Artadi: la confrontació és "buscar les esquerdes que permetin fer més feble a l'Estat" La República\nArtadi: la confrontació és “buscar les esquerdes que permetin fer més feble a l’Estat”\nDefineix Pedro Sánchez com “un recentralitzador, aturat i covard”\nLa vicepresidenta de JxCat, diputada i regidor a Barcelona, Elsa Artadi, ha assegurat que l’estratègia de confrontació intel·ligent per la qual advoca el seu partit suposa “buscar les esquerdes que permetin fer més feble a l’Estat”.\n“És intel·ligent en tant que poses a l’Estat davant dos escenaris dolents per a ell: o deixar-nos fer, com en el 9-N, o tenir les imatges de policies rebentant escoles”, ha explicat en una entrevista aquest diumenge a ‘El País’ recollida per Europa Press.\nHa lamentat que davant l’actitud propositiva del Gobierno, segons ella, hi hagi un “un Pedro Sánchez recentralitzador, aturat i covard”, i ha assegurat que l’Executiu català va a totes les trobades i reunions que considera que són útils.\nEn aquest sentit, ha avançat que el Govern acudirà a la reunió amb la presidenta de la Unió Europea, Ursula von der Leyen, “si ve a parlar del repartiment dels fons de recuperació”.\nSobre si l’actitud que atribueix a Sánchez la té també el vicepresident del Gobierno, Pablo Iglesias, ha dit: “A Madrid, Podemos no pinta res com a Barcelona els socialistes no pinten res. Iglesias és a Sánchez el que Jaume Collboni és a Ada Colau. Hi ha un tic recentralitzador”.\nPandèmia i diàleg\nEn la gestió de la pandèmia, ha sostingut que Catalunya es va anticipar i va prendre decisions valentes i difícils a l’estiu, que considera que no ha fet la Comunitat de Madrid: “Si això ho estigués fent Torra, tindríem ja el 155”.\nPel que fa a la taula de diàleg, ha mantingut que ha de ser per negociar qüestions com la reforma del Consell General de Poder Judicial: “Les xerrades, al bar”.\nHa desitjat que el candidat de JxCat a les eleccions a Catalunya sigui el líder del partit i expresident de la Generalitat, Carles Puigdemont, perquè “és el millor polític que de llarg té aquest país”.\nEn preguntar-li si ella serà la número dos d’aquesta llista, ha contestat que es presentarà a les primàries de 2023 per a l’alcaldia de Barcelona perquè la ciutat “està en la pitjor crisi i amb el pitjor govern possible”.\nTambé ha afirmat que amb ERC mantenen projectes diferents i una legítima confrontació d’idees, en les seves paraules: “Nosaltres hem estat clars, i no és el cas d’ERC, que volem un govern nítidament independentista”.


L'Ajuntament netejarà l'espai públic que envolta els pisos dels Merinals "passant la factura a la Generalitat" | Ràdio Sabadell\nL'Ajuntament netejarà l'espai públic que envolta els pisos dels Merinals …\nManca de manteniment de l'espai públic dels Merinals | Cedida\n15.07.2019 12:18 Pere Gallifa\nL'Ajuntament netejarà l'espai públic que envolta els pisos dels Merinals "passant la factura a la Generalitat"\nEls polèmics pisos dels Merinals no només s'estan deteriorant de forma estructural, segons els seus inquilins, sinó que també els envolta un espai públic amb una evident manca de manteniment. De fet, segons el portaveu de l'executiu local, es tracta "del pitjor espai que es pot trobar ara mateix a Sabadell". Per aquest motiu, l'Ajuntament s'ha cansat d'esperar que la Generalitat, de qui depèn el manteniment de l'espai, "actuï, netegi o ho reformi", tal com els han requerit. Com que "no hi ha hagut resposta", han optat per enviar "els serveis municipals, que netejaran l'espai, tot passant la factura a la Generalitat fins que actuïn ells motu proprio".\nPer altra banda, la setmana passada es va trencar la mediació entre els veïns dels Merinals dels pisos afectats d'aluminosi i l'Agència de l'Habitatge de Catalunya. Tot plegat perquè no coincideixen en com s'han de tractar els 170 pisos que els propietaris denuncien que pateixen problemes estructurals com els que es van enderrocar l'any 92 i recentment s'han substituït. "Davant d'aquesta situació, on no hi ha acord sobre com ha de ser l'informe que digui com estan els pisos dels Merinals, l'Ajuntament ha decidit que enviarà els tècnics de Vimusa perquè faci una inspecció per tenir una opinió pròpia". En funció d'aquest informe "podrem començar les actuacions o les línies d'actuació que creguem convenients".\nRecordem que els veïns demanen que es comparin els 170 pisos que encara queden al barri amb els que es van substituir l'any 92, per saber si cal una solució semblant. En canvi, l'Agència de l'Habitatge de Catalunya només aposta per una rehabilitació pagant el 25% del seu cost.\nEls veïns controlaran la inspeccció de Vimusa\nEl president de l'Associació de Veïns, Francisco García, ha valorat positivament la decisió presa per l'Ajuntament ja que "mentre siguin professionals, tant me fa qui faci l'informe. El volem per tenir la constatació de la situació real dels pisos". Per garantir que tot es fa segons els seus interessos, "posarem una persona de confiança per supervisar aquest estudi", ha explicat. A més, s'assessugaran que sigui comparatiu amb el cas dels 592 que ja estan enderrocats "perquè si la patologia dels 170 és la mateixa que els altres, la solució ha de ser la mateixa".


ᐅ Disseny web Badalona - Disseny de pàgines web Badalona\nDISSENY WEB BADALONA 100% PROFESSIONAL\nLi oferim disseny de pàgines web Badalona professionals i 100% responsive per a tot tipus de dispositius,\nExperts en disseny web Badalona\nComptem amb molts anys d'experiència en disseny web Badalona de tot tipus de sectors i activitats. Som experts en la creació de tot tipus de pàgines web potents i elegants, utilitzant les millors eines, tècniques i tecnologia del mercat.\nEl nostre equip professional analitza i confecciona en cada cas una proposta de disseny web Badalona a mida, tecnologia, model i estratègia comercial que millor encaixa amb les necessitats de cada projecte i client.\nRealitzem disseny web Badalona 100% responsive i amb optimització a paràmetres SEO Google inclosa, ja que som experts en aquest tipus de disseny web Badalona parametritzat específicament per a posicionar-se òptimament a Google, tant a nivell d'estructuració del disseny web Badalona com en la dinàmica de continguts.\nDisseny web Badalona. Experts en la creació de pàgines web Badalona.\nEl nostre objectiu alhora de crear un disseny web Badalona és la de transmetre elegància, professionalitat i envergadura a l'empresa, amb l'objectiu de generar imatge de marca i que l'empresa estarà a l'alçada de qualsevol tipologia de client a internet.\nDisseny web Badalona. Molts anys d'experiència en el disseny web Badalona.\nTots els nostres dissenys web Badalona compten amb la base tecnològica adequada per poder evolucionar i millorar sense limitacions, junt amb una potent optimització de sèrie per a SEO en cercadors, és a dir el seu òptim Posicionament web, sobretot Posicionament Google i òbviament, l’optimització a qualsevol tipus de dispositiu com mòbils, tauletes, etc.. 100% Responsive i auto-gestionable!\nDisseny web Badalona. Oferim tot tipus de disseny web Badalona.\nRealitzem qualsevol tipus i model de pàgines web, des del disseny web Badalona comercial corporatiu a portals sectorials, cercadors, directoris, landings, blogs i fins a models de negoci on-line innovadors.. Utilitzem diferents tipus de programació, tecnologia i plataformes CMS, sempre en funció del projecte de disseny web Badalona final a desenvolupar. Amb Gestinet, tot allò que pugui ser imaginat, ho podem traslladar a web =)\nPlanificació de tot tipus de projectes de disseny web Badalona a mida del client.\nDisseny web Badalona i desenvolupament amb llenguatges de programació actuals i escalables.\nEstudi de les necessitats del client amb plantejament estratègic del disseny web Badalona.\nOpcions de disseny web Badalona personalitzades per diferents dispositius.\nDisseny web Badalona, 100% responsive\nEl disseny de pàgines web Badalona responsive o adaptatiu és una tècnica de disseny web Badalona que busca la correcta visualització d'una mateixa pàgina en diferents dispositius. Des d'ordinadors d'escriptori a tablets i mòbils. Avui dia accedim a llocs web des de tot tipus de dispositius; ordinador, tablet, smartphone… pel que, cada vegada més, ens sorgeix la necessitat que la nostra web s'adapti a les diferents grandàries d'aquests.\nA Gestinet ens preocupem de plantejar el disseny web Badalona també per afavorir les conversions utilitzant tots els recursos per crear call to action (trucades a l'acció) eficaços i atractius, d'aquesta manera afavorim la conversió dels visitants en clients, o la conversió de les visites en vendes.\nA Gestinet som experts en disseny web Badalona.


