Els escriptors ebrencs i l’Orfeó Català de Mèxic\nL’Orfeó Català de Mèxic és tota una institució de la cultura catalana. Amb l’arribada dels primers exiliats catalans al juny de 1939 va viure una època daurada gràcies a l’aportació d’importants personalitats de la vida política, científica i cultural del país: Pere Bosch Gimpera, Lluís Nicolau d’Olwer, Josep Carner, Avel·lí Artís-Gener, Avel·lí Artís Balaguer, Josep Maria Poblet, etc. El sensacional ambient lletrat que es vivia a l’entitat va esperonar molts socis a la fundació de diferents associacions que varen enriquir notablement el dispersat panorama cultural català: Unió de Periodistes de Catalunya, el Club del Llibre Català, El Pen Club Català de Mèxic, i l’Institut Català de Cultura. En l’àmbit de les publicacions varen editar-se alguns títols amb diversos graus de vinculació a l’entitat com foren: Full\nCatalà, Orfeó, Quaderns de l’exili, Revista dels Catalans d’Amèrica, Revista de Catalunya, Lletres, Pont Blau, Orfeó Català i Xaloc. En el seu moment de plenitud va arribar a tenir uns 1000 socis i va participar en l?organització dels Jocs Florals de la Llengua Catalana celebrats a la ciutat de Mèxic de 1942, 1957 i 1973 i els de la ciutat de Guadalajara de 1969. El 1971, va organitzar un merescut homenatge al President de la República mexicana, el General Lázaro Cárdenas.\nL’esport va ser una altra de les activitats més destacades, al qual va donar-hi cabuda. Va crear-se un equip de futbol integrat gairebé en la seua majoria per jugadors catalans que s’anomenava FC Catalunya, del qual va ser-ne entrenador i president el jesusenc Joan Cid i Mulet durant les primeres temporades. L’any 1963 la direcció de l’Orfeó va decidir retre-li un emotiu un homenatge en motiu\nde la publicació de la seua obra enciclopèdica que repassava la història del futbol mexicà: El libro de oro del fútbol mexicano. Per a l’intel·lectual jesusenc la seu de l’Orfeó va convertir-se en la seua segona casa durant molt d’anys. Acostumava a anar-hi amb assiduïtat per gaudir d’una estona d’oci: jugar a les\ncartes, prendre una copa, menjar en caps de setmana, i parlar de política catalana i internacional. Allí revivia les disputes dialèctiques entre les diverses faccions en què s’agrupaven els catalans exiliats. També era l’indret on va poder plasmar totes les seues inquietuds culturals. El seu paper en la direcció del centre va esdevenir molt heterogeni, ja que va integrar-seplenament a les seccions literàries i esportives de l’entitat, i era un dels encarregats d’organitzar els actes de commemoració de les diades catalanes més significatives (Sant Jordi, l’11 de setembre, els aniversaris de la mort delsPresidents Macià i Companys, etc.). De la mateixa manera era un dels oradors habituals en les conferències literàries que organitzava l’entitat.\nL’Orfeó va donar acollida a altres intel·lectuals i esportistes de les nostres comarques. El més\nconegut ha estat l’escriptor de Benissanet Artur Bladé i Desumvila, que és l’autor d’una obra\nextensa i polifacètica que el converteix en un dels grans del gènere memorialístic a casa nostra. Un altre cas especial, donada la seua vinculació al camp de les lletres, és el de l’editor i polític gandesà Joan Grijalbo i Serres. Durant la guerra havia estat responsable del Consell d’Economia de la Generalitat, en representació de laUGT i fundador de la Caixa de Crèdit Industrial de Catalunya. A Mèxic va fundar\nEdiciones Grijalbo. El vinarossenc Àlvar Pasqual i Leone va ser un gran home de cultura, que va vincular-se amb els agents de la catalanitat i va col·laborar en algunes publicacions vinculades al món literari català com La nostra revista. En Francesc Adell de Riba-roja d’Ebre era militant d’ERC i havia tingut responsabilitats de govern al seu poble. A Mèxic, va realitzar una notable carrera en el camp del comerç. El polític i periodista tortosí Albert Jardí (dirigent de la catalanista i esquerrana USC)\nhavia estat un dels principals impulsors del diari Lluita (conjuntament amb els seus germans Tomàs i Joaquim tambéexiliats a Mèxic), va realitzar una excel·lent feina professional que el va\nportar a ostentar el càrrec de president de l’Associació de Viticultors de la República Mexicana. En Joaquim Valero, fill d’Arnes, va reconstruir la seu de l’Orfeó Català al carrer de Marsella. L’Àngel Messegué, natural de Móra d?Ebre, va fundar l’empresa Mobles Catalònia. En Josep Sangenís Piqué (nascut a Marçà) va fer una interessant carrera futbolística com a jugador dels equips Atlanta i España.\nL’Orfeó es va nodrir amb bona saba ebrenca.


El divendres 26 d’abril al Teatre Jardí de Figueres vam celebrar el 80è aniversari de l'escola en un acte eminentment artístic i musical.\nVam gaudir d'una representació teatral musicada, protagonitzada pels alumnes, PER MOLTS ANYS SANT PAU!, escrita per la mestra de música de l’escola i directora de la coral, la sra. Núria Badosa. Aquesta obra està inspirada en les diferents disciplines artístiques i la seva importància en la formació integral de les persones. Vam comptar amb la presència d’alguns ex-alumnes que han conreat l’art en algun dels seus vessants.\nEl nostre projecte educatiu dóna molta importància al treball dels diferents llenguatges expressius i vol potenciar la creativitat a través de l’art. Aquesta obra tracta de les diferents disciplines artístiques i de la seva importància en la formació integral de les persones. En la representació teatral, també hi van participar tres intèrprets professionals de l’Orquestra de Cambra de l’Empordà.\nEn el mateix esdeveniment, la Coral de l’escola va interpretar una mostra de les cançons que ha estat preparant al llarg del curs.\nL'Escola Sant Pau de Figueres ha gravat el seu Lipdub en motiu de la celebració del 80è aniversari, amb la implicació i col·laboració de tota la comunitat educativa, on es veu un recorregut per l'escola i on els alumnes han pogut mostrar la seva creativitat i imaginació a través dels diferents llenguatges expressius: pintura, escultura, escriptura, música, i algunes disciplines de circ.\nEn motiu de la celebració del 80è aniversari de l'Escola Sant Pau, al Teatre Jardí, es va projectar aquest vídeo amb imatges dels alumnes i mestres de l'escola, donant un clar missatge de positivisme i esperança.\nDiari de Girona 24/4/2013\nEl Punt Avui 24/4/2013\nEl Punt Avui 26/4/2013


Formació d’Adults «Aprenc+» - Fundació Catalana Síndrome de Down );\nS’ofereix a les persones amb discapacitat intel·lectual, a partir de 16 anys, la possibilitat d’accedir a la formació mitjançant la proposta de diversos programes:\nL’Espai d’Art és un curs que té com a objectiu promoure el procés creatiu i l’acompanyament personalitzat amb el màxim de respecte pels interessos, ritme i manera de fer de cada artista.\nPer conèixer l’oferta formativa d’enguany, pots consultar la cartera de serveis per a majors de 16 anys.\nEl programa formatiu ofereix la possibilitat de formar-se mitjançant l’oferta de diversos cursos laborals, professionals i lúdics i tallers. Aquests d’adrecen a les persones que desitgin l’accés o l’increment dels coneixements instrumentals i funcionals proporcionant als alumnes la possibilitat de descobrir i posar en pràctica les habilitats necessàries pel desenvolupament social com a membre actiu en la comunitat.\nEls cursos estan destinats a afavorir i incidir en el seu desenvolupament i autonomia personal. En aquests cursos l’aprenentatge i millora de les competències sorgeix del funcionament de petits grups interactius on els participants comparteixen i intercanvien experiències. Aquest intercanvi és el punt de partida de l’experimentació i desenvolupament dels coneixements i nous aprenentatges.\nEls tallers estan formats per persones amb i sense discapacitat, gràcies a la col·laboració dels voluntaris. S’aconsegueix formar un grup integrador on els aprenentatges sorgeixen del resultat de les interaccions entre les persones on totes aporten i aprenen conjuntament.\nDe dilluns a divendres, de 9.00 a 14.00 h.\nMatí: De 9.30 a 13.00 h.\nTarda: De 17.30 a 20.00 h.\nPedagogues · Psicòloga i neuropsicòloga · Equip de persones de suport · Equip de professors i professores · Voluntaris i voluntàries\nPrograma d’activitats per a persones amb discapacitat intel.lectual a partir de 16 anys (Consulta el programa)\nEspai 2: C/ València 79, 1r 3a, 08029 Barcelona\n– No pagaran matrícula.\n– 7% de descompte de les quotes en cas de fer més d’un curs de pagament de forma simultània de l’apartat Cursos i Tallers.\n– Sessions de Cinefòrum gratuïtes.\nLes famílies amb dificultats per assumir les quotes de les activitats, podeu sol·licitar una reducció de quota. Per dubtes o més informació, contacteu amb Núria Ferrer (nferrer@fcsd.org).


