deixaria de fumar abans de deixar-ho', va recordar.\nVa ser aquesta determinació la que finalment el va portar a l’èxit, perquè veure’s millor a si mateix li va donar confiança en si mateix per avançar. També és el que el va ajudar a salvar-se de la seva depressió. 'Tenia un objectiu físic tangible que no implicava sentir pena per mi mateix', va dir Chang. 'Momofuku està entrellaçat amb la meva salut mental'.\n2. Centreu-vos en el futur i solucioneu el que no passava en el passat.\nTot i que és fàcil desitjar que el món pugui tornar a la seva forma abans que la pandèmia obligés a tancar la majoria de restaurants, va dir Chang, no ho farà i és hora de seguir endavant. 'La pregunta que ens hauríem de fer és:' Va funcionar tan bé per començar? '' Va assenyalar que els preus dels aliments han estat distorsionats durant anys i que mai no ha estat més difícil obtenir un préstec per obrir un negoci. Si els propietaris d’empreses volen avançar, ha insistit, haurien de prendre un moment per pensar de manera més àmplia sobre els problemes subjacents de la indústria.\nThomas ian nicholas patrimoni net\nUn dels principals problemes de lideratge que Chang ha afrontat és dir massa. Es va comparar amb un nen petit que diu a tothom que és “pudent” quan, en realitat, ell mateix era el noi pudent. Va dir que va trigar anys de maduresa a entendre que només perquè sap la resposta a un problema, no vol dir que ho hagi de compartir amb tothom.\nChang va acreditar gran part del seu èxit de lideratge a l'entrenador executiu Marshall Goldsmith , amb qui ha treballat durant els darrers vuit anys. Durant anys, Chang havia lluitat per prendre decisions perquè era resistent al creixement i al canvi com a líder. 'Les mateixes coses que em van portar a tenir èxit', va dir sobre la seva tossuderia, 'començaven a ser un perjudici per a mi i per a la companyia'.\nJa hi ha abonaments gratuïts de Main Stage per a la Inc. 5000 Vision Conference. Feu clic a aquí per reclamar la vostra.\nquants anys té franc grillo\ncolor de cabell ree drummond natural\nno és gaire còmic els practicants\nquants anys té julian mcmahon\nquants anys té tj thyne


Eleccions a Cambres Agràries, a l'ombra de les municipals - Digues la teva! - Altanto!! Revista\nGeneralitat Alcarràs Soses Partits polítics Lleida Aitona agricultura, fruticultura, ramaderia ajuntaments festes i celebracions Festa Major Torres de Segre handbol Unió Pagesos Catalunya sindicat agrari DAAM Mossos d'Esquadra Massalcoreig centres educatius futbol Seròs mobilitzacions ciutadanes crisi econòmica delictes empreses\nEleccions a Cambres Agràries, a l'ombra de les municipals\nEl proper diumenge 20 de febrer hi ha Eleccions a les Cambres Agràries. Unes eleccions que passen totalment desapercebudes, eclipsades per les Municipals que hi ha a la cantonada. No se'n parla de nosaltres, i això posa en evidència que no som interessants ni gaire importants (només representem un 1,5% de la població). Tampoc crec que a les municipals se'n preocupin gaire del pagesos, malgrat la gent mengi tres cops al dia gràcies a nosaltres.\nDes de JARC portem molts anys treballant per ajudar al sector agrícola i ramader català. Avui podem dir que som el sindicat agrari català amb major representativitat a Madrid i a Brussel·les, i això és arran del nostre acord amb COAG ara fa un any. I no només això, el representant del porcí al COPA-Cogeca, a Brussel·les, és el responsable del porcí de JARC. I com no, a Catalunya participem i fem propostes a totes les taules sectorials i som membres de Pimec perquè pensem que els pagesos i ramaders han de tenir mentalitat empresarial si volen fer surar les seves explotacions, per poc bucòlic que aquesta afirmació els resulti a alguns als quals encara els agradaria dibuixar-nos amb boina i barretina.