La vacuna del virus del papil·loma prevé el 90% dels càncers de cèrvix - À Punt\nLa investigació internacional més gran sobre els càncers associats als virus confirma l'eficàcia de la vacuna nonavalent.\nRecreació del virus del papil·loma / http://www.ebi.ac.uk/\n04 de març 2020 - 12:36\nLa vacuna del virus del papil·loma (VPH) prevé el 90% dels càncers de cèrvix, segons ha demostrat un estudi internacional fet amb 18.247 pacients amb càncer de 50 països i en qual ha participat l'Institut d'Investigació Biomèdica de Bellvitge i l'Institut Català d'Oncologia.\nL'estudi proporciona per primera vegada estimacions globals de l'impacte del virus del papil·loma humà, i de la seua vacuna, sobre els principals tipus de càncer associats. És la investigació més àmplia feta fins ara.\nEl virus del papil·loma humà és la infecció de transmissió sexual més comuna que existeix. Es coneixen més de 200 tipus de VPH, alguns dels quals poden provocar malalties associades, com ara berrugues anogenitals o tumoracions cancerígenes al cèrvix, vulva, vagina, anus, penis, cap i coll.\nLa vacuna redueix a la mitat els càncers associats\nLa identificació dels tipus de VPH que estan implicats en aquests càncers va revelar que la vacuna que s'usa actualment, la nonavalent, protegeix contra els tipus virals presents en la majoria dels tumors. Segons el treball, la seua aplicació pot reduir a la mitat el total dels casos de càncers de localitzacions anatòmiques associades a la infecció per VPH i, en concret, previndre un 90% dels casos de càncer de cèrvix.


Relat "El viatge misteriós"\nInici > detall del relat: El viatge misteriós\nEl viatge misteriós\n- 425 Lectures\nNo feia gaire que es coneixien, un parell d’anys com a molt. El senyor Joan i la senyora Lluïsa es trobaven cada matí al parc, els hi agradava parlar del demà. I quin demà els esperava si no era la mort? Per què el senyor Joan i la senyora Lluïsa eren més a prop dels noranta que dels vuitanta, així que no podia faltar tant, ho sabien ells i ho sabia tothom, és llei de vida. Encara que les respectives famílies s’esvaraven si treien el tema i feien veure que faltava molt de temps per això.\nLa senyora Lluïsa era creient, però darrerament dubtava i per molt que intentava el contrari, el seu convenciment en la justícia divina minvava sense remei. Tant li feia si no existia aquell cel eteri que li explicaren quan era petita, no era el seu ideal de paradís. Però tenia por que la manca de fe li comportés el càstig etern de no retrobar-se amb els essers estimats. El senyor Joan opinava que si aquest Déu fos tan savi i tan just no demanaria fe cega i adhesió inqüestionable com si fos un dictador qualsevol. Estava segur que era una invenció d’uns pocs per dominar a molts. Per què ell sempre havia estat un ateu recalcitrant, en canvi amb el decurs del temps començava a pensar que potser hi hauria alguna transcendència en allò que els hi esperava. Somniava descobrir altres realitats, recórrer universos paral·lels i volar als móns siderals sense les traves del cos material.\nI així transcorrien els matins en el parc, especulant sobre el camí sense retorn que hauran de travessar, el viatge misteriós que ningú sap on va, però del que ningú se’n lliura.\nPerò, és clar. Les coses son com son, no com voldrien que fossin. Qui sap si la mort només és dormir eternament? Tanmateix després d’una vida tan dura, tampoc estaria malament.


Desarmament - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDestrucció d'un míssil\nUn desarmament és el procés polític de suprimir o reduir dràsticament l'ús d'armes per part d'una població i que habitualment està enmarcat en un acord bilateral o multilateral, tot i que també pot fer-se de manera unilateral. Es tracta per tant de l'aplicació pràctica de l'article 2.4 del primer capítol de la Carta de les Nacions Unides, segons el qual les nacions signants es comprometen a «no recórrer a l'amenaça o a l'ús de la força».\nGeneralment es refereix a armes amb vocació d'ús militar. Pot afectar a la població civil i a les forces armades, regulars (exèrcit) o irregulars (guerrilles, mercenaris o altres grups armats). Les campanyes de desarmament poden ser generals, per tot tipus d'arma, o referides a un tipus específic d'elles, com les nuclears, químiques o les mines antipersona. Un tipus específic de desarmament és el que es produeix quan la major part de l'arsenal d'un conflicte armat està constituït d'armes petites i lleugeres, en aquest cas es parla de microdesarmament.\nEl desarmament pot ser causat per la influència de moviments socials de desarmament o bé per imposició, com a conseqüència d'una derrota militar, com per les sancions a Alemanya després de la Primera Guerra Mundial. A Europa, els moviments de desarmament es van desenvolupar durant la guerra freda, especialment en períodes en els que la població temia més una imminent nova guerra mundial o quan consideraven especialment estremidors els efectes d'algunes guerres. Especialment massiva va ser la resposta a la instal·lació dels euromíssils als anys 80 del segle xx, a la segona guerra freda.\nLes mobilitzacions ciutadanes europees contra l'armament van néixer juntament amb el moviment pacifista, el de desaparició d'aliances militars i el contrari a l'energia nuclear per a qualsevol ús. Aquestes van ser especialment importants entre els anys 1981 i 1983 en països europeus com la República Federal Alemanya, Itàlia, Bèlgica, Holanda i la Gran Bretanya. A Catalunya i Espanya l'any 1981 es van centrar en la petició de la desmantelització de les bases militars estatunidenques i contra l'entrada d'Espanya a l'OTAN, mentre que les de desarmament europeu van ser més fortes entre 1984 i 1985. A Catalunya es van constituir la Coordinadora pel Desarmament i la Desnuclearització Totals i el Comitè Català d'Acció per la Pau i el Desarmament.\n1 Desarmament, desmobilització i reinserció\n2 Dividend del desarmament\n3 Mesures pràctiques\nDesarmament, desmobilització i reinserció[modifica]\nCerimònia de desarmament\nLes iniciatives per a reduir o desactivar els actors armats, popularment anomenades "desarmament", prenen el nom formal de "programes de Desarmament, Desmobilitzacó i Reinserció" (DDR). Així, el desarmament pròpiament dit és una part d'un procés més ampli que sol començat per la desmobilització, que és la que inclou el desarmament, seguida de la reinserció.\nDividend del desarmament[modifica]\nEls principis de la Carta Atlàntica inclouen explícitament el desarmamnt de les nacions.\nEl dividend del desarmament, o dividend de la pau, és un concepte teòric que quantifica la disminució de la taxa anual mitjana de despeses militars mundials. Se suposa que els recursos econòmics estalviats haurien de reassignar-se al sector civil. Aquesta mesura va ser popularitzada pel Programa de les Nacions Unides per al Desenvolupament.\nLes despeses militars mundials solen augmentar, donant un dividend negatiu. Entre els anys 1987 i 1994, el dividend de desarmament va ser positiu per primera vegada en diverses dècades, estalviant 935.000 milions de dòlars i fent que la taxa anual mitjana tingués un valor final del 3'6%.\nExistències declarades d'armes nuclears als EUA (blau) i a la URSS (vermell)\nLes mesures pràctiques de desarmament són les mesures de control de l'oferta i la demanda d'armes, a més del dels arsenals existents. Concretament fan referència al control de la compra d'armes, al control del seu ús, la creació de mesures de confiança, la reintegració d'excombatents, la reforma del sector de la seguretat, la reducció o desaparició de les mines antipersona, la reconversió de la indústria militar, les restriccions sobre la producció armamentística, les restriccions sobre les transferències d'armes i la recollida d'armes de la societat civil en contexts de postguerra o d'inseguretat ciutadana.\nLes crítiques al desarmament vénen de la pèrdua de la capacitat disuassòria que té un país enfront potencials enemics si renuncia a preparar tècnicament els seus exèrcits.\nComerç d'armes i polítiques de desarmament, 12 pàgines, escrit i editat per Justícia i Pau, Barcelona, 1995. (català)\n↑ 1,0 1,1 Enric Prat, Els moviments socials a la Catalunya contemporània, Edicions Universitat de Barcelona, 2004. ISBN 9788447527908 (català)\n↑ Desarmament, Desmobilització i Reinserció Enciclopèdia Catalana (català)\n↑ 3,0 3,1 dividend del desarmament Enciclopèdia Catalana (català)\n↑ Mesures pràctiques de desarmament Enciclopèdia Catalana (català)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Desarmament&oldid=25929591»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 gen 2021 a les 11:27.


innovació Archivos - Blog de Cafur\nInnovació en vivendes prefabricades. Bristol i els estudiants.\nAl sud-oest d’ Anglaterra hi ha Bristol, una ciutat que forma part d’aquelles que reben el qualificatiu de “ciutats universitàries”. Bristol té prop de mig mil.lió d’ habitants i gaudeix d’ una vida cultural envejable. Però avui comentarem un cas d’ innovació en vivendes prefabricades.\nBlog Cafur, S.A. 19 novembre, 2019 19 novembre, 2019 Tendencies Seguir llegint\nPunta de Mar, un original hotel flotant\nDe tant en tant, en aquest blog, ens agrada fer una mirada al voltant i portar-vos curiositats i iniciatives interessants. En aquest cas us volem parlar de Punta de Mar, un original hotel flotant.\nBlog Cafur, S.A. 29 maig, 2019 11 juny, 2019 Tendencies Seguir llegint


coneixement – EAPC blog\n10 de desembre de 2019 4 de juny de 2020 EAPC1 comentari\nEl passat 28 de novembre de 2019 l’Escola d’Administració Pública de Catalunya va celebrar els seus 40 anys des del seu restabliment en una jornada solemne i emotiva inaugurada pel president de la Generalitat de Catalunya, Quim Torra i Pla, i el director de l’Escola i secretari general Xavier Gatius. El conseller Jordi Puigneró va cloure la jornada i va inaugurar l’exposició dels 40 anys transcorreguts, que serà itinerant pel país al llarg del proper any 2020.Llegeix més »\nL’accés obert, el futur del coneixement\n20 d'octubre de 2014 24 de febrer de 2016 xarxesDeixa un comentari\nLa setmana del 20 al 26 d’octubre se celebra la International Open Access Week, un esdeveniment global que té lloc per vuitè any consecutiu. És una oportunitat per a la comunitat acadèmica i de recerca per seguir aprenent sobre els beneficis potencials d’accés obert i per ajudar a inspirar una participació més àmplia per tal que l’accés obert sigui una nova norma en l’estudi i la investigació. Aquest breu vídeo explica de manera senzilla què es pretén amb aquesta setmana.\nTal com s’explica a la web de la Setmana, l’accés obert a la informació – l’accés lliure, immediat i en línia, i el dret a utilitzar-la i reutilitzar-la – té el poder de transformar la forma de fer recerca i la investigació científica. Té implicacions directes i generalitzades per al món acadèmic, la medicina, la ciència, la indústria i per a la societat en el seu conjunt. L’obertura de dades maximitza les inversions en recerca perquè augmenta l’exposició i l’ús de la investigació publicada. Les agències de finançament de la investigació, institucions acadèmiques, investigadors i científics, mestres, estudiants i membres del públic en general estan donant suport a un moviment cap a l’accés obert en nombre creixent cada any. Aquesta Setmana és una oportunitat important per sensibilitzar sobre la necessitat de prendre mesures per mantenir aquest impuls.Llegeix més »