El diari de Tavernes: de gener 2017\nEls entrenadors i coordinadors dels clubs esportius es formaran sobre l’ús del desfibril·lador\nEls pròxims dies 6 i 7 de febrer es duran a terme unes jornades de preparació per a l’ús del desfibril·lador amb l’objectiu d’actuar amb la major rapidesa i eficàcia possible.\nEls entrenadors i coordinadors dels diversos clubs de la població es capacitaran i familiaritzaran amb l’ús del desfibril·lador (Suport Vital Bàsic i Desfibril·lador Exter Semiautomàtic) instal·lat en el pavelló del Poliesportiu Municipal.\nAmb estes jornades es pretén, a més d’actuar amb rapidesa, que el major nombre de personal dels clubs esportius usuaris del poliesportiu formen part d’una actuació integral dins la cadena de supervivència. Així s’aconseguirà atendre els accidentats amb alts nivells de qualitat i eficàcia, alhora que es garantirà la continuïtat assistencial.\nA banda, este curs servirà per a programar un protocol d’actuació en el Poliesportiu Municipal de Tavernes.\nPublicat per El diari de Tavernes a 22:50 3 comentaris:\nVisita dels membres de la Diputació del PP\nMembres de la Diputació de València del PP visitaren el dimecres la platja de la Goleta, afectada pel temporal, acompanyats pels regidors del PP de Tavernes, Eva Palomares, Mario Enguix i Salvador Sansaloni, i la presidenta de l'Associació de Veïns Maria Luisa Grau.\nLa presidenta de l'Associació de Veïns amb els regidors del PP de Tavernes.\nImatges del moviment de terra que hi ha ara a la platja de la Goleta.\nGuillermo Barber, diputat provincial del PP, amb els regidors Palomares i Sansaloni.\nEtiquetes de comentaris: Associació de Veïns de Tavernes, Eva Palomares, Guillermo Barber, Maria Luisa Grau, Mario Enguix, Platja de la Goleta, PP de Tavernes, PP Diputació, Salvador Sansaloni\nQueixa d'una veïna del Carrer la Barca- sequers\n"Buenas tardes. Soy una vecina que vive en la calle La Barca, a la altura de los Sequers. Por las obras, ahora tenemos que aparcar en la calle paralela (Carrer Monestir de la Valldigna ). Desde que empezaron las obras (noviembre aproximadamente) hay una autocaravana mal aparcada. Concretamente ocupa 3 plazas y la policía no hace nada.\nMi finalidad es si a través de vosotros se dan por aludidos y la quitan. Muchas gracias"\nEl cotxe policial porta a l' Alcalde a reunions i al ple de les Corts\nHem vist a la premsa que l' alcalde de Tavernes fa fer ús del cotxe policial camuflat que té el consistori per acompanyar-lo al ple de Les Corts després de rebre la vicepresidenta de la Diputació. Jordi Juan va arribar a la Goleta al cotxe particular del seu secretari, però va marxar al vehicle policial.\nDurant la visita, va arribar fins al lloc un agent vestit de paisà amb el cotxe en qüestió. Un cop va acabar la visita, l'alcalde va ser acompanyat per l'agent al cotxe policial. Segons Juan, tenia una reunió amb el despatx d'advocats que porta la liquidació de la piscina i un ple en Les Corts i necessitava desplaçar-se amb urgència.\nL'alcalde va reconèixer que havia estat «acompanyat per poder arribar abans per ser un tema d'urgència». L'acompanyament no el va realitzar l'agent de segona activitat que habitualment ho fa, sinó que va ser un agent de servei vestit de paisà. Respecte a això, Juan ha indicat que d'aquesta manera es veu «que no tinc cap agent assignat, com alguns s'entesten a donar a entendre».\nPublicat per El diari de Tavernes a 09:03 3 comentaris:\nL' alcalde de Tavernes ignora les crítiques del PP i fa servir el cotxe oficial per viatjar a València\nHem vist a la premsa que l'alcalde de Tavernes de la Valldigna i diputat a les Corts per Compromís, Jordi Joan, es va desplaçar ahir fins a la ciutat de València amb el cotxe oficial adscrit a la Policia Local i que ha estat al centre de la polèmica en diverses ocasions perquè el PP local ha posat en dubte l'ús que Joan fa d'aquest vehicle i del funcionari que el condueix. A més, Juan va ser portat per un agent de paisà, un funcionari municipal, que va conduir fins a la capital.\nVa succeir després de la visita que la vicepresidenta de la Diputació de València, Maria Josep Amigó, va realitzar ahir a la platja de Tavernes per comprovar els danys que el temporal ha produït a la zona de la Goleta del litoral valler.\nEs dóna la circumstància que precisament ahir se celebrava a les Corts el ple en què es votava la nova llei de funció social de l'habitatge, un acte que s'emmarca en l'activitat parlamentària de Joan i que res té a veure amb la seva condició d'alcalde.\nPreguntat per aquest diari, va explicar que va utilitzar el cotxe perquè «necessitava arribar ràpid a València», ja que, segons ha dit, tenia concertada una reunió amb un advocat sobre la liquidació del contracte de la piscina i «posteriorment tenia el ple de les Corts» . El primer edil va indicar que «la visita d'Amigó em va ser informada d'avui per demà i el que no anava a fer era anar-me'n a València i no estar per rebre-la». Joan va insistir que «no utilitze normalment el cotxe oficial per anar al ple de les Corts» però que, en el cas d'ahir, «he tingut acumulació de treball i necessitava anar-me'n ràpid». Joan va titolar de «surrealista» que em tinguen en compte que utilitze el cotxe de forma puntual».\nAquest vehicle porta causant-li maldecaps a l'alcalde de Tavernes des que el va adquirir fa uns dos anys. Tot i que es va comprar per a la Policia Local, l'oposició l'acusa de utilitzar-lo per anar de Tavernes a València per atendre assumptes propis o de les Corts i d'utilitzar per a això a un funcionari municipal, en aquest cas un agent de la policia. A més, aquest va ser el mateix cotxe en què el mateix alcalde va ser multat quan tornava del polèmic viatge a Burgos del passat estiu.\nHUI DIVENDRES Dóna sang, dóna vida\nEtiquetes de comentaris: Dóna sang\nExaltació de les Falleres Majors de la Falla Passeig 2017\nAquest cap de setmana és el torn de la Falla Passeig. El dissabte per la nit, la fallera Estefania Gascón i Peiró junt al seu President Óscar Sansaloni i Martí, serà exaltada com a Fallera Major de la Falla Passeig per a l'any 2017.\nEl diumenge serà exaltada Fallera Major Infantil Amor Bononad i Ferrando que acompanyada del President infantil Oscar Sansaloni i Fenollar i de tots els fallerets i falleretes de la falla seran els màxims protagonistes de la vesprada.