\nEstem patint una molt forta crisi del cereal, que amenaça ser pitjor que la del 2008, on una especulació descarada fa augmentar el preu del pinso de manera irracional (més d'un 30% en l'últim any). Estem parlant d'alimentació, tant per els animals com per les persones, i amb el menjar no s'hi juga. Però ningú és capaç de posar-hi fre.\nEstem lluitant per garantir uns preus mínims i poder fer front a aquest increment de costos que ens permeti guanyar-nos la vida amb l'activitat agrícola i ramadera. Defensem els productes de proximitat, que són de casa i més frescos. Però alhora demanem la reciprocitat en frontera, és a dir, que els productes que venen de fora compleixin les mateixes exigències i controls que els nostres. Volem una administració més transversal i senzilla que ens ajudi a fer les coses bé i a ser més competitius.\nHem aconseguit a través d'un conveni amb ADARO (Associació D'alcohòlics Rehabilitats d'Osona) personal format per a fer feines a granges de la comarca, ja sigui per cobrir treballs esporàdics o continuats, on només es paga per les hores treballades; és una gran ajuda per pagesos que necessiten un cop de mà i no es poden permetre contractar personal.\nHem intentat ser a tot arreu on hi hagut debat que afecta al sector: reforma de la PAC, ampliacions de les zones vulnerables, mobbing rural... Hem dit el que pensem en debats monogràfics al Parlament, hem fet xerrades, cursos de formació, etc.\nSi volem tirar endavant la única força que avui tenim els pagesos i ramaders tenim és fer-nos sentir. Anar a votar és important i només anant junts podem aconseguir obrir els ulls a una societat que ens necessita però no ho reconeix.\nSom conscients que estem vivint moments difícils i una època de canvis, però creiem en el sector i continuarem lluitant per poder fer el que nosaltres estimem.\nResponsable del Grup de Dones de JARC\nMés notícies sobre " agricultura, fruticultura, ramaderia , eleccions "


El campus Sescelades es converteix en un banc de proves de solucions tecnològiques – URV Activ@\nEl campus Sescelades es converteix en un banc de proves de solucions tecnològiques\nDurant tres mesos, usuaris de l’aparcament de les facultats de Química i Enologia del campus Sescelades han pogut utilitzar i testar una aplicació, anomenada SmartVAO, que té com objectiu fomentar nous models de mobilitat més sostenibles. El sistema ha estat desenvolupat per Cellnex Telecom en el marc del projecte europeu anomenat COMPOSE i ha esdevingut una de les proves pilot demostratives de l’ús de la plataforma en l’àmbit de les ciutats intel·ligents\nLa prova pilot ha permès validar en condicions d’ús reals el funcionament d’una solució tecnològica innovadora que pretén fomentar nous models de mobilitat urbana més eficients i sostenibles. La solució ha estat desenvolupada en el marc d’un projecte europeu anomenat COMPOSE (Collaborative Open Market to Place Objects at your Service). Es tracta d’un projecte d’innovació industrial i recerca aplicada del 7è Programa Marc de la Unió Europea, coordinat per IBM, que té com objectiu principal la creació d’un entorn de desenvolupament obert col·laboratiu per a serveis de les ciutats intel·ligents, basat en el paradigma de la internet de les coses.\nLa prova s’ha fet durant l’últim trimestre del 2015 i s’ha adreçat a la comunitat usuària de l’aparcament de les facultats de Química i d’Enologia, situat al campus Sescelades. Les dues facultats han facilitat que, en aquest pàrquing, s’hi hagin reservat deu places d’ús exclusiu per als usuaris de l’aplicació que han volgut compartir el seu trajecte habitual en cotxe amb d’altres viatgers. Precisament un dels objectius d’SmartVAO ha estat la validació de les eines tecnològiques que ofereix la plataforma COMPOSE per gestionar en temps real les reserves de places i fer també comprovacions en temps real de les condicions VAO (vehicles d’alta ocupació), d’un grup de cotxe compartit que demana la reserva d’una plaça d’aparcament en el seu trajecte a la Universitat. D’altra banda, també s’ha validat la usabilitat de l’aplicació mòbil per fer més fàcil la creació de grups d’usuaris, entre amics i coneguts, amb qui compartir cotxe i trajecte per anar a la Universitat i gestionar les reserves de places d’aparcament.