'Viviiendo del cuento' inunda els pubs de Puçol amb informació sobre la Sida\nCalendaris, piruletes, fullets i, per descomptat, preservatius. Tot val perquè els jóvens recorden que fa vint-i-quatre anys que la Sida està entre nosaltres i cal prendre les degudes precaucions per a evitar el contagi en les relacions sexuals.\nUn mag, una tímida nóvia, un clown, una cantant d'òpera i un grup de percussió que podria competir sense problemes en la cèlebre ''tamborrada'' de Calanda. Tot val perquè els jóvens presten un moment d'atenció en plena nit festiva, el suficient com per a rebre una informació bàsica que podem reduir a una única idea: si tindràs relacions sexuals, usa el preservatiu.\nGent, Colón 13, Chupitos & Más, Villa Charol i Durango. Tots els pubs de Puçol van rebre la matinada del dissabte, 26 de novembre, la visita d'un grup de teatre de carrer de nom més que suggestiu: Viviendo del cuento.\nAmb màgia, amb tendresa, amb humor, amb música, amb fred i, sobretot, amb moltes ganes de passar-ho bé, Viviendo del cuento va arribar en una sola nit a tots els racons on solen estar de marxa els jóvens de Puçol. A través d'esta campanya orquestrada per l'Ajuntament de Puçol es porta a la pràctica aquell refrany que més o menys ve a dir: ''Si Mahoma no va a la muntanya, la muntanya anirà a Mahoma''.\nEl mecanisme utilitzat per este grup d'animació és senzill: a base de tambors es capta l'atenció que ronden per l'exterior del local, després entren en acció la nóvia, demanant un bes dels presents... però només si està protegit; si no ho està, ha d'agafar un preservatiu abans del bes. Una fórmula simbòlica de recordar què és això de prendre precaucions. Paral·lelament, el mag crea rogles amb facilitat: les cartes, les boles, les anelles... tot val per a guanyar-se uns minuts d'humor i un preservatiu. L'operació es repetix en l'interior de cada pub: tambors per a centrar l'atenció, la nóvia, el mag i, en el moment alt de silenci, una solista canta ''a capela'' una bella melodia sobre l'amor etern... per al que cal prendre precaucions, no siga que la Sida ho impedisca.\nViviendo del cuento és un grup veterà en estos esdeveniments. Junt amb els intèrprets del grup, que canvien de personatge en cada ocasió, cada any convoca gent de suport: l'any passat va ser una xicoteta agrupació de jazz, enguany els tambors. És un grup acostumat a tot tipus de desafiaments, des de les visites guiades en els nuclis antics (com València o Peñíscola) al Robín de las Hoces (una activitat rural en el riu Cabriel). D'eixe afany seu per adaptar-se a cada situació, per no repetir sempre la mateixa funció, sorgixen propostes que solen donar en la diana i trobar l'èxit entre el públic a qui va destinat.\n''Es tracta de fer-los arribar la informació sobretot als més jóvens, que són els que solen no tindre ella i, paradoxalment, són els que es troben en un sector de població de més risc'' -sintetitza Salvador Claramunt, el regidor de Joventut-. ''Dins de les activitats entorn del Dia Internacional de la Sida, el repartiment d'informació en els distints pubs de la població, un dissabte nit, és una fórmula que s'ha mostrat molt eficaç i que mantindrem en els pròxims anys''.\nEnguany s'han repartit centenars de fullets editats per la Generalitat Valenciana, amb informació sobre com actua el virus, com es pot infectar una persona, com es transmet la infecció, com es detecta i, en definitiva, què és la Sida.\n''Junt amb esta informació escrita'' -continua el regidor- ''hem repartit més de mil calendaris de l'any que ve i dos mil piruletes amb la imatge de la campanya publicitària realitzada per l'Ajuntament entorn de la Sida i uns dos mil preservatius. Pensem que és una bona forma d'arribar als jóvens en el seu ambient per a ajudar-los a sensibilitzar-los sobre esta problemàtica''.\nLa campanya es completa amb els


El Lleida abaixa un 10% el carnet als abonats | Lleida.com\nEl Lleida compensarà els seus abonats pels partits que no van poder veure la passada temporada al Camp d’Esports, després que la competició es donés per finalitzada a causa de la pandèmia, amb una rebaixa en el preu dels carnets d’un 10% i la prioritat perquè siguin ells els primers que puguin tornar al Camp d’Esports. Així ho va anunciar ahir el president, Albert Esteve, en la seua primera compareixença des de la que va fer el 21 de febrer.\nEsteve va recordar que el Lleida sempre va defensar que la competició es podia haver acabat i més veient que “la situació sanitària d’ara és més complicada i complexa que la de juny, juliol i agost. Ens esperen uns mesos de novembre, desembre i gener complicats”. I sobre si l’equip va començar tard a entrenar-se, va dir que ho va fer “quan l’RFEF va fer una resolució que permetia aixecar els ERTO i començar a entrenar”. Va presentar la campanya d’abonats que porta com a lema ...I el cel segueix sent blau i va anunciar la seua voluntat que, el 8 de novembre, en el primer partit de Lliga davant del Llagostera, hi pugui haver públic. “Tenen prioritat els 3.102 socis de la passada temporada. Per deferència a ells i per l’aforament que permet el protocol sanitari”, poc més de 3.000 espectadors. També treballen amb la Paeria perquè això sigui possible. A més, fins que no renovin el carnet, per a la qual cosa hi ha de termini fins al 27 de novembre –les renovacions començaran el 5–, podran assistir a l’estadi amb el carnet de la passada temporada, que només es desactivarà quan renovin o, passat el 27. El club no vendrà entrades “almenys fins Nadal”, per la qual cosa els aficionats que no puguin anar a l’estadi tindran un servei de streaming, a 10 euros, per veure els partits.\nEl termini perquè renovin els abonats acaba el 27 de novembre i, fins llavors, valen els actuals\nPer accedir a l’estadi s’haurà d’utilitzar un codi QR, a més de l’obligat gel hidroalcohòlic, mascareta i distància física. Només s’obriran les parts baixes de l’estadi i no serà possible moure’s durant el partit. Quant als preus, només es mantenen igual els vip (375 €) i les llotges (295), mentre que la Tribuna passa de 225 a 200, la Lateral de 160 a 140 i els Gols de 105 a 90. Els que no siguin abonats podran adquirir carnets a partir del 28 i sense rebaixa, al preu de l’any passat.