\nDes del Diari de Tavernes felicitem a tota la Comissió de la Falla Passeig i desitgem a tots els seus fallers i falleres que gaudesquen d'un gran cap de setmana faller.\nComarcal Valldigna gestionarà la ràdio de Tavernes en presentar una oferta a cost zero\nHem vist a la premsa que ja se sap quina empresa és la que gestionarà la ràdio municipal de Tavernes de la Valldigna després que ahir al migdia s'obriren els sobres amb les ofertes econòmiques i les millores a la licitació.\nL'empresa Comarcal Valldigna Ràdio, creada el mes passat, és la que ha presentat l'oferta econòmica més baixa i amb més millores, de manera que s'ha adjudicat la contracta. En concret, aquesta empresa ha presentat una oferta a cost zero per a l'Ajuntament i 7. 176 hores a l'any de control tècnic per a les associacions que vulguen fer programes, 7. 176 hores a l'any per oferir formació i 7. 176 hores a l'any per programes especials.\nT'ho Creus SL ha presentat la segona millor oferta econòmica amb 12.000 euros anuals, mentre que Luito MBM Import ha fixat 16.500 euros i Planejo Spain SL 16.540 euros. Aquestes tres empreses han ofert moltes menys hores de millores.\nAixí doncs, el mateix secretari del consistori va assenyalar que a falta de fer les fórmules per determinar l'adjudicació, quedava clar que la millor oferta era la d'Comarcal Valldigna Ràdio, administrada per Alejandro Blasco i Noelia Cristina Castaño. En uns dies es farà la publicació oficial de la concessió i començarà l'emissió de programes. L'adjudicatària proposa realitzar 19'6 hores al dia de suport tècnic durant tots els dies de l'any, i la mateixa quantitat d'hores en formació i programes especials.\nPublicat per El diari de Tavernes a 09:30 2 comentaris:\nProtesta de la banda de cornetes i tambors CIM la Valldigna davant el consistori\nHem vist a la premsa que la Banda CIM la Valldigna de cornetes i tambors es va concentrar la vesprada de dilluns davant les portes de la Casa de la Vila per deixar patent la seva protesta pel tracte que reben per part de l'ajuntament de Tavernes. Aquesta agrupació, que presideix Paco Castelló, va decidir reunir-se a la plaça Major uns minuts abans de la celebració del ple per tal de protestar i demanar uns locals on poder assajar i guardar els instruments. Castelló ha assenyalat a LAS PROVINCIAS que fa sis anys van formar la banda. «Comptem amb més de 40 xiquets i xiquetes, molts dels quals no poden pagar-se formar part de clubs esportius o entitats musicals pels costos que suposen. Però estem deixats de la mà de l'ajuntament ». Segons va dir, «no tenim un local on assajar, ni tan sols on deixar els instruments. Anem dos dies per setmana a assajar prop del riu i molts xiquets emmalalteixen per les condicions en les que hem de tocar. Volem una solució ja i que no seguesquen passant-nos sense donar-nos més raons ».\nPublicat per El diari de Tavernes a 09:30 Cap comentari:\nQueixa d'una veïna: perill al carrer peatonal\nUna veïna ens ha enviat aquestes fotos del carrer peatonal que hi ha al costat d'un parc infantil a la zona del vergeret.\n"Mireu l'estat dels claveguerams, estes reixes estan trencades des de fa molt de temps i suposen un gran perill per als xiquets, ja que més d'un ja ha tropessat. A més a més en ells s'acumula molta brutícia i no es netegen mai".\nConvocatòria ordinària de l'ajuntament en Ple\nVos informem que esta vesprada a les vuit hi ha ple. Però no vos podem adjuntar l'ordre del dia perquè la pàgina web de l'ajuntament de Tavernes no ens el facilita.\nEl temporal arrasa Tavernes\nEl temporal ha fet moltes destrosses a la platja. No és moment de lamentacions. És moment de treballar i sol·licitar ajudes a les administracions per tornar tot al seu estat normal i l'Ajuntament, en representació de tots, li correspon esta dificil tasca.\nEtiquetes de comentaris: Platja de la Goleta, Tavernes de la Valldigna, Temporal


El motorista mort en un accident a Àger és l'empresari Santi Llusera, de GLS Prefabricats | NacióLleida\nEl motorista mort en un accident a Àger és l'empresari Santi Llusera, de GLS Prefabricats\nLa víctima va sortir de la via a la C-12\nper NacióDigital, 3 de juny de 2019 a les 13:55 |\nEl motorista que va morir diumenge a la tarda en una sortida de via al quilòmetre 193 de la C-12 a Àger (La Noguera) és l'empresari Santi Llusera, de la companyia GLS Prefabricats. Els Mossos d'Esquadra van rebre l'avís a les 17.52 hores. Llusera va resultar ferit molt greu i va ser traslladat a l'Hospital Parc Taulí de Sabadell en un helicòpter del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM).\nAquest matí, però, s'ha comunicat al seva mort. Tenia 55 anys i era veí d'Alcoletge (el Segrià).\nEs van activar tres patrulles dels Mossos, una dotació dels Bombers i l'helicòpter i una ambulància del SEM. La carretera es va tallar momentàniament quan va aterrar l'helicòpter per evacuar el ferit.\nJa són 69 les persones que han mort en accidents a la xarxa viària interurbana aquest any. A més, en dos dies han mort tres motoristes: un a Osona, on es va incendiar la moto a causa de la topada; i dissabte el matí al Solsonès.\nSocietat, Segrià, Noguera, Àger, motorista, successos


Dos morts en un tiroteig a les portes d'una discoteca a Madrid\nUn policia jubilat mata un jove i després és abatut per un agent\nUn policia nacional jubilat morí ahir de matinada per tirs efectuats per un agent de policia després de ferir mortalment amb trets de revòlver un jove de 27 anys a la porta d'una discoteca, informà un portaveu de la Policia Nacional. L'extinent Florencio Dimas Salina, de 76 anys, que rebé un tir mortal a la femoral esquerra per part del policia, havia ocasionat la mort uns minuts abans a Rodolfo Charabe Gallego, de 27 anys, segons sembla vigilant de la discoteca i que va rebre dos tirs.\nEls fets començaren a les 01.55 hores a l'interior de la discoteca Versión Original, situada a la confluència dels carrers Sánchez Pacheco i Fernandez Oviedo i on, segons la font, alguna cosa hagué de passar, ja que el fill de l'extinent abandonà el local i hi tornà poc després en companyia del seu pare, que començà a disparar amb un revòlver a la porta del local.\nPoc després, arribà un vehicle camuflat de la Comissaria de Policia de Chamartín, la dotació del qual ordenar aturar-se a l'agressor, que tot i això continuà disparant. Un dels agents de la policia efectuà un tret a l'aire, i després va fer el tir que el ferí a la femoral i que li causà la mort.