\nPer utilitzar les places d’aparcament reservades per als vehicles d’alta ocupació els conductors només han hagut de registrar-se al sistema i fer servir l’aplicació SmartVAO -desenvolupada per Cellnex Telecom-, que permet certificar en temps real les condicions d’alta ocupació d’un vehicle (número d’usuaris que hi van en el vehicle, temps i durada del trajecte), garantint la seva privacitat. Un cop certificat que es tracta d’un vehicle VAO, el sistema assigna i reserva automàticament una plaça d’aparcament localitzada al campus Sescelades i informa de la reserva als usuaris del vehicle certificat mitjançant l’aplicació mòbil. D’aquesta manera, amb l’incentiu d’oferir de manera fàcil i còmoda una plaça d’aparcament reservada, es vol fomentar l’ús del cotxe compartit entre companys que es desplacen habitualment al campus Sescelades.\nPer la URV, el projecte vol fomentar l’ús del vehicle privat compartit i buscar nous models de mobilitat així com fomentar hàbits de transport més sostenibles.\nCellnex Telecom és el principal operador independent d’infraestructures de telecomunicacions sense fils i de radiodifusió d’Europa. Ofereix servei de lloguer d’emplaçaments per a operadors de telecomunicacions i serveis audiovisuals a radiodifusors d’àmbit estatal, autonòmic i local. Els darrers quatre anys, Cellnex Telecom ha fet una aposta en pel desenvolupament d’una xarxa de més de 15.000 punts, amb un fort creixement en l’àmbit de les torres de telefonia mòbil. A més, desenvolupa solucions en el camp dels projectes de ciutats intel·ligents i ha desplegat una xarxa de comunicacions intel·ligents que permet la connexió entre objectes i el desenvolupament d’un ecosistema sòlid per a la internet de les coses a Espanya.\nCellnex Telecom ha desplegat també xarxes de radiocomunicacions per als cossos de seguretat i d’emergència.\nArxivat a: Ciència i tecnologia, Emprenedoria, Facultat d'Enologia, Facultat de Química\nAmb les etiquetes: ciutat intel·ligent


Jornades d’investigació artística en música\nDissabte, 13 abril 2019\nPlace: Museu Cerdà de Puigcerdà\nEl 13 d’abril tindran lloc, al Museu Cerdà, les I Jornades d’Investigació Artística en Música dels Pirineus en format de concerts comentats. El projecte, pioner i únic a Catalunya, sorgeix de la col·laboració de l’Associació Puigcerdà Music amb el centre de formació musical Musikeon de València i l’Instituto de Etnomusicologia – Centro de Estudos em Música e Dança de Portugal.\nLes jornades pretenen situar la Cerdanya i Puigcerdà com a referència en l’àmbit de la investigació artística en música i una representació única a Catalunya d’una disciplina ja consolidada en països com el Regne Unit, Bèlgica o Suècia. Totes les sessions seran d’entrada gratuïta per fer accessible aquest esdeveniment a tothom.\nLes propostes artístiques presentades pels músics investigadors són una manera d’incidir en la societat i crear nous públics per la música clàssica amb unes aportacions que busquen un canvi de perspectiva en la intepretació i nous camins en l’activitat artística. Quatre pianistes, Laia Martín, Juan Camilo Rojas, Andrea Cârstea i Luca Chioantore, tots ells doctorands del programa de Doctorat en Música de la Universitat d’Aveiro de Portugal, seran els encarregats d’interpretar les peces i presentar les propostes artístiques.\nFormiguera, capital històrica …\nFormiguera és un dels pobles d...\nPrullans, l'encant d'un pesseb…\nPrullans, a la Baixa Cerdanya, se sit...\nLa producció agrària ecològica\nLa producció agroaliment&a...\nLa nostra societat cada dia valor...\nRuta amb esquís: Cap de la Cre…\nComencem a esquiar amb l’escola...