Beginning > Ministry of Agriculture, Environment and Territory > General Direction of Rural and Sea Environment > Procedures > Regulaci� del trasllat d'aus a l'escorxador\nProcedures by subjects\nAid, grants and support\nRecruitment\tCitizens' attention.\nHelp improvement to us the web\n- Presidential Ministry & Vice-Presidency\n- M. Economy & Competitiveness\n- M. Edu & Culture\n- M. Employment\n- M. Health\n- M. Family and Social Services\n- M. Internal Affairs\n- The President\n- Discover Balears -Press room\nCabinet Meetings\tVideo Library\nMedia guide\tMedia Directory\tDirectory Twitter Manual d'identitat corporativa -Official Gazette\nSearch Text :\nGeneral Direction of Rural and Sea Environment\nRegulaci� del trasllat d'aus a l'escorxador\nEstaran sota control veterinari les explotacions que lliurin als escorxadors aus de corral de les esp�cies seg�ents: gallines, pollastres, indiots, �nneres, oques, pintades, guatlleres, perdius, faisans, coloms, aus corredores (ratites) i aquelles esp�cies que determini la Direcci� General d'Agricultura.\nEls propietaris o empreses propiet�ries de les aus d'aquestes explotacions proposaran al Servei de Ramaderia de la Direcci� General d'Agricultura o a l'�rgan competent dels consells insulars amb compet�ncia en la mat�ria el nom del/s veterinari/s responsable/s de les seves explotacions, per tal que sigui/n reconegut/s com a veterinari/s habilitat/s d'explotaci�.\nEls veterinaris responsables d'explotacions av�coles sol�licitaran, a la Direcci� General d'Agricultura o a l'�rgan corresponent del consell insular competent, el reconeixement com a veterinari habilitat d'explotaci�. Juntament amb la sol�licitud han de presentar el document acreditatiu d'estar col�legiat en el col�legi de veterinaris corresponent i el curriculum vitae que acrediti la seva experi�ncia professional dins el sector av�cola.\nLa Direcci� General d'Agricultura o l'�rgan corresponent del consell insular, si n'�s el cas, atorgar�, mitjan�ant resoluci�, el reconeixement del veterinari habilitat, a la vista de la documentaci� presentada.\nL'esmentat reconeixement habilitar� per realitzar la inspecci� ante mortem a l'explotaci� d'origen i per a l'expedici� de la declaraci� d'aptitud per al sacrifici, d'acord amb el model normalitzat que facilitaran les delegacions comarcals de la Conselleria d'Agricultura i Pesca i els consells insulars de Menorca i d'Eivissa i Formentera.\nEl reconeixement com a veterinari habilitat podr� ser revocat quan es comprovi que no es realitza correctament la inspecci� ante mortem, s'hagi produ�t qualsevol incompliment de la normativa reguladora de la sanitat av�cola o quan cessi el veterinari en l'empresa que va sol�licitar la seva habilitaci�.\nEl veterinari habilitat ha de comprovar l'estat sanitari de les aus, l'abs�ncia de s�mptomes de malalties infectocontagioses; aix� mateix ha de comprovar les dades del llibre de registre, fitxer o suport inform�tic prevists.\nEl titular de l'explotaci� o persona responsable facilitar� les operacions d'inspecci� abans del sacrifici de les aus i, en particular, assistir� al veterinari oficial o al veterinari habilitat de l'explotaci� en qualsevol manipulaci� que es consideri �til i necess�ria. El titular de l'explotaci� declarar� en el document sanitari de trasllat que s'han respectat els per�odes de supressi� dels medicaments administrats i les dades relatives al lot objecte de trasllat, que consten en els seus registres. Addressees\nEls titulars d'explotacions av�coles. Requisites\nNo pot expedir-se cap document per al sacrifici d'aus de corral a l'escorxador si els animals presenten s�mptomes d'una malaltia infectocontagiosa o parasit�ria difusible, o si presenten un comportament individual o col�lectiu que permeti sospitar l'aparici� de malalties o alteracions del comportament general que puguin motivar que les seves carns siguin inadequades per al consum hum� o si no ha de finalitzar, abans del trasllat, el temps d'espera del medicament o dels pinsos medicamentosos administrats. Purpose of the administrative way\nEl Servei de Ramaderia de la Conselleria d'Agricultura i Pesca o els �rgans competents dels consells insulars realitzaran controls anal�tics peri�dics i aleatoris per determinar la pres�ncia d'agents productors de zoonosi i per controlar, en aigua i pinso, si es respecten els per�odes d'espera dels medicaments emprats en els tractaments de les aus. Es faculta la Direcci� General d'Agricultura a procedir a la retirada dels butlletins de trasllat a l'escorxador en cas de risc sanitari o de epizo�tia greu, establint el procediment per la seva expedici�. Rules list\nOrdre de la consellera d'Agricultura i Pesca de 18 d'abril de 2005, per la qual es regula, en l'�mbit de les Illes Balears, el trasllat d'aus a l'escorxador.\nIn the procedures of the CAIB the Decree 6/2013, of 8 February, can be applied of measures of documental simplification of the administrative procedures, which came into force on the 13th May 2013. Documents\nButllet� de trasllat d'aus a l'escorxador per a explotacions integrades dins una ADS\nButllet� de trasllat d'aus a l'escorxador per a explotacions amb veterinari habilitat\nInitiation Formality: Llibre de registre de l'explotaci�.\nConforme al Reial decret 328/2003, de 14 de mar�, les explotacions av�coles dedicades a la producci� d'aus per al sacrifici han de portar un llibre de registre, fitxer o suport inform�tic, el qual es conservar� durant un per�ode m�nim de dos anys despr�s del sacrifici dels animals.\nPeriods: Es conservar� durant un per�ode m�nim de dos anys despr�s del sacrifici dels animals.\nDocumentation: Hi ha de constar per cada tramesa d'aus destinades a sacrifici la informaci� seg�ent: - dia d'arribada de les aus - proced�ncia de les aus - nombre d'aus - rendiment efectiu de l'esp�cie (per exemple, augment de pes) - mortalitat - prove�dors de pinsos - tipus i per�ode d'utilitzaci� d'additius i termini d'espera - consum de pinsos i aigua - an�lisi i diagn�stic del veterinari cl�nic i, si cal, resultats de les an�lisis del laboratori - tipus de medicament que s'hagi administrat a les aus, data d'inici i final d'administraci� - dates i tipus de vacunes que, si n'�s el cas, s'hagin aplicat (o, si n'�s el cas, refer�ncia al llibre de tractaments)\n- increment de pes al periode d'engreix - resultats de les inspeccions sanit�ries efectuades a les aus de corral procedents de la mateixa tramesa\n- nombre d'aus enviades a l'escorxador - data prevista per al sacrifici\nInitiation Formality: Documentaci� sanit�ria de trasllat.\nLes aus amb destinaci� escorxador aniran acompanyades d'un document sanitari que ser� una declaraci� signada pel veterinari habilitat de la explotaci�, de validesa m�xima 72 hores, que figura m�s amunt com a document adjunt. L'esmentat document t� la validesa d'una inspecci� ante mortem amb consideraci� d'apte per al sacrifici, sense perjudici que la decisi� final sobre aquesta aptitud correspongui al veterinari oficial de l'escorxador. En el cas de criadors la producci� anual dels quals no superi els 20.000 pollastres, 15.000 anneres, 10.000 indiots o l'equivalent en les altres esp�cies d'aus de corral i que no disposin de veterinari habilitat, la inspecci� abans del sacrifici ser� efectuada a l'escorxador. En aquest cas, el criador facilitar� una declaraci� que acrediti que la seva producci� anual no supera les quantitats esmentades. Documentation: El document sanitari que acompanyar� les partides d'aus a l'escorxador ser�: 1. Per a les explotacions que disposin de veterinari habilitat, el segon document adjunt. 2. Per a les explotacions integrades dins l'�mbit d'una ADS: el butllet� de trasllat a l'escorxador signat pel titular de l'explotaci� ramadera, segons el model del primer document adjunt. 3. Per a les explotacions no integrades dins una ADS i que no disposin de veterinari habilitat, el mateix butllet� expressat en el punt anterior. Els documents seran facilitats per les delegacions de la Conselleria d'Agricultura i Pesca o els consells insulars de Menorca i d'Eivissa i Formentera. Competent organ to resolve General Director, General Direction of Rural and Sea Environment\nC/ dels Foners, 10 07006 Palma\nTel.: 971 17 66 66\nAutomatic translation. Sorry for the inconvenience\nGeneral Direction of Rural and Sea Environment: C/ dels Foners, 10 - 07006 PalmaTelephone 971 17 66 66 - Fax 971 17 61 59Domain http://agriculturaipesca.caib.es\nAccessability - Legal information


Aquest diumenge a la tarda es va celebrar el tradicional pregó de Fires i Festes 2015 que en aquesta ocasió va anar a càrrec del Foment Sardanista | RTVVilafranca\nL’Ajuntament va lliurar al Foment Sardanista una plaça commemorativa abans de dirigir-se al balcó per a pronunciar el pregó davant una plaça de l’Ajuntament plena.\nDesprés que Maria Rosell donés la benvinguda i convidés als veïns i veïnes a gaudir al màxim dels actes de Fires, Joan Anton Soldevila i Aina Rosal van ser els encarregats de fer un repàs a alguns moments de la història de l’associació.\nUna entitat que va néixer el 1945, quan un grup de joves que es reunia al Bar Novelty van decidir promocionar la sardana mitjançant una associació que van batejar com a “Fomento Folclórico y Excursionista”. A finals de la dècada dels 60 van començar a editar els programes en català i al 1977 prendria el nom actual de Foment Sardanista Sant Sadurní. Durant la seva intervenció, van reivindicar el ball de la sardana com a element singular de la tradició i la cultura catalanes i també van aprofitar per subratllar la voluntat creixent de molts catalans de defensar la seva singularitat i un model de país més respectuós i amb més oportunitats.\nFires i Festes, pregó, Sant Sadurní