Fòrum EV Professorat |authorSTREAM\nFòrum EV Professorat\nCEIP EL SITJAR "Escola Verda" Linyola V Fòrum Escoles Verdes Juneda, 16 març 2009\nEL CONSELL DE MEDI AMBIENT DEL SITJAR\nQui i com s’ha decidit El curs 2005-2006 encetàvem el nostre Projecte d’Innovació de Medi Ambient “Millorem el nostre entorn”. El professorat coordinador del projecte eren les mestres de parvulari i el seu alumnat, els dinamitzadors del projecte. L’objectiu del curs era la gestió de residus al centre. Una vegada realitzada la tasca de recollir i classificar els residus, saber-los reciclar al seu contenidor, pesar i anotar la quantitat de deixalles, fer les gràfiques de les dades..., a cada classe li calia pensar propostes per a reduir els residus. Cada classe, des de P3 fins Sisè, va elegir un/una representant per a portar aquestes propostes al que en varem dir el Consell de Medi Ambient.\nReduïm? 2005-2006 Projecte d'Innovació "Millorem el nostre entorn"\nPROFESSORAT COORDINADOR DE L’ACTIVITAT: Les mestres de Parvulari PROFESSORAT RESPONSABLE DE L’ACTIVITAT: Els tutors i tutores NIVELL EDUCATIU IMPLICAT: Educació Infantil i Primària OBJECTIUS DEL CURS: Adonar-nos dels tipus de residus que fem a l’escola. Saber-los reciclar al seu contenidor. Pensar propostes per a reduir els residus. Dur-les a la pràctica.\nL'eslògan de parvulari Els nens i les nenes del parvulari passem per totes les classes de primària, cantant el rap que ens hem inventat, per tal de fer reflexionar i motivar el treball que comencem! (a ritme de rap) T’HAS PARAT MAI A PENSAR EL MUNT DE RESIDUS QUE FEM A L’ESCOLA? CADA DIA QUAN ESMORZEM UN MUNT DE BRICS, TOTS PORTEM. BOSSES DE PLÀSTIC AMB EXCÉS, NO T’ENGANYIS, NO SERVEIXEN PER A RES. MASSA PAPER D’ALUMINI UTILITZEM, CONTAMINANT EL NOSTRE MEDI AMBIENT. Ei, TU, T’HO HAS PENSAT BÉ?\nRecollim i classifiquem Recollim i classifiquem les deixalles que fem durant tota la setmana. A cada caseta compartim les papereres.\nPesem les deixalles Cada curs pesa les deixalles que ha fet durant tota la setmana.\nAnotem les quantitats Cada aula anota el nombre de bosses i pes de cada tipus de residus que ha fet durant la setmana.\nLes apilem al pati Després de pesar-les les apilem i classifiquem al pati per a veure el volum de residus que hem fet tota l’escola.\nLes portem als contenidors Ja tenim totes les dades; ara portem la brossa als contenidors que hi ha prop de l’escola.\nFem les gràfiques Els nens i nenes del cicle superior, amb les dades recollides, fan les gràfiques amb el programa informàtic.\nPensem propostes Cada curs analitza els resultats de les gràfiques i pensa propostes per a reduir els residus.\nCada classe tria un/una representant, portadors de les propostes al Consell de Medi Ambient Els representants de cada curs\n1a. Reunió del Consell de Medi Ambient Es celebra la 1a. Reunió del Consell de Medi Ambient, formada per l’alumnat representant de tots els nivells i pel professorat coordinador.\nPer què ho fem? L’educació ambiental creiem que ha de ser un projecte col·lectiu que impliqui la participació de tota la comunitat educativa. En el nostre Consell hi participen: nens i nenes representants de tots els cursos (infantil i primària), mestres, mares i l’equip directiu i la participació de tots i totes implica: parlar i escoltar, aportar propostes, idees i opinions, prendre decisions, resoldre problemes,… Creiem que facilitant aquesta participació s’augmenta l’interès, la motivació i la responsabilitat.\nReunions del Consell de Medi Ambient\nReunions del Consell de Medi Ambient 27 octubre 2008\nReunions del Consell de Medi Ambient 15 desembre 2008\nQuè volem aconseguir? Facilitar la participació i implicació de tota la comunitat educativa en la presa de decisions en temes mediambientals. Coordinar totes les actuacions i activitats mediambientals que es duen a terme al centre. Aconseguir una gestió responsable i eficaç dels recursos, els residus i un compromís amb l’entorn. Avançar cap a la sostenibilitat, mitjançant actuacions concretes que requereixin una conscienciació prèvia per part de tota la comunitat educativa.\nOBSEQUI DE L’AMPA PER A TOTS ELS ALUMNES I MESTRES La bossa i la carmanyola\nCom ho hem fet? La dinàmica de treball: Equip coordinador: responsable del projecte (membre equip directiu) i mestres coordinadors de cicle. Consell de Medi Ambient: alumnes representants de cada classe, mestres coordinadors de cicle, tres mares, mare representant de l’AMPA, responsable del projecte. Grups-classe: infantil i primària. En una de les primeres sessions de tutoria del curs, els companys i companyes elegeixen un/una representant de cada classe. Actuen de dinamitzadors, informadors i enllaç entre el Consell i l’alumnat del seu curs.\nDINÀMICA DE TREBALL: Equip coordinador: Els mestres coordinadors de cicle. Responsable del projecte (equip directiu) Consell de Medi Ambient: Un alumne de cada grup-classe. Els mestres coordinadors de cicle. Cinc mares. Responsable del projecte. Grups – classe: infantil i primària\nQuan ho hem fet? La participació de les famílies ha anat augmentant a cada curs escolar. El primer Consell estava format per l’alumnat i pel professorat coordinador, el segon varem comptar amb la participació d’una mare delegada i a mesura que anàvem fent difusió del projecte i de les actuacions la participació de les famílies ha anat augmentat: actualment són quatre mares (delegades o voluntàries) i una mare de la Junta de l’AMPA. Les reunions són en horari escolar i hi ha una o dues reunions trimestrals.\nEl Consell de Medi Ambient 2005-2006\nEl Consell de Medi Ambient 2006-2007\nEl Consell de Medi Ambient 2007-2008\nEl Consell de Medi Ambient 2008-2009\nMaterials i recursos que hem fet servir Carpeta Verda: cada representat té una carpeta on va recollint convocatòries, actes, propostes i tota la documentació que aporta l’alumnat i el Consell. Aquesta carpeta va passant d’un curs escolar a l’altre amb el mateix grup. Punt Verd d’Informació: cartellera situada al vestíbul de l’escola. Recull notícies, activitats, propostes, campanyes... Informadors de medi ambient: en algunes activitats o campanyes, l’alumnat representant del Consell porten un distintiu d’informadors amb la tasca de fer difusió, dinamitzar, informar.\nLa carpeta verda\nConvocatòries reunions del Consell de MA\nActes reunions del Consell de MA\nPUNT VERD d'informació\nEls informadors del pati Durant la setmana del 2 al 9 de novembre els alumnes representants del medi ambient informaran i vigilaran a l’hora del pati el reciclatge de residus amb l’esmorzar. Portaran penjat un distintiu.