“Històries d’emprenedoria social” | El Blog d'Emprenedoria Social a Catalunya\n« Ampliem l’acció i l’ecosistema de l’emprenedoria social a Catalunya\nInnovant amb aliances: Tendències sectorials i territorials a Catalunya »\n“Històries d’emprenedoria social”\nMai 2, 2013 // 0\tEl llibre que teniu a les mans és un dels resultats del Programa @EmprenSocial, impulsat pel Departament d’Empresa i Ocupació de la Generalitat de Catalunya. El programa té tres objectius: reforçar la viabilitat de projectes d’emprenedoria social incorporant-hi orientació estratègica, connexions comercials i financeres, així com habilitats comunicatives; ampliar la presència i la visibilitat de l’emprenedoria social en el conjunt de la societat catalana i a les xarxes socials, i enfortir l’ecosistema de l’emprenedoria social a Catalunya.\nAquest llibre incideix en la visibilitat de l’emprenedoria social i és un reconeixement, a través d’un grapat d’exemples, a totes les persones que treballen avui a Catalunya per transformar la manera de fer empresa, de crear valors econòmics i socials, i de resoldre alguns dels principals reptes que tenim com a societat.\nLes persones que hi surten han estat proposades per diversos motius. Algunes perquè ja tenen una trajectòria molt llarga i han viscut anys de transformació, de generació de noves maneres de respondre a les necessitats socials, i de fer créixer els projectes que un dia van començar unes poques persones i avui donen cabuda a centenars. Entre elles es troben en Julio Castillo i en Ramón Vives. D’altres, tot just comencen la seva trajectòria amb il·lusió i perseverança, i sabent que, malgrat la petita dimensió de les seves propostes, els efectes de la seva activitat milloren significativament la vida d’algunes persones; és el cas de l’Eva Polío, en Joan Sala, en Jordi Mayals, en Modest Soy i en Ramón Llonch.\nEn alguns casos hem buscat persones i projectes orientats clarament al vincle entre les persones, tant físic com emocional, com és el cas de l’Eva Gispert, o en el terreny econòmic a través de plataformes on-line, com la iniciativa de Miquel de Paladella. En darrer terme, algunes de les persones ha estat escollides perquè són joves promeses de l’emprenedoria social que estan proposant solucions disruptives a reptes com la prevenció en salut, el consum d’energia verda o l’accés a l’habitatge, com en Jordi Martí, en Marc Rosselló i en Raül Robert.\nSi teniu l’oportunitat de conèixer-les personalment, veureu que són gent convençuda del que fa, que valora per sobre de tot l’honestedat i, en el sentit positiu de la paraula, són persones ambicioses. Malgrat liderar projectes de gran visibilitat, sempre busquen millorar la seva capacitat de comunicació, habilitat imprescindible per donar a conèixer el que fan, i recollir reconeixement i suports a la seva causa.\nDonen també molta importància al seu entorn personal i familiar més proper, i consideren que dedicar-se un espai de temps cada dia és necessari i saludable: els seus petits moments de soledat i silenci són sovint molt preuats.\nDesprés de llegir les seves trajectòries, de conèixer el que els motiva i els commou, segurament us adonareu que totes aquestes persones han viscut certs moments d’incomprensió, sovint per part dels actors que ja estaven operant on elles proposen noves solucions. És per això que ens semblava necessari, i alhora encoratjador, visualitzar les seves històries com a reconeixement al seu esforç i com a testimoni per a altres persones que duen a terme projectes amb vocacions similars, per a aquelles persones que tenen inquietuds emprenedores que van més enllà del lucre personal.\nAccediu al PDF del llibre.