«Era una obligació intentar el govern amb CDC; s'ha vist que no va ser una bona opció» - Diari de Girona\nJosep Maria Rufí · Alcalde de Torroella de Montgrí\n«Era una obligació intentar el govern amb CDC; s'ha vist que no va ser una bona opció»\nEl cap de llista d'ERC-Junts és des d'aquest dimecres al migdia el nou batlle del municipi, després que prosperés una moció de censura contra l'anterior alcalde, i soci de govern durant el primer any de mandat, Jordi Cordon (CDC)\ncarles torramadé | girona 25.07.2016 | 07:11\nRufí, amb la vara d´alcalde, després de la moció de censura · Aniol Resclosa\nHa encetat la seva segona etapa com a alcalde de Torroella de Montgrí. Han canviat moltes coses respecte dels anys de la primera (2009-2011)?\nEl municipi és un ens viu que va canviant en funció de les necessitats de la societat, del progrés econòmic. No han canviat tantes coses des de llavors. Però sí que ha canviat que el ple es cada cop més plural, amb més formacions polítiques, cosa que ens obliga a generar consensos.\nAra hi ha l'entitat municipal descentralitzada de l'Estartit, a la qual es va oposar l'anterior mandat.\nLa nova realitat administrativa, amb l'Ajuntament de Torroella de Montgrí i l'EMD de l'Estartit és el terreny de joc de la política municipal i estic disposat a fer el possible perquè funcioni en bé dels ciutadans i del municipi.\nAvui -per ahir- ha estat el primer dia com a alcalde. Quina feina a fet?\nÉs la segona vegada que sóc alcalde i l'avantatge és que ja coneixes una mica el pols de l'Ajuntament, les persones i les àrees, cosa que fa que hi entris amb un plus de seguretat de la feina que has de fer i com l'has de liderar i distribuir. Ha estat un primer dia de presa de contacte amb els treballadors, amb els tècnics, i començar a pensar ja en el primer ple com a alcalde: serà el del cartipàs -dilluns que ve-, que dibuixarà el govern, les àrees que portaran cadascun dels regidors i el rumb que ha de tenir el mandat.\nParlant del primer any de mandat. Vist com ha acabat el pacte de CDC i ERC-Junts, creu que va ser un error fer-lo?\nQui no en remena, no en trenca. Vam veure clar en aquell moment que, amb un govern de quatre regidors i amb l'alcalde votat només pels seus regidors, algú s'havia d'arremangar, i ens va semblar que era una obligació com a grup polític intentar-ho. Ningú podrà dir que no ho vam intentar. Ara, un cop passat un any, s'ha vist que l'acord amb CDC no va ser una bona opció i que calia buscar més consens, cosa que aleshores no va ser possible. Penso que els ciutadans van votar canvi i vam intentar fins el darrer moment la creació d'un govern progressista i independentista. No vam aconseguir-ho llavors, però ho hem aconseguit ara.\nEl seu exsoci Jordi Cordon el va acusar de moltes coses en el ple de la moció de censura. Amb els antecedents que hi havia l'anterior mandat de tensió entre el convergent i vostè. Se'l creia vostè aquest pacte?\nEvidentment que me'l creia: per sobre de tot hi ha la institució i el municipi. A mi no em trobareu mai amb retrets personals, desqualificacions... El benestar de les persones i tirar endavant projectes de municipi és l'única cosa que ens ha de moure. Tota la resta és sobrer i no interessa a ningú.\nA la moció de censura va parlar d'«inacció», «desprestigi» i «conformisme» a l'Ajuntament. Alguna responsabilitat també hi deu tenir el seu grup, que ha estat aquest primer any de mandat al govern.\nI tant. Quan ets al govern has d'assumir tota la responsabilitat. El que intentava dir era que, tot i que érem un govern de vuit regidors, no estàvem amb majoria, i la recerca d'aquesta majoria suficient és la primera obligació si vols tirar endavant projectes, si no et vols limitar al dia a dia i a fer la viu-viu.\nComentava que fa un any no va ser possible l'acord amb UPM. Que ho ha permès ara?\nPenso que el pacte amb UPM l'ha fet possible aquest any d'experiència, i el pragmatisme polític de veure que un govern municipal necessita una majoria estable. Tothom ha entès que aquella aposta era bona i que tots ens hi havíem de posar d'una manera més assequible i més dialogant per sumar una majoria. La majoria de grups polítics ho hem vist i, per això, la moció de censura la van votar 11 de 17 regidors. Aquesta dada és molt important: no és una rebequeria, sinó la recerca d'aquesta majoria amb UPM, LEST?i, possiblement, amb la CUP.\nProjectes. Com es troba la zona esportiva?\nEstà en fase de planificació inicial. Ja fem la primera petita actuació que és el canvi de gespa artificial aquest estiu. Després, s'ha de fer la feina de l'acord urbanístic amb els propietaris del Mas Déu per obrir un vial i fer una actuació de moviment de terres de la zona per situar-hi el segon camp d'esports municipal i el segon pavelló. La zona esportiva és una actuació, evidentment, en l'àmbit de l'esport, però també és una actuació urbanística que resol la zona nord-est de Torroella. Per tant, l'actuació s'ha de veure des d'una mirada més global i més àmplia.\nLa intenció era que l'Ajuntament avancés els diners dels propietaris per fer el vial de la zona esportiva. Es manté?\nEstà obert. Hem d'encetar una nova ronda negociadora amb els propietaris. Crec que aquest tema serà possible: l'Ajuntament pot avançar els diners amb el compromís de retorn, concretat amb els propietaris amb unes condicions que han de ser còmodes per a tothom: per l'Ajuntament perquè té tresoreria per poder fer-ho i pels propietaris, perquè puguin retornar-ho d'una manera assumible. És una despesa que tard o d'hora haurem d'afrontar.\nCom veu els tres anys de mandat que resten?\nPlàcids, engrescadors. El que a tots ens interessa és que l'Ajuntament tingui un to constant, que es faci realitat el que hem programat, generar consens i donar els serveis bàsics que un ajuntament ha de prestar: un consistori té unes obligacions bàsiques que són indefugibles, com la neteja viària, les escombraries, l'enllumenat públic, la vigilància del patrimoni, la vigilància viària, la seguretat ciutadana... Això és bàsic que es doni i, a partir d'aquí, afrontar tot el que puguem en funció de les disponibilitats econòmiques que tinguem. Penso que ho farem, és qüestió de posar-s'hi, de no generar estridències i d'un treball constant i abnegat dels regidors, que estic segur que farem.\nAquest any no s'ha celebrat el festival del Còmic. Preveuen recuperar-lo?\nÉs molt aviat per dir-ho. La reordenació de l'activitat que fa el municipi -que és molta i s'ha de saber utilitzar- ha de prioritzar generar unes fires que no siguin repetitives del que es fa al territori, sinó que la gent les consideri atractives i ens vinguin a visitar. En aquest tema farem la reflexió que faci falta, i no ens fa cap por reconsiderar decisions. Però és un tema que s'ha veure en les properes setmanes i que l'equip de govern haurà de valorar en l'ambit de la promoció econòmica i del turisme.\nLes vaquilles, després de l'aprovació per junta de govern local amb el vot de qualitat de Cordon, com queden? El nou govern afrontarà la seva eliminació el proper any?\nAquest any hi ha un permís donat. Però ara hi ha un govern nou que respectarà aquell acord de ple -l'aprovació de la moció que declara la vila lliure de correbous-, penso que aquest serà el darrer any que hi haurà aquesta celebració. Com a municipi que es mostra al món volem ser un municipi respectuós amb el dret dels animals. Que se celebri aquest any no ens genera cap mena d'estridència, però penso que de cara a l'any que ve, ja s'ha acabat.\nJosep Maria Rufí


El Mercat de Sant Antoni guanya el Premi a la Millor Infr...\nInici | Notícies | El Mercat de Sant Antoni guanya el Premi a la Millor Infraestructura 2018\nEl Mercat de Sant Antoni guanya el Premi a la Millor Infraestructura 2018\nLa reforma del Mercat de Sant Antoni ha estat guardonada amb el Premi a la Millor Infraestructura 2018, atorgat pel Consell Assessor d’Infraestructures de Catalunya. La remodelació va començar en el 2007 i va estar en obres durant 9 anys abans de la seva inauguració el 23 de maig de 2018. Mantenint l'edifici original es van excavar i construir noves plantes i es va refer completament el seu interior.\nLes obres van ser parades provisionalment per a reelaborar part del projecte degut a la troballa i recuperació de restes de patrimoni històric de la ciutat de les èpoques romana i medieval. D'aquesta manera, el projecte de remodelació va incloure l'antic baluard de Sant Antoni, que formava part de la muralla que separava l'antiga ciutat del nou Eixample, i el descobriment de part de la calçada romana com a nous elements integrals de l'equipament.\nLa superfície total afectada pel procés de reforma ascendeix als 53.388 m2 distribuïts en 5 nivells, dels quals, quatre han són de nova creació i han estat excavats per dotar al mercat dels serveis i comerços demandats. La distribució d'aquests abasten diferents usos, a la planta principal:\nCompta amb els comerços tradicionals del Mercat de Sant Antoni amb espais totalment renovats i amb una àmplia oferta comercial alimentària.\nGràcies a la reforma, també s'han incorporat els establiments comercials no alimentaris del Mercat dels Encants de Sant Antoni.\nDonis dels carrers Mans o Urgell es pot accedir a la planta -1 mitjançant escales, una d'elles mecànica, a la qual també pot accedir-se des del propi mercat amb ascensors, escales i una rampa mecànica. S'arriba llavors a un ampli vestíbul obert i contingut pel Baluard de Sant Antoni i la contra escarpa: ens trobem a l'antic fossat que separava la muralla de l'exterior. Totes dues troballes arqueològiques van condicionar tota l'organització de l'espai disponible en aquesta planta. En ella se situa:\nEstabliment comercial alimentari.\nEstabliment de serveis a la persona.\nUn espai per a ús dels veïns i entitats del barri (pendent de condicionar d'acord amb el veïnat).\nEspai museístic romà (acabarà de desenvolupar en una pròxima fase).\nFinalment, des de la planta -2 a la -4 trobem tant la zona logística i l'aparcament amb més de 400 places d'estacionament.