\nCom ho avaluem? La molt bona motivació, interès i entusiasme que mostren tan l’alumnat com les famílies participant en el Consell són un bon indicador per a fer-ne una avaluació positiva. Així com també, avaluem positivament les propostes de millora i bones pràctiques que anem portant a terme curs rere curs. A final de curs es fa una avaluació i valoració de totes les actuacions i activitats del curs a nivell de cicle i a la memòria anual.\nPensem bones pràctiques per a reduir l'ús del paper!\nApliquem les bones pràctiques en l'ús del paper\nPensem bones pràctiques per a l'estalvi d'energia a l'escola\nCom ho hem compartit i difós? Dins del centre es comparteix i difon les tasques del Consell mitjançant la cartellera verda i la carpeta verda. La difusió a les famílies i al poble de les activitats que fem a l’escola i de diferents notícies d’actualitat sobre el medi ambient es fa mitjançant els fulls informatius mensuals, la revista escolar, la revista del poble, la pàgina web i actualment amb la pàgina d’Escola Verda del bloc de l’escola.\nElaboració del pòster sobre el consum d'aigua a l'escola\nEl pòster sobre el consum d'aigua a l'escola (primària)\nAportacions al Consell MA sobre l'ús i l'estalvi d'aigua Propostes de millora Les aixetes amb polsador de tancament temporitzat van bé perquè així mai queden aixetes obertes, però alhora gasten molta aigua: cal preguntar si es poden graduar. El dia que s’espatllin les aixetes comprar-les amb sensor de moviment. Aprofitar el raig de l’aixeta anant a beure per taules i bevent un nen darrera l’altre. Posar vasos o gerres a les classes per aprofitar tota l’aigua que surt de l’aixeta. No jugar amb l’aigua. Es podria disminuir l’aigua de les cisternes del wàter, posant per exemple una botella. Tancar l’aixeta mentre ens rentem les dents o ens ensabonem les mans. Millor dutxar-se que banyar-se Es podria recollir l’aigua de la pluja i utilitzar-la per regar les plantes. Posar el reg gota a gota i un temporitzador per a regar els arbres del pati.\nDifusió a la comunitat educativa full informatiu mensual\nDifusió a la comunitat educativa Revista local: Barret Picat\nBloc de l'escola: pàgina Escola Verda\nValoració Els nens i les nenes mostren molt interès i s’ha aconseguit un desenvolupament positiu d’hàbits, actituds, valors i destreses. Sembla que s’ha creat un ambient positiu en la comunitat educativa envers els temes mediambientals. També ha estat força efectiva la transmissió dels aprenentatges de l’alumnat a casa, sembla que anem avançant i aconseguint la conscienciació de les famílies. La valoració és positiva: hi ha bona motivació, sensibilitat, responsabilitat i participació de l’alumnat, i de tots en general.\nSom Escola Verda!!!\nCEIP EL SITJAR – 16 març de 2009\nFòrum EV Alumnat


«El català necessita parlants activistes, una situació que no viuen altres llengües»\ndijous, 18 de octubre de 2018 20:04h\nLa Plataforma per la Llengua ha alertat del descens de 300.000 parlants habituals de català en deu anys a Catalunya, encara que ha pujat un 5% el nombre de joves que ho tenen com a habitual, han explicat aquest divendres el president i la directora de l'entitat, Òscar Escuder i Neus Mestres.\nEn roda de premsa per presentar l'InformeCat 2018, amb 50 dades que radiografien la situació del català, han dit que 2.584.900 persones majors de 15 anys tenien el català com a llengua habitual el 2003, xifra que el 2013 (darrer any amb dades oficials) va baixar a 2.269.600, mentre que el castellà a Catalunya en el mateix període va créixer de 2.650.300 parlants habituals a 3.172.600.\nPreguntats per si això pot provocar una substitució lingüística, han afirmat que aquest mateix perill existeix des de fa més de 300 anys, i que el català necessita parlants activistes, una situació que no viuen altres llengües, malgrat tenir 10 milions de parlants.\nMestres ha dit que l'ús social del català depèn dels parlants i de les polítiques de les administracions per promocionar-ho: «No és suficient aprendre català. Ho hem de parlar tots i amb tots», davant xifres que assenyalen que un 70% de persones de Catalunya i les Balears que saben català canvien de llengua quan li parlen castellà.\nHan assegurat que aquest descens de parlants en català, tant en termes absoluts com a relatius, podria compensar-se per que els joves saben més català que les generacions anteriors i que aquestes compten amb una proporció més alta de parlants habituals de català. Entre el 2008 i 2013 va pujar 5 punts percentuals el nombre de joves de 15 a 29 anys amb el català com a llengua habitual (del 31,5% al 36,4%), encara que encara lluny del 42,2% que hi havia en 2003; i és un 5,5% més alta que la generació d'entre 30 i 44 anys.\nEscuder ha destacat la «dada esperançadora» que un 56% dels fills d'immigrants a Catalunya parlen català amb els seus fills (en ocasions, combinat amb la llengua personal pròpia), malgrat que la majoria no havia parlat català amb els pares.\nLes caixes d'estalvi i el català\nUna Altra dada de l'InformeCat és que la desaparició de les caixes d'estalvi ha fet descendir l'ús del català als bancs, baixant 9 punts a les Balears (del 46% al 36,7%) i gairebé 12 a Catalunya (del 53,8% al 42,2%), impulsant una castellanització en les dinàmiques internes.\nEscuder ha remarcat que els àmbits en què el català continua amb més problemes són el cinema i la justícia, però que viu millor situació a les noves tecnologies i els videojocs, i ha celebrat que la Comunitat Valenciana recuperi la radiotelevisió pública.\nMestres ha remarcat que a escala institucional queda molt per fer per al reconeixement del català, i Escuder ha esgrimit que menys del 2% de places de funcionaris estatals tenen el català com a mèrit, la impossibilitat de fer alguns tràmits administratius en català, i que l'1,6% de webs d'organismes de l'Estat té versió en català.\nArticle 155 i l'escola\nSobre si l'aplicació de l'article 155 ha tengut un major impacte sobre el català, Mestres ha assegurat que hi ha hagut atacs més directes en els discursos polítics, mentre que Escuder ha dit que ha permès a «part de l'Estat treure's la careta» amb el català.\nEscuder ha lamentat que l'escola catalana estigui «sota sospita» per tenir el català com a llengua vehicular, i ha defensat la immersió com l'únic model educatiu de territorias amb llengües cooficials que garanteix el domini de les dues llengües.