L’FC Andorra-Badalona, segon partit ajornat pel brot del coronavirus - Altaveu el diari digital d'Andorra\nL’FC Andorra-Badalona, segon partit ajornat pel brot del coronavirus\nSi l’evolució dels jugadors afectats per la Covid-19 és positiva, l’equip tornaria a la competició la tercera setmana de desembre en el partit de Copa contra el Burgos\n30/11/2020 (20:13 CET)\nEl brot de coronavirus detectat la setmana passada a la plantilla de l’FC Andorra obligarà a ajornar un segon partit, el que s’havia de disputar el dissabte a Prada de Moles davant el Badalona. D’aquesta forma es confirma una situació que ja era l’esperada quan es va confirmar l’abast dels contagis entre els jugadors. El retorn a la competició, en funció de l’evolució sanitària, es podria produir a la Copa al camp del Burgos.\nL’Andorra ja no va poder jugar el diumenge el duel de lliga del grup 3A de Segona B al camp del Prat. Havia demanat la suspensió en detectar, dilluns passat, el brot de Covid-19 a la plantilla, que ha afectat un gran nombre de jugadors. Com s’ha anat fent des de l’inici del campionat, la Federació va acceptar l’ajornament i, ara, ha confirmat que també es posposa l’encontre contra el Badalona. Tots dos partits s’hauran de recuperar més endavant, probablement un dia entre setmana.\nPer tant, serà la segona jornada consecutiva que els tricolors no competeixin. I, de fet, hi haurà una tercera perquè després del partit contra el Badalona, a l’Andorra li tocava descansar. Per tant, i sempre que l’evolució del brot sigui positiva, tot fa pensar que el primer partit que disputarà l’equip tricolor serà el duel de Copa al camp del Burgos, previst per a la tercera setmana de desembre.


> Univers madur: Dies de sol i lletres\nA vegades les millors vacances són les de no fer res més que recuperar vells i petits plaers que tenies oblidats o senzillament aparcats per manca de temps, de motivació, d'ànims o vés a saber.\nAquest any, que fem les vacances per trosos, torno de passar 10 dies curts a La Puebla. Deu dies que he aprofitat per torrar-me al sol estesada al costat de la piscina, llegint pels descosits i prenent alguna cosa ben fresqueta per apaivagar la calor.\nSol, descans, lectura i bona companyia; que més podria demanar?\nTambé he aprofitat per recuperar l'exercici d'escriure al bloc, ni que sigui en forma de comentari dels llibres que he llegit. Us poso la llista dels últims que he comentat:\nEn breu més, espero :P\nPublicat per ninona a les 00:49\nEtiquetes de comentaris: Llibres , vacances


Revisió del 00:33, 5 març 2016\nCorregit: introducció del islam entre > introducció de l'islam entre\nRevisió del 11:44, 25 feb 2016 (modifica)\nm (Corregit: -té noticia +té notícia)\nRevisió del 00:33, 5 març 2016 (modifica) (desfés)\nm (Corregit: introducció del islam entre > introducció de l'islam entre)\nBarthold pensa que eren un clan dels turcs toghuz oghuz que al primer quart del [[segle X]] van arrabassar de la regió de [[Balasagun]] (a l'oest de l'[[Issiq Kul]]) als turcs [[karluks]]. Al mateix tempos una altra tribu turca, els yaghma, també un clan dels toghuz oghuz, va ocupar [[Kaixgar]]. Kadir Khan, esmentat com el khan que va lluitar contra el samànida Nuh ben Asad de Samarcanda no seria un qarakànida sinó un khan karluk\nEl primer dels khans de què es té notícia és Satuk Bughra Khan, khan de [[Balasagun]], mort vers el [], i que va promoure la introducció delde l'islam entre els seus, agafant el nom de Abd al-Karim. En els cent anys següents els oasis de la [[conca del Tarim]] occidental i les planes del [[Tchu]] i el [[Riu Talas|Talas]] estava sota el govern de diverses branques de la seva família, tots els quals van esdevenir musulmans (la conversió de les regions orientals es va produir a partir del 960, any en què Ibn al-Athir diu que 200.000 tendes de les tribus es van convertir). Bughra Khan Harun I (o Bughra Khan Hasan), khan de [[Kaixgar]] i [[Khotan]] va envair els dominis [[samànides]] a [[Transoxiana]] i va entrar temporalment a Bukharà el maig del []. Arslan Ilig (o Ilil) Nasr ibn Ali, khan d'[[Uzkend]] a [[Regne de Fergana|Fergana]] (mort el [] o []) va entrar vencedor a Bukharà el [[23 d'octubre]] del [] i va annexionar la Transoxiana on hi va haver resistència fins al [].