Murs de prop de 30 metres a la tercera edició del curs d'artesans de pedra seca\nEls organitzadors valoren el treball en equip i la complicitat\nAlguns participants a la tercera edició del curs d'artesans de pedra seca. GOVERN\nAndorra la VellaLa tercera edició del curs d'artesans de la pedra seca s'ha tancat amb un balanç positiu tan pel que fa a la participació com per la implicació dels participants. Durant els cinc dies que s'ha desenvolupat el taller s'han aconseguit aixecar gairebé trenta metres de mur, s'ha dut a terme la restauració d'una barraca parcialment enderrocada i també s'ha fet la reparació dels sostres malmesos de dues barraques més. L'organització valora que un dels punts forts de l'edició d'enguany ha estat el treball en equip i la complicitat que s'ha generat.\nLa iniciativa, organitzada pel departament de Patrimoni Cultural del Ministeri de Cultura i Esports, juntament amb l'espai sociocultural de Cal Pal i l'assessorament de Xavier Llovera, té per objectiu impulsar l'ús de la tècnica de la pedra seca, i donar a conèixer i difondre un art sovint desconegut, propi del paisatge andorrà.\nEl curs s'ha dut a terme als prats d'Encodina, a la parròquia d'Ordino, un espai que compta amb una gran quantitat de murs i parets de tanca, i de les típiques barraques o aixoplucs que servien de refugi contra les inclemències del temps o també d'espai per guardar-hi les eines.\nDes del Govern informen que al curs hi han participat perfils molt diferents, des d'obrers de la construcció, arquitectes, restauradors, guies de muntanya o fins i tot, gent que gestiona terrenys i parcel·les delimitades per murs de pedra seca.\nEls participants han pogut adquirir les nocions bàsiques de com aixecar murs i restaurar barraques, sobre l'ús de les eines, entendre la morfologia de les pedres per seleccionar-les i utilitzar-les de la manera més idònia, observar l'arquitectura de la pedra seca del seu entorn i saber actuar amb l'estil constructiu de muntanya.\nTanmateix, els participants han pogut prendre consciència de la importància de preservar aquest llegat tan arrelat al nostre país. La pedra seca és una tècnica tradicional, principalment funcional, i un referent en sostenibilitat, on els materials usats són extrets i transformats al lloc de construcció per donar forma a estructures ramaderes i agrícoles, forns de calç, fonts o camins.\nPedra seca Patrimoni Cultural tercera edició\nGrandvalira i Vallnord - Pal Arinsal tanquen el pont de la Puríssima amb 65.000 i 18.440 esquiadors, respectivament\nAssandca rep una donació solidària de 2.400 euros\nVuit de cada deu llits d'hotel ocupats pel pont de la Puríssima\nOrdino-Tarter-Ordino: 2 hores i 37 minuts\nSatírica de l'actualitat política i social a l'Ossa d'Ordino


Nova proposta musical de la cobla Tàrrega :: PortalSardanista\nNova proposta musical de la cobla Tàrrega\nLa cobla Tàrrega ha presentat una nova proposta musical: Motius per a cobla. Es tracta d'un concert amb 2 parts diferenciades en què la 1a és adaptable a l'època de l'any o la població on se celebri, i la 2a se centra en adaptacions per a cobla de melodies de pel·lícules.\nAixí, a l'estrena de l'espectacle, celebrada el dia de Sant Esteve a Golmés, i al concert a Tàrrega, el dia de Reis, la 1a part estava composada per sardanes amb motius i melodies nadalenques. Aquesta és el bloc musical que es pot adaptar per a cada sessió específica. També la 1a part ofereix l'oportunitat de gaudir de la coneguda Puigsoliu, de Joaquim Serra. La 2a part la integren bandes sonores de pel·lícules com El rei lleó, El padrí o Eyes Wide Shut. Són obres arranjades per a cobla gràcies a la tasca dels components de la cobla Manu Duarte i Òscar Barquets.\nLa durada total de l'espectacle és d'aproximadament 1 hora i mitja. Això és perquè es contextualitza cada peça amb unes explicacions que es projecten a una pantalla. És una proposta que es pot oferir com a cafè-concert, o bé en el marc de diverses activitats de les festes majors. La seva preparació va començar fa al voltant d'1 any a partir d'una pluja d'idees dels components de la formació.


La Generalitat mantindrà l'acusació contra els activistes de Can Vies\nLa Generalitat mantindrà l’acusació contra els activistes de Can Vies\nNeus Munté argumenta la decisió en què al procés hi podria haver hagut lesió dels empleats públics i del patrimoni públic\nSegons que informat la portaveu del Govern, Neus Munté, la Generalitat es mantindrà com a acusació pública contra els activistes que van intervenir en els incidents que es van produir després dels desallotjaments de Can Vies. ‘En el cas de Can Vies no hi haurà retirada d’acusacions perquè no s’ajusta als criteris objectius per a fer-ho, que no hi hagi lesió dels empleats públics i que no hi hagi lesió del patrimoni públic’, ha aclarit Munté.\nMunté ha explicat que en les negociacions per formar govern, la CUP va mostrar el seu interès perquè es revisessin algunes causes. ‘És una línia de treball ja iniciada que s’està desenvolupant i coincideix amb l’interès de la CUP d’anàlisi de determinades causes’, ha dit. Amb tot, Munté ha aclarit que des del departament d’Interior ja es feia aquesta feina d’acord amb dos criteris: el de no lesió i de la jurisprudència.\nPer la seva banda la CUP ha aplaudit el gest de la Generalitat de retirar-se com a acusació en els processos sorgits arran de mobilitzacions socials. Tot i així, el diputat cupaire Albert Botran ha expressat que li hauria agradat que el Govern hagués fet el mateix amb el cas que afecta els activistes de Can Vies.


prebot | Pixiecuina\nTag Archives: prebot\nMacarrons amb tonyina fresca\nPosted on 19 Abril 2012 by PixieCuina\n500 grams de tonyina fresca\n500 grams de macarrons\n4 o 5 branques de menta fresca\n2 culleretes de cafè de pell de llimona ratllada\nUnes gotetes de salsa de soja per amanir al final\nAquest plat tot i que és molt senzill és molt saborós i si us agrada la tonyina encara us agradarà més! 🙂\nPrimer agafem un bol petit i hi posem la pell de la llimona, la menta i dues cullerades d’oli remenem bé i tirem aquesta barreja sobre la tonyina crua, reservem a la nevera. Posem a bullir la pasta amb sal.\nDesprés en una paella amb una mica d’oli hi posem el pebrot vermell tallat a rodanxes, passats uns 4 minuts hi afegim la ceba tallada. Ho courem a foc lent durant uns 10 minuts. Passat aquest temps ho retirem del foc i ho reservem.\nRetirem la pell de llimona i menta de sobre la tonyina i ho reservem. Fem volta i volta la tonyina a foc més o menys fort, penseu que ha d’estar al foc aproximadament un parell de minuts o menys per cada costat; lo adient és que la tonyina ens quedi més o menys crua de dins, però això a gust del consumidor!\nPosem en una paella el pebrot i la ceba, la menta i la llimona, les dues cullerades de vinagre de Mòdena i la mantega. Sal pebrem. Ho deixem coure a foc mitjà durant uns 7 minuts.\nAra ja podem emplatar ! Primer posem la pasta a sota, després les verdures a sobre amb el suc que ens quedi i a sobre la tonyina tallada a tires. Per acabar hi tirarem un petit raig de salsa de soja!\nPosted in Cuina sana, Pasta, Peix, Plat Principal\tTagged ceba, macarrons, pasta, penne., prebot, Tonyina fresca\nRecepta: Pasta amb xampinyons amb salsa de parmesà i manxego\nFilet de porc al Pedro Ximénez


You're in: Home > Circus news > La Generalitat suspèn les activitats culturals i extraescolars durant 15 dies\nLa Generalitat suspèn les activitats culturals i extraescolars durant 15 dies\nLa Generalitat de Catalunya ha anunciat avui una sèrie de mesures per lluitar contra l'augment de casos de COVID-19 que afecten en gran manera a l'àmbit de la cultura. Totes les activitats culturals i les extraescolars d'ensenyament no reglat han estat suspeses durant quinze dies. Només podran obrir els centres de creació, les galeries d'art, les sales d'exposició i els museus al 30% del seu aforament, i les biblioteques en el seu servei de prèstec. Totes les activitats que impliquen públic estan prohibides.\nAquestes mesures entraran en vigor demà divendres 31 d'octubre quan es publiquin al Diari Oficial de la Generalitat.\nA més, al toc de queda s'ha afegit la prohibició de sortir o entrar del territori català i la prohibició de desplaçaments fora del municipi durant el cap de setmana (de les 6AM de divendres a les 6AM de dilluns) fins el 15 de novembre. Cal tenir en compte que es podrà anar a assajar però serà millor evitar aquest moviment el cap de setmana, ja que si hi ha multa serà difícil recòrrer-la.\nLa consellera de Cultura, Àngels Ponsa, ha explicat aquestes mesures en una reunió amb representants del sector cultural, i ha anunciat la publicació d'ajuts amb un pressupost de 17 milions d'euros (import calculat per si les mesures s'allarguen un mes). Hi haurà diferents línies d'ajuts:\n• Subvenció per despeses estructurals per a entitats i empreses\n• Ajut per pèrdues provocades per cancel·lacions\n• Ajut per suport a la creació (per acreacions en marxa)\n• Ajuts per treballadors/es i tècnics/ques de l'espectacle\n• Ajuts per a sales de concert.\n• Pèrdua de difusió per a publicacions.\nDes del Departament de Cultura s'ha demanat la col·laboració dels agents del sector per tal d'acabar de perfilar aquests ajuts, i des de l'APCC farem arribar les nostres propostes.