Els nostres residus, la nostra responsabilitat - Monogràfics - Més informació - e-notícies\nMonogràfics · 29 de Desembre de 2011. 17:53h.\nCatalunya va generar el 2010 més de quatre tones de residus\nL'Agència de Residus de Catalunya ha posat en marxa un nou enfocament de la campanya institucional per a una gestió sostenible dels residus. Es tracta de plantejar nous objectius i nous arguments per arribar més lluny, plantejant una visió més àmplia i real de la generació de residus. La base és que els nostres residus són la nostra responsabilitat. L'agència, com a empresa pública adscrita al Departament de Territori i Sostenibilitat, és l'ens encarregat d'aconseguir una gestió sostenible dels residus a Catalunya.\nLa campanya, i el seu nou enfocament, respon al fet que l'agència també també té encomanada la tasca de sensibilització per fomentar la prevenció i la recollida selectiva i valorització de residus (paper-cartró, vidre, envasos-plàstics, llaunes, brics, matèria orgànica, residus d'aparells elèctrics i electrònics -en endavant RAEE- i piles i acumuladors), a través de convenis específics amb els sistemes integrats de gestió de residus (SIGs).\nCal tenir en compte que el context econòmic actual obliga a prendre consciència que hem de reduir la quantitat de residus que generem i que els hem de separar cada cop millor. No podem barrejar els residus, ja que no fer-ho de forma adequada comporta una despesa econòmica molt important.\nLa dada fonamental és que actualment, cadascú de nosaltres genera una mitjana de 1,5 kg de residus cada dia. Bona part de la societat ja té interioritzats els hàbits de prevenció i reciclatge, però cal continuar estimulant aquests comportaments amb campanyes de comunicació i participació. Per això, és imprescindible unificar esforços, consensos i complicitats entre la iniciativa pública i privada. Aquesta és la raó que el finançament d'aquesta campanya és a càrrec dels SIGs, que són les entitats responsables d'assegurar que els productes que es posen al mercat per part dels fabricants, es reciclen al final de la seva vida útil. En definitiva, és l'aplicació del principi de la responsabilitat dels productors de residus.\nL'agència, com a empresa pública adscrita al Departament de Territori i Sostenibilitat, és l'ens encarregat d'aconseguir una gestió sostenible dels residus a Catalunya.\nUna campanya de caràcter informatiu\nLa nova campanya sobre recollida selectiva i prevenció de residus és de caràcter informatiu, i té l'objectiu de donar a conèixer de forma entenedora i propera quina és la quantitat de residus que generem els ciutadans al dia, a la setmana, al mes, per famílies i per persona. D'aquesta manera, de forma molt visual, prendrem consciència de la gran quantitat de residus que generem, i de la necessitat de separar-los correctament i dipositar-los al contenidor o sistema de recollida corresponent. A més, també es donen consells pràctics de prevenció, perquè aprenguem a reduir els residus que tots plegats generem.\nEl marc general d'aquesta nova campanya és una crida a la responsabilitat de tots cap als nostres residus, i vol transmetre els valors de l'estalvi. És per això que també s'ha treballat l'aspecte més participatiu de la campanya, a través d'una web, El calculador de residus, una eina que permet, a través d'un breu qüestionari, conèixer quants residus genera una persona concreta al dia, i posteriorment , conèixer també si els gestiona correctament. Així mateix, i en el mateix sentit, s'ha cregut necessari desenvolupar la web Vull reciclar, una eina de difusió senzilla i comprensible sobre la recollida selectiva i la prevenció, que ajudarà a resoldre els dubtes que es troba el ciutadà quan es planteja fer recollida selectiva a casa, i que respon als dubtes més quotidians d' "Això, on va?", o "Què faig amb aquest residu?".\n"Els nostres residus, la nostra responsabilitat" és l'eslògan de la campanya, que fa una crida als ciutadans a través d'una reflexió individual. El missatge és que cadascú de nosaltres som responsables del nostre comportament diari amb la defensa del medi ambient, i la nostra posició individual davant els reptes ambientals del planeta és clau.\nD'aquesta manera, es vol apel·lar, a través de la campanya, a la responsabilitat del ciutadà, tant individual com col·lectiva, i també aconseguir un canvi d'actituds, amb l'objectiu que tots siguin conscients que el millor per al medi ambient i per l'economia de'ell mateix és generar menys residus. Si fem una compra responsable, generarem menys residus i serà menor el cost dels tractaments finalistes. En conseqüència, estalviem diners\nS'han triat les dates de Nadal per fer el llançament d'aquesta campanya perquè és l'època de l'any en què solen generar més residus, i per això hi ha al · lusions gràfiques molt concretes a l'època en què ens trobem.\nComprar amb responsabilitat\nEn el context actual, cal assumir i exigir responsabilitats. Si comprem amb responsabilitat, si evitem embalatges innecessaris, separant cada fracció de residus i la dipositem al contenidor o sistema de recollida corresponent, si exhaurim la vida útil dels aparells elèctrics i electrònics i quan calgui llençar-los es porten a la deixalleria o la botiga on comprem el nou, el nostre impacte serà molt menor i a més, estalviarem diners en el tractament dels nostres residus. Els residus són una realitat davant la qual no podem tancar els ulls, i per això, els nostres residus són la nostra responsabilitat.\nLa societat actual es caracteritza per la gran quantitat de residus que produeix i per la gran quantitat de recursos que destina a recollir-los i tractar-los, i tant els residus com els recursos augmenten anualment. Els canvis en els hàbits de compra, l'accés a una varietat de béns de tot el món cada vegada més àmplia, o l'ús generalitzat de productes d'usar i llençar, són factors que han modificat el nostre comportament a l'hora de consumir i que expliquen aquest augment.\nTanmateix, tenir més qualitat de vida no implica necessàriament generar més residus. És possible consumir productes més baixos en residus que no afecten la nostra comoditat i que, a més, ens permeten estalviar diners. Només cal un petit canvi de mentalitat a l'hora d'omplir la cistella.\nTenir en compte, quan comprem, la quantitat de residu que hi ha en cada producte és una bona manera de prevenir. Fomentar el consum immaterial -com, per exemple, regalar temps lliure o unes entrades de teatre-, una altra. A la llar es prenen la majoria de les decisions referents als hàbits de consum, els quals tenen una relació directa amb la producció de residus. Per això, qualsevol decisió que es prengui i que es faci extensiva a tots els habitatges pot tenir una gran repercussió en el volum final de residus. Només cal una mica de voluntat, unes dosis de compromís i coneixement suficient sobre quins hàbits podem canviar i quins avantatges individuals i col·lectives ens portaran a generar menys residus i a un estalvi econòmic.\nConsells pràctics per a un correcte reciclatge\nRespecte d'això, es poden tenir en compte alguns consells pràctics:\n- Comprar productes en envasos grans o familiars (sabons, xampús, gels, sucs), perquè la quantitat de residu per quantitat de producte és inferior. Consumir envasos grans de sucs en lloc de petits pot suposar un estalvi de fins a 6 kg de residus per llar l'any, i uns 100 euros anuals. En el cas dels envasos grans de xampú, s'estalvien fins a 650 grams anuals de residus per llar, i uns 90 euros anuals.\n- Utilitzar, quan sigui possible, la versió reutilitzable o recarregable de determinats productes: bosses de compra, piles, bolquers, copes menstruals, bolígrafs o tòners, per exemple.\n- Optar per productes en envasos que es puguin retornar o reutilitzar diverses vegades, com ampolles de vidre.\n- Allargar la vida útil de tots els béns que consumim: reparar en lloc de llençar.\n- Afavorir els mercats de segona mà i d'intercanvi: roba, mobles o llibres.\n- Triar els punts de venda que ofereixen la venda a granel.\n- Comprar la fruita i hortalisses a granel portant la cistella o la borsa des de casa.\n- Comprar el peix, la carn i els embotits portant la carmanyola de casa.\n- Reduir el consum d'aliments frescos envasats en safates o embolcalls d'un sol ús. La diferència entre comprar els aliments envasats en safates i comprar-los a granel pot reduir els residus anuals d'una llar en 43 kg, i representar un estalvi d'uns 144 euros anuals.