\nEl gran khan governava directament la part oriental dels dominis amb la cort a [[Balasagun]] (Kara Ordu) a la vall del Chu del [[Semirechie]]. Un khan adjunt sota l'autoritat del primer governava la part occidental amb capital a [[Talas]] o a [[Kaixgar]]. Per sota d'aquest hi havia una jerarquia complexa de khan subordinats i governadors regionals, tots membres de la família reial. Els seus nom de regne i els títols eren turcs (entre els títols el totèmic ''onghun'') i després de la conversió a l'islam (durant el segle X) portaren a més noms i patronímics musulmans. Els títols canviaven quan un khan ascendia en la jerarquia, cosa que fa molt difícil saber la genealogia i la cronologia.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/16589148»


Retoladors Staedtler triangulars 10 colors - Abacus Online\nL’estoig de sobretaula Staedtler box inclou un assortit de 10 retoladors Triplus de diferents colors brillants i intensos.\nLa punta és de fibra, amb forma rodona, molt estable i resistent. Té 1 mm de gruix i està bloquejada, és a dir, no s’enfonsa amb la pressió i a més pot romandre oberta durant dies sense assecar-se. La tecnologia Airplane safe manté automàticament l’equilibri de la pressió de la tinta per evitar pèrdues en els viatges amb avió. A més, aguanten molt bé els canvis importants de temperatura.\nPer mantenir les propietats dels retoladors es recomana guardar-los sempre tapats i en posició horitzontal. Estan fabricats amb polipropilè (PP), un material altament resistent.


Construint el Mapa Barcelona + Sostenible\nXarxa de Voluntaria Ambiental de Catalunya (XVAC)\nEs tracta d’un mapa interactiu i col·laboratiu ideat per dinamitzar la cultura de la sostenibilitat a la ciutat Barcelona. Ja és accessible des de la web www.bcnsostenible.cat i a partir del mes de setembre també comptarà amb un aplicatiu mòbil.\nQuines entitats ambientals hi ha al nostre barri amb qui fer xarxa? Quin equipament d’educació ambiental tenim més a prop? On podem trobar proveïdors que hagin agafat un compromís amb la sostenibilitat? En quines iniciatives podem col·laborar com a ciutadans? I, en definitiva, què aportem entre tots en la construcció d’una ciutat més sostenible, des de les iniciatives petites i incipients als projectes més grans i consolidats.\nAquestes i moltes altres funcions són les que pretén oferir el Mapa Barcelona+Sostenible. Ofereix més de 100 categories diferents que permeten situar des d'infraestructures i equipaments a refugis de flora i fauna, passant per botigues de productes locals i ecològics, allotjaments, empreses amb valor ambiental afegit o iniciatives a favor d'una mobilitat més sostenible, i en definitiva contribucions locals a l'economia verda, a la millora de l'entorn urbà, a la construcció d'una societat més equitativa i inclusiva i a l'enfortiment del teixit comunitari.\nUn projecte compartit entre l’administració, empreses i entitats del tercer sector\nConceptualitzat per la Societat Catalana d’Educació Ambiental (SCEA), el Centre de Recerca i Informació sobre el Consum (CRIC) i l’equipament municipal de La Fàbrica del Sol (LFdS), compta amb un grup motor del qual formen part també l’Ajuntament de Barcelona, Barnamil, l'Associació Cultural Casa Orlandai, la Fundació Ciència en Societat, Espai Ambiental i la Fundació Catalana de Prevenció de Residus i Consum Responsable.\nUn mapa dinàmic, per compartir i participar-hi\nMés de 6.400 punts geolocalitzats inauguren un mapa que s'anirà enriquint amb les aportacions d'entitats i veïns dels barris que participin en els tallers de mapatges col·laboratius que s’aniran organitzant en els diferents barris de Bardelona (consulteu l'agenda). A títol personal, també es poden proposar punts d’interès i afegir fotografies i relats dels punts marcats en el mapa, previ registre al web.\nMés informació a lafabricadelsol@bcn.cat\nparticipació ciutadana, desenvolupament sostenible, mapa interactiu, barcelona, aplicacions i programari