Albiach: “A Lleida el Govern ha començat a actuar quan l’incendi ja havia cremat mig bosc”\nCatalunya en Comú Podem campanya electoral 2017\nLa presidenta de CatECP demana una reunió amb tots els grups parlamentaris poder treballar conjuntament davant la gravetat de la situació\nLa presidenta de Catalunya en Comú Podem, Jéssica Albiach, ha lamentat la incapacitat del Govern de la Generalitat per anticipar-se als rebrots de Covid-19. “La ‘nova normalitat’ es va iniciar el 21 de juny, i fins avui el Govern ha sigut incapaç de crear el Pla de Rebrots”, ha dit. “Clarament ha fallat el sistema de prevenció, que passa pels rastrejadors i per les inspeccions laborals a les empreses, de les quals no tenim ni dades. De rastrejadors sí que en tenim, n’hi ha entre 120 i 180, quan els experts asseguren que en caldrien uns 2.000”, ha concretat.\nEn roda de premsa des del Parlament, Albiach ha criticat també la manca de coordinació de la Generalitat amb els ajuntaments. “L’alcaldessa de l’Hospitalet, Núria Marín, no va conèixer les dades de persones infectades al seu municipi fins ahir perquè la Generalitat no les havia comunicat”, ha denunciat. Així, la presidenta de CatECP ha instat al Govern a “practicar la cogovernança i a treballar les mesures de manera col·laborativa i participada amb alcaldes i alcaldesses”. “Creiem que és el moment de sumar, de col·laborar, de cooperar, i per això demanem al Govern que convoqui una reunió amb els grups parlamentaris per analitzar la situació, compartir informació i veure com podem ajudar a resoldre aquesta situació”, ha proposat la diputada.\nCompareixença d’Aragonès per l’ampliació del pressupost\nAlbiach també ha valorat l’anunci de l’ampliació dels pressupostos de la Generalitat en 1.230 milions per fer front a la pandèmia, uns diners que provenen del fons Covid del govern central. “Aquesta ampliació s’ha fet sense transparència ni diàleg amb la resta de força polítiques ni amb els agents socials”, ha dit. “Els pressupostos es van aprovar a l’abril i no ens van trucar fins la setmana passada, sense cap mena de marge per negociar res”, ha insistit. La diputada ha explicat que no coneix a què vol destinar el Govern uns diners que per als comuns haurien d’anar a salut, educació, dependència, indústria, treball, ciència i innovació. Per tot això, ha anunciat que CatECP ha sol·licitat la compareixença del conseller Pere Aragonès a la comissió d’Economia i Hisenda per a que expliqui a què es destinarà l’ampliació del pressupost.\nInvestigar l’espionatge a Torrent\nPer últim, Albiach també s’ha referit a les informacions conegudes avui sobre l’espionatge a més de 130 persones, entre elles al president del Parlament, Roger Torrent: “és una actuació antidemocràtica i intolerable i cal aclarir tota la veritat sobre la qüestió”. La diputada ha recordat que En Comú Podem està treballant al Congrés dels Diputats la creació d’una comissió que investigui el paper de les clavegueres de l’Estat, i ha afegit que aquest cas hauria de formar part dels treballs d’investigació de la mateixa. “Farem tot el que sigui necessari tant des del Congrés com des del Parlament per arribar a la veritat, perquè òbviament és una vulneració de la llei i del dret a la intimitat”, ha conclòs.


Parlar per parlar (Salvador Cardús)\n4 min. 12/03/2012 22:00\n260x366 Parlar per parlar / FRANCESC MELCION Parlar per parlar / FRANCESC MELCION\nQuan siguem independents, a què dedicarem el temps lliure, per dir-ho com en Perales a la seva cançó? Com omplirem les nits i els caps de setmana sense haver de conspirar, ni redactar l'enèsim full de ruta ni haver-nos de mobilitzar contra la darrera provocació? Anirem més a teatre, a concerts i llegirem més? No ho sé. Però d'aquest escenari sense el pes del combat per l'alliberament nacional, tinc la certesa que el que no desapareixerà seran els debats cíclics -i ciclotímics- sobre la salut, el futur i les relacions de veïnatge de la llengua catalana. La independència ens estalviarà la molèstia dels tribunals forasters, que déu n'hi do, però la complexitat de la realitat sociolingüística i la vocació de polemistes de la llengua encara seran més grans.\nARA MATEIX, EN PLENA ENVESTIDA judicial contra la immersió, s'ha reobert el debat sobre la nostra relació amb l'espanyol. Certament, ningú no podrà dir que les dificultats ens arronsen! La idea és incorporar el bilingüisme com a valor identificador del projecte nacional i, com diu Voltas, "abraçar la llengua castellana". Per Voltas i els que l'han seguit -o els que ja fa temps que ho proposen-, aquesta seria la manera d'incorporar els castellanoparlants al catalanisme, més enllà d'apel·lar a la fenícia raó fiscal. S'acceptaria que l'espanyol ja és un element "estructural" del país, i caldria superar l'estadi en el qual s'ha percebut la llengua de l'estat com una amenaça. I tot això, a més, fet en nom de l'assumpció de la diversitat i convertit en "tret identitari", com ha afegit Tubella.\nNO HI HAURIA PROU ESPAI en tot el diari d'avui per tractar la qüestió amb la profunditat que es mereix. Però, tot i el risc de malentès, no em sé estar d'afegir unes observacions més a les que ja hi han fet oportunament Resina a l'ARA o Graupera a La Vanguardia . Una: Voltas i companyia situen l'acció en el canvi de relat del catalanisme. Però ningú no pot assegurar que la realitat canviï a cops de relat, i menys si no es compta amb la capacitat de coacció i amb les garanties que proporciona un estat. Dues: partim d'una percepció errònia de la realitat. Ni la immersió té els resultats exitosos que proclamen uns, ni existeix un món castellanoparlant d'identitat irreductible, a tractar amb condescendència. Tres: s'oblida que la gent resolem les nostres acomodacions lingüístiques -i nacionals- gràcies a les ambigüitats i ambivalències personals, al marge tant dels relats oficials com dels alternatius que se'ns volen imposar. Quatre: no es pot obviar el marc de conflicte en què ens trobem. Cap llengua és una amenaça per ella mateixa, esclar, però l'estat espanyol fa servir el castellà com a arma d'assimilació, i no ens podem mamar el dit. Branchadell sempre troba totes les febleses a l' establishment catalanista, però cal veure les intransigències de l'espanyolisme. Cinc: no entenc què vol dir "la gent té identitat" (Voltas), com si la identitat fos intocable i no fos susceptible i fins i tot esperable que canviés en funció del temps i la societat on es viu. La identitat no està determinada per d'on venim, sinó per l'horitzó cap on anem, i allà ens hi podem trobar tots. En canvi, ¿certes immobilitats -a banda i banda- no s'haurien d'atribuir, simplement, a la ignorància, la desídia o la mala fe?\nLA MEVA IMPRESSIÓ ÉS QUE en això de les llengües fem d'aprenents de bruixot i volem intervenir en un terreny que és de mal governar, amb estat propi o sense. Jo m'apunto a la idea de Gregorio Luri: el que cal exigir és que tinguem un coneixement de català i castellà -i anglès- propi d'un país amb futur. El dia que s'aconsegueixi, no tan sols s'haurà acabat la Transició, com diu el meu amic, sinó que llavors serem veritablement lliures de decidir quins atributs simbòlics donem a cada llengua. Per exemple, aquell dia, jo preferiria no tenir-ne cap d'oficial i només una com a pròpia del país. Entretant, tot és un parlar per parlar.


Riberaonline: Ebrergent culmina amb un acte públic a Lo Pati i busca emergir com a col·lectiu d’artistes amb inquietuds\nEl projecte #ebrergent, impulsat de manera conjunta per la Direcció General de Joventut del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat de Catalunya i Lo Pati - Centre d'Art Terres de l'Ebre, culminarà aquest diumenge 15 d'octubre en un acte de debat col·lectiu a Lo Pati – Centre d'Art Terres de l'Ebre, en el qual es busca la participació activa de joves artistes del territori que se sentin interpel·lats a incorporar-se al projecte. L'objectiu és que a partir d'aquest acte pugui emergir un col·lectiu estable d'artistes disposat a compartir les seues inquietuds i traslladar-les al conjunt de la societat, treballant d'una forma col·lectiva.\nAixí la cita del diumenge, que porta per títol "Ebrergim?", servirà d'una banda per explicar Locus Solus #0, l'exposició creada de manera col·laborativa pels cinc artistes que han participat en l'última edició d'#ebrergent (Oriol Fuster, Joana Gil, Laia Ortiz, Liam Fuster Cabrera i el col·lectiu Avalancha integrat per Sergi Casero, Víctor Ramírez i Elena Blesa) i que fins al 22 d'octubre es pot visitar a Lo Pati; i per una altra per llençar la convocatòria #ebrergent 2018. "El que busquem és continuar la dinàmica iniciada el 2016", apunten aquests cinc artistes. I és que la convocatòria 2016/2017 d'Ebrergent ja va trencar motlles transformant aquest certamen d'art jove competitiu en un projecte col·lectiu. El resultat ha estat l'exposició Locus Solus a Lo Pati i el bloc Ebrergent 2017. A més s'han assentat les bases d'un col·lectiu d'artistes joves del territori disposats a continuar treballant conjuntament i que amb la convocatòria 2018 es pretén ampliar per impulsar nous projectes.\nEn l'acte de diumenge intervindran els artistes que han participat en l'última convocatòria d'Ebrergent i hi exposaran les seues inquietuds, els temes que els preocupen com artistes i com a joves, el relat que han pogut construir a partir de les seues trobades en diferents punts del territori que els eren comuns i que els han servit d'excusa per posar en comú les seues idees. Es tracta d'un acte obert a tot el públic que començarà a les 12:00 del matí i finalitzarà amb un vermut.\n"Hi ha artistes jóvens al territori? Què fan? Què els mou? Com són? Com sobreviuen?" Són algunes preguntes que volen respondre i les fan servir a mode de crida a través de les xarxes socials de Lo Pati, el perfil d'Instagram @ebrergent i la pàgina web ebrergent.lopati.cat on hi ha penjats els audiovisuals i reflexions del projecte Locus Solus.