\n- Comprar productes en envasos que siguin fàcils de reciclar, com el vidre o el cartró.\n- Comprar productes fabricats amb peces reciclables. Consumir productes reciclats, com el paper higiènic o alguns consumibles d'oficina, pot suposar un estalvi econòmic de fins el 10% respecte els seus equivalents verges, i un estalvi evident de recursos naturals.\n- Separar els residus de manera selectiva: vidre, paper i cartró, envasos i matèria orgànica (usant bossa compostable).\n- Portar a la deixalleria els residus que no es poden llençar als contenidors de recollida selectiva, com els residus d'aparells elèctrics i electrònics.\n- Portar les piles gastades a la deixalleria en la recollida o el punt de venda quan comprem de noves.\nDades sobre la producció de residus\nD'altra banda, segons les últimes dades estadístiques oficials de residus municipals corresponents a l'any 2010, a Catalunya es van generar un total de 4.192.190 tones, que equival a una ràtio d'1, 53 kg / hab / dia. Respecte a les dades de l'any 2009, es manté la tendència a l'estabilització, ja que la ràtio va ser llavors d'1, 54 kg / hab / dia. D'acord amb aquestes dades, és possible assolir l'objectiu de prevenció del programa de gestió residus municipals, que preveu una reducció de la ràtio del 10% respecte dels valors de l'any 2006, que se situaven en 1,64 kg / hab / dia , i que al 2012 s'han de situar en 1,47 kg / hab / dia.\nPel que fa a la recollida selectiva total, l'any 2010 es van recollir un total de 1.700.900 tones de residus de forma diferenciada. Això suposa un increment del 8% respecte l'any 2009, en què es van recollir un total d'1.575.716 tones. Expressat en percentatge, l'índex de recollida selectiva se situa en 40,57% del total de residus generats (37,53% l'any 2009), i per tant, la tendència de la recollida selectiva de residus segueix a l'alça.\nAquests valors corresponen al que s'anomena recollida selectiva bruta, que engloba tots aquells residus recollits mitjançant els sistemes que disposen els municipis per a la recollida selectiva. Inclou, per tant, els impropis, és a dir, aquells residus que trobem a cadascun dels sistemes de recollida però que no corresponen a la fracció principal demanada.\nPer fraccions, la recollida selectiva de la matèria orgànica (restes de menjar i restes vegetals de petites dimensions) s'ha incrementat un 20,3% respecte de l'any anterior, i és la fracció que ha experimentat un creixement més elevat. Al 2010 s'han recollit 410.011 tones de matèria orgànica, i aquesta recollida selectiva estava desplegada en un total de 703 municipis a finals de l'any 2010.\nPel que fa a la recollida selectiva del paper i cartró, s'han recollit 454.889 tones, cosa que suposa un augment del 6,29% respecte al'any 2009. En el cas del vidre, la quantitat total recollida en l'any 2010 és de 187.038 tones, el que suposa una lleugera disminució, en concret del 2,41%, respecte de l'any anterior. Pel que fa als envasos lleugers (plàstics, llaunes i brics), s'han recollit 136.602 tones, i s'ha incrementat un 7,03% respecte de l'any 2009.\nEn la resta de fraccions recollides selectivament, en l'exercici 2010 per primer cop s'ha indicat de forma diferenciada la recollida selectiva de residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE), ja que és una fracció creixent, a la qual s'aplica el principi de la responsabilitat del productor a través dels sistemes integrats de gestió. Aquests residus engloben fraccions com neveres, fluorescents, màquines de rentar, ordinadors, impressores o petits electrodomèstics, la recollida de les quals es pot efectuar a través de les deixalleries, o bé per circuits de retorn a la botiga en comprar un aparell nou. La recollida selectiva ha suposat un total de 19.728 tones, amb un increment del 65,32% respecte dels valors del 2009.\nSobre la resta de residus aportats a les deixalleries (residus especials en petites quantitats, runes d'obra menor, ferralla, oli vegetal, oli mineral, etc.), al 2010 s'han rebut un total de 175.980 tones en aquestes instal·lacions, cosa que representa un increment del 11,34% respecte del 2009.\nA nivell territorial, la comarca amb l'índex de recollida selectiva bruta total més alt de Catalunya és Osona, que se situa en 55,10% (gairebé 15 punts per sobre de la ràtio mitjana de Catalunya), mentre que en darrer terme hi ha la comarca de l'Anoia, amb una recollida selectiva bruta total del 19,67%.\nBarcelona, la ciutat de les persones


Darrera actualització: 04 agost 2021\n\_ Una actuació de més de 169.000 euros, que ha millorat l’accessibilitat del centre\n\_ Aquestes obres beneficiaran els 175 alumnes del centre i els del futur\nEl conseller d’Educació i Formació Professional, Martí March, acompanyat del gerent de l’IBISEC, Miquel Coll, ha visitat avui les obres de millora del CEIP El Terreno, de Palma. Es tracta d’un projecte que ha millorat l’accessibilitat del centre amb la supressió de barreres arquitectòniques. Els han acompanyat l’arquitecte de l’IBISEC responsable del projecte, Tòfol Salas, i la directora del centre, Maria Isabel Seguí.\nAquesta obra és una de les actuacions previstes en el Pla d’Infraestructures Educatives 2016-2023 (PIE 2016-2023), que beneficiarà els 175 alumnes del centre i els del futur.\nProjecte de millora del CEIP El Terreno de més de 169 mil euros\nAmb un pressupost de 169.024 euros, aquesta actuació ha suposat importants actuacions al CEIP El Terreno per donar compliment a la normativa d’accessibilitat, de supressió de barreres arquitectòniques i de protecció contra incendis del centre.\n― Construcció de tres rampes: la del carrer de Robert Graves s’ha fet aferrada a la façana per a no envair l’espai públic, una vegada s’ha eliminat el banc existent i se n’ha modificat la serralleria. La segona, al carrer de Georges Bernanos, s’ha fet paral·lela al mur de tancament juntament a un mur de contenció d’escassa alçada. La tercera permet accedir a l’espai multiusos del centre (gimnàs).\n― Construcció d’un nou ascensor de quatre aturades.\n― Conversió d’un magatzem en un nou bany accessible a la segona planta, a sobre una columna de banys.\nCal recordar que és la segona actuació de millora que es fa recentment al centre. La passada legislatura es va realitzar una actuació d’adequació dels espais existents per donar més amplitud al centre ―amb la reconversió de l’antiga casa del conserge en un aula polivalent i dos despatxos, a més d’habilitar un accés independent pel pati a cada una de les tres dependències― per un import de més de 109.000 euros.\nL’any 2021 es preveu una inversió de 25 milions d’euros per a la millora d’infraestructures educatives. Cal esmentar que des de setembre de 2015 s’hauran invertit aproximadament 90 milions d’euros, la qual cosa suposa 1.500 actuacions i al 94 % dels centres educatius de les Illes Balears.


Fermín Cacho renúncia a participar en els pròxims Jocs Olímpics de Sydney | Atletisme Català\nInici General Fermín Cacho renúncia a participar en els pròxims Jocs Olímpics de Sydney\nFermín Cacho renúncia a participar en els pròxims Jocs Olímpics de Sydney\nEl millor atleta espanyol del mig fons de tots els temps, Fermin Cacho, no participarà en els pròxims Jocs Olímpics de Sydney. Desafortunadament el sorià es perdrà la que podria haver estat la seva tercera cita olímpica i que podria haver posat l´agulla d´or a una carrera plena d´èxits, ja que Cacho és l´únic atleta del Món que ha estat en totes les finals de la dècada dels 90, tant en Mundials, Europeus com Jocs Olímpics. Cacho i més concretament els seus problemes en el tendó d´aquil·les i les a penes tres setmanes que queden per Sydney han impossibilitat que l´atleta sorià afronti amb garanties la cita olímpica. El medalla d´or a Barcelona´92 i medalla de plata a Atlanta´96 ha anunciat aquesta tarda la seva decisió després que ahir hagués participat en la segona sèrie dels 1.500 metres dels 80 Campionats d´Espanya d´Atletisme, celebrats a l´estadi Olímpic de Montjuïc, el mateix escenari que el va llançar a la fama de l´atletisme. Amb la renúncia, el comitè tècnic de la Federació Espanyola d´Atletisme haurà d´elegir al tercer component de l´equip de 1.500 que participarà a Sydney. José Antonio Redolat i Francisco Higuero es jugaran la plaça que deixa Cacho. Tant Redolat com Higuero posseeixen mínima A per acudir a Sydney. Tal com ha apuntat el president de la Real Federació d´Atletisme, José María Odriozola, Cacho ha estat el que ha pres la decisió de no acudir a Sydney.