Extreu l'audio d'un video flash – GNULinux||||CAT\nroger on 17 de maig de 2009 at 17:57\nÉs molt bona idea. Tinc una sèrie de cançons que m’he descarregat del youtube dirèctament, extaient-los del directori /tmp. I me les volia gravar al meu mp3. És exactament el mateix cas que expliques tu. Ara ja he trobat la solució. Genial!


Partit Popular. Publicat: “L'Estat impedirà per tots els mitjans que se celebri el referèndum. El fiscal general actuarà sense complexos contra funcionaris i voluntaris de l'1-O si s'incompleix la llei”. Interpretem, doncs, que l'Estat espanyol impedeix la democràcia que decideix el democràtic parlament català i negarà la veu a milions de votants catalans. Quin tipus d'Estat actua i llança aquestes declaracions i amenaces? Un de democràtic de debò o un pseudodemocrátic o dictatorial? No és el mateix Estat la “causa crítica” que, avui, un 80% vulgui votar i que un % important, que s'intenta concretar lliurement amb el referèndum, vulgui independitzar-se? Què justifica l’abstenció o seguir dependent d'un Estat que no té arguments positius i exigeix complir de sentències del Constitucional que ell no respecta? Un Estat que només ofereix amenaces? Des de la dignitat democràtica, és lògic abstenir-se o votar NO a la democràcia real?\nPartido Socialista Obrero Español. Publicat: “Estarem al costat de la llei per parar el referèndum d'independència”. Es diuen demòcrates però s'oposen a un referèndum i ignoren milions de votants catalans. Prometen reforma constitucional i federalisme. Limiten el concepte de nació a Catalunya ignorant la seva història, sentiment, realitat social, econòmica i jurídica. Reforma imposada o prèviament negociada amb Catalunya? L'aprovaran el PP, C’s, Podem i companyia, partits regionalistes...? L'aprovarà la societat espanyola que té molt a perdre i poc o gens a guanyar? L'aprovarà la societat catalana? I si aquesta la rebutja? Segueix el pur despotisme il·lustrat.\nUn clar exemple que ho desmunta tot plegat son les declaracions del socialista Alfonso Guerra, que proposa eliminar l'autonomia catalana i equipara l'independentisme català amb “un règim de terror” alhora que insulta greument als dirigents independentistes. La societat que ha reaccionat no compta per a ell. No insulta també a tots els votants? Què pot justificar que hi hagi militants i votants socialistes a Catalunya que creuen possible una reforma i reconeixement que ningú recolzarà i que no coincidirà en res amb el que mereixen? Com qualificar l’incompliment dels estatuts aprovats, les inversions promeses, etc.? Quina confiança mereix el PSOE segons els fets? Quina decisió és la més digna?\nDavant l'1-O, què pot justificar abstenir-se o renunciar al benestar, democràcia autèntica, llibertat, dignitat, justícia social que representa el SÍ?


El consum d'aigua domèstica representa només l'1% del volum total de petjada hídrica d'un consumidor a Espanya\nUna petjada molt profunda\nTot el que consumim ha necessitat aigua: per viure en cal molta més de la que imaginem\nPotser l'expressió petjada hídrica ens suggereixi en un primer moment la imatge dels profunds solcs o els profunds valls amb què l'aigua i el temps modelen els paisatges més excel·lents i emblemàtics del planeta. Molt pocs pensaran en l'empremta que l'ésser humà deixa en l'aigua amb el seu consum. Si ens pregunten quanta aigua consumim diàriament, la majoria contestarà que desenes o, com a molt, centenars de litres, ja que el normal és que es pensi en els gots que ens bevem, en l'aigua que corre mentre ens rentem les dents, ens dutxem o fem servir el vàter; o també pensarem en les rentadores i els rentaplats, poc més. Però tot el que ens envolta en el nostre àmbit immediat ha necessitat aigua per a la seva producció. Per tant, a més a més de consumir aigua quan bevem, ho fem també quan mengem, ens vestim o llegim. Com més consumim, més aigua gastem.\nEl concepte de petjada hídrica és un indicador per conèixer l'ús directe i indirecte de l'aigua per part d'una persona, un negoci o una indústria, i es calcula en un període de temps determinat. Aquest indicador global va ser creat pel professor Arjen Y. Hoekstra, establint les bases de l'avaluació de la petjada hídrica, una eina per quantificar l'apropiació de recursos hídrics per part de l'home, així com per conscienciar sobre l'ús sostenible i responsable de l'aigua.\nPer calcular la petjada hídrica d'una persona cal conèixer quins són els seus hàbits de consum. Segons l'organització Water Footprint Network, per produir un quilo de carn de boví es necessiten al voltant de 13.000 litres d'aigua, mentre que per un quilo de pomes es necessiten només uns 500 litres. D'aquesta manera, una persona amb hàbits molt carnívors consumeix entre un 10% i un 30% més d'aigua que una persona vegetariana. Espanya té una de les majors petjades hídriques per habitant del món, ja que cada espanyol consumeix diàriament com a mitjana 6.700 litres d'aigua –un nord-americà consumeix uns 7.200 litres al dia–. Davant els nous escenaris que s'acosten relacionats amb el canvi climàtic i davant la necessitat de preservar l'entorn natural, el repte més urgent és garantir el subministrament d'aigua amb el menor impacte ambiental possible i amb les majors garanties d'un ús just i eficient.\nUNA XARXA D'ENTITATS\nLa gestió sostenible de l'aigua i la petjada hídrica és cosa de tots, incloses les empreses, el sector agrícola, les administracions públiques... Amb l'objectiu de contribuir a fomentar un ús sostenible del recurs aigua en el sector productiu, es va crear la xarxa EsAgua (www.esagua.es), gestionada per Cetaqua, centre tecnològic líder en el desenvolupament de noves tecnologies en el cicle de l'aigua, i promoguda per Water Footprint Network i Aenor. EsAgua és una xarxa a la qual s'adhereixen entitats de diferents sectors econòmics i comparteixen el compromís de realitzar avenços cap a un ús sostenible de l'aigua, així com el compromís de difondre i fer divulgació del concepte. Posteriorment, els participants poden implantar noves mesures que vagin en la direcció de calcular i reduir la petjada hídrica.\nLa xarxa EsAgua ofereix a les empreses adherides un espai comú on mostrar aquests avenços i les bones pràctiques, una comunicació que contribueix a posicionar les organitzacions com a referents en l'àmbit de la sostenibilitat mediambiental. Les entitats tenen la possibilitat d'intercanviar experiències en un fòrum exclusiu de debat que, a més a més, es complementa amb un espai per a materials i documentació en matèria d'empremta hídrica i sostenibilitat. Aquest intercanvi permet crear sinergies interessants dins el sector productiu, que poden ampliar l'arc d'entitats i de persones compromeses amb el planeta i el seu futur.


Arts i humanitats a Scopus | Bloc de Lletres\n← Les guies temàtiques amb Delicious\nThe Edgar Allan Poe Digital Collection →\nFa uns mesos les notícies del CRAI van informar de la nova subscripció a la base de dades SCOPUS.\nLa novetat ara és que la base de dades ha ampliat la seva cobertura en Arts i Humanitats. Us reproduïm aquí la notícia:\n“Des del passat mes de juny, hi ha disponibles a la base de dades SCOPUS més de 1.450 nous títols en Literatura, Història i Arts Visuals, entre d’altres disciplines de les Arts i Humanitats.\nAmb aquesta addició s’ha duplicat pràcticament el contingut de la base de dades. Els usuaris de SCOPUS es beneficiaran a partir d’ara amb l’accés a una major quantitat d’articles procedents de gairebé 3.500 publicacions internacionals d’Arts i Humanitats d’alta qualitat que daten de l’any 2002 i que inclouen temes molt diversos com són Educació, Història, Psicologia del desenvolupament educacional i social, Literatura i teoria literària o Arquitectura i disseny.”\nI de la notícia anterior:\n“SCOPUS és una eina produïda per Elsevier que recull 15.000 publicacions de més de 4.000 editorials internacionals. Les disciplines que cobreix són: Química, Física, Matemàtiques, Enginyeria, Ciències de la salut, Ciències socials, Psicologia, Economia, Biologia, Agricultura i Ciències del medi ambient.\nAquest important recurs aplega un 80% de les publicacions internacionals revisades per especialistes amb una actualització setmanal. Des de SCOPUS es pot accedir directament al text complet dels articles de les publicacions subscrites per la UB.\nD’altra banda, SCOPUS permet conèixer el nombre de vegades que un article ha estat citat d’una manera similar al Web of Science, així com cercar recursos web i patents a través del seu motor de cerca Scirus.”\nAquesta entrada s'ha publicat en Bases de dades, Lingüística i llengües, Literatura i etiquetada amb humanitats, Scopus. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Cartes i postals d'arreu: Castell de Marksburg\nEl Castell de Marksburg es troba sobre un turó, a la riba dreta del Rin, sobre el poble de Braubach, a l'estat de Renània-Palatinat. Marksburg és un dels castells més destacats de la Vall del Rin, declarats Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO. La fortalesa va ser construïda el 1117 i ampliada diverses vegades en segles posteriors. El castell mai no ha estat destruït. Des de 1900 pertany a l'Associació dels Castells Alemanys, una organització dedicada a la preservació i protecció dels monuments històrics del país, i actualment és la seu principal de l'Associació. Marksburg és un museu on es poden visitar diverses sales i cambres, el celler o la capella i té una important col·lecció d'armadures antigues.