L'Exposició - Colla Jove de l'Hospitalet\nIntroducció— 5 Min llegir\nCoincidint amb el 20è aniversari de la Jove, hem volgut repassar el que ha sigut la trajectòria de la Colla i dels esforços per fer conèixer la nostra passió a la ciutat. En aquesta exposició interactiva hi trobareu la nostra història narrada des del punt de vista de molta de la gent que en forma part, així com molts detalls del món casteller. Desitjo que la gaudiu tant com nosaltres hem gaudit preparant-la.\nPer acabar, ens agradaria agrair a l’alcaldessa de l’Hospitalet, la Sra. Núria Marín i la Sra. Maria Ángeles Sariñena, regidora de cultura, la seva implicació en aquest projecte i en el suport decidit cap a la Jove. També volem agrair a l’Ajuntament de l’Hospitalet, la Diputació de Barcelona i la Generalitat de Catalunya el suport a l’entitat durant tot aquests anys.\nEns agradaria agrair a l’alcaldessa de l’Hospitalet, la Sra. Núria Marín i la Sra. Maria Ángeles Sariñena, regidora de cultura, la seva implicació en aquest projecte i en el suport decidit cap a la Jove. També volem agrair a l’Ajuntament de l’Hospitalet, la Diputació de Barcelona i la Generalitat de Catalunya el suport a l’entitat durant tot aquests anys.


‘L’univers divers’, el primer llibre de l’IRBLleida per visibilitzar i conscienciar sobre les malalties minoritàries | Servei Educatiu del Baix Llobregat V\nL’univers divers’ és el primer llibre editat per l’Institut de Recerca Biomèdica de Lleida Fundació Dr. Pifarré (IRBLleida) per visibilitzar, conscienciar i canviar la mirada davant del món de les malalties minoritàries. Els beneficis obtinguts per la venda del llibre, que ja es pot comprar a les llibreries i també físicament a l’IRBLleida per 10€, es destinaran a la recerca en malalties minoritàries realitzada per personal investigador de l’IRBLleida.\nL’autora de l’obra és mestra i logopeda de Tàrrega, Alba Bellart Castellví. Bellart és mare d’una filla amb una malaltia minoritària i amb inquietuds per trobar millors respostes per aquest tipus de malalties.\nEl llibre, que està adreçat a nens i nenes dels cicles mitjà i superior d’Educació primària, explica que els alumnes d’una escola de primària celebren Sant Jordi i fan un concurs literari dedicat a les malalties rares o infreqüents. Cada curs, des de primer fins a sisè, elabora un conte diferent, però amb un denominador comú, ja que tots els i les protagonistes tenen una malaltia d’aquest tipus. Les il·lustracions del llibre són una obra de la filla de l’autora, Núria Usón Bellart.\nBellart proposa combinar la lectura amb el treball d’aquests tres objectius:\n– Visibilitzar i normalitzar les malalties rares en la infància.\n– Fer un treball emocional de com poder afrontar millor una malaltia crònica (malalties minoritàries o d’altres com el càncer infantil, diabetis…).\n– Promoure més la recerca mèdica en aquest tipus de patologies, essent beneficiós que la investigació també es pogués realitzar en un centre de proximitat (Institut de Recerca Biomèdica de Lleida)


enquesta pew research center | All you need is Biology\nArxiu d'etiquetes: enquesta pew research center\nEl 54% de la població mundial considera el canvi climàtic un problema molt greu\nEl canvi climàtic (millor anomenat canvi global ja que no només afecta el clima) és un tema molt viu aquests dies. El motiu és que el dia 30 de novembre va començar a París la Cimera del Clima (el COP21), en la qual s’han reunit més de 190 nacions, i va finalitzar el dia 11 de desembre. Aquí, en lloc de parlar de l’evolució del clima i dels seus possibles efectes (segur que hi ha un munt de llocs on trobar aquesta informació), revelarem els resultats d’una enquesta realitzada pel Pew Research Center sobre l’opinió de la població mundial sobre el canvi global.\nL’enquesta va tenir lloc entre el 25 de març i el 27 de maig de 2015. La van contestar 45.535 persones de 40 països de tot el món.\nLa majoria de la gent enquestada de les 40 nacions considera que el canvi climàtic és un problema seriós. En concret, el 54% considera que és un problema molt seriós. Amèrica Llatina (sobretot Brasil, Xile i Perú) i Àfrica (principalment Burkina Faso, Uganda i Ghana) estan fins i tot més preocupats que la mitjana global. Tot i això, el 85% diu que el canvi climàtic és un problema seriós en algun grau (molt seriós o seriós).\nA més, el 51% sosté que aquest problema mundial ja està afectant a la gent ara (és a Amèrica Llatina, Europa i Àfrica on estan més preocupats en aquest cas) i un altre 40% estan molt preocupats de que el canvi climàtic els afecti personalment en el futur (especialment a Amèrica Llatina).\nPercentatge de gent molt preocupada de que el canvi climàtic el pugui afectar personalment en el futur (Foto: Pew Research Center, 2015).\nEl que crida l’atenció és el fet que els Estats Units i la Xina, els dos països del món que produeixen més diòxid de carboni, estan entre els menys preocupats. Generalment, la gent dels països que més carboni produeixen per càpita estan menys preocupats pel problema.\nQUINES SÓN LES GRANS PORS?\nEn general, el 44% de la gent que ha respost considera que la sequera és la principal preocupació, de fet, és la principal por en totes les regions; seguit de la meteorologia extrema (com les inundacions o els temporals intensos, 25%), la calor extrema (14%) i l’augment del nivell del mar (6%).\nLa sequera és la preocupació principal en totes les nacions enquestades (Foto: Weather Wiz Kids).\nAmèrica Llatina, Àfrica i Estats Units estan més preocupats per la sequera que la mitjana mundial, mentre que Àsia/Pacífic i Europa sobrepassen la mitjana pel que fa a la meteorologia extrema.\nMitjanes regionals per a les principals preocupacions del canvi climàtic (Foto: Pew Research Center, 2015).\nHA CANVIAT LA PERCEPCIÓ EN EL TIEMPS?\nEn general, hi ha hagut un petit increment en la percepció que el canvi climàtic és un problema molt seriós. Mentre que el 2010 el 47% ho consideraven com a tal, el 2015 s’ha incrementat fins al 49%.\nTot i això, en alguns països la percepció ha canviat. En algunes economies clau, com Turquia (reducció del 37%), la Xina (-23%), Corea del Sud (-20%) o el Japó (-13%); el nombre de persones que pensa que el canvi global és un problema molt seriós s’ha reduït. D’altra banda, a Nigèria (un augment del 18%), a França (+ 10%) i els Estats Units (+ 8%) la preocupació és ara més alta.\nQUÈ S’HAURIA DE FER PER SOLUCIONAR-HO?\nEn 39 dels 40 països (a excepció del Pakistan), la gent considera que els seus països haurien de fer alguna cosa per lluitar en contra del problema. En concret, el 78% de la gent enquestada dóna suport a que els seus països haurien de limitar les emissions de gasos d’efecte hivernacle, especialment a Europa (una mitjana del 87%) i Amèrica Llatina (83%).\nPerò això no seria suficient. El 67% considera que la gent hauria de modificar el seu estil de vida (sobretot els llatinoamericans i els europeus), mentre que un 22% confia que amb la tecnologia seria suficient per resoldre el problema. Probablement, la combinació de tots dos seria la solució.\nQuins països haurien de fer més? El 54% creu que els països rics, responsables de la major part dels gasos d’efecte hivernacle, haurien de fer més esforços que els que estan en vies de desenvolupament; mentre que el 38% considera que els països en vies de desenvolupament haurien de fer el mateix esforç ja que seran els que més en produiran en el futur.\nImatge principal: CBS News\namenaces canvi climàticamenaces canvi globalcanvi climàticcanvi globalCOP21enquesta canvi climàticenquesta pew research centerescalfament globalpercepció canvi globalpew research center


Formula 1 Budapest. Juliol de 2014\nLa valentia d'Alonso li permet sumar un meritori podi a Hongria\nFORMULA 1 BUDAPEST: JULIO 2014\nL'espanyol va ser líder fins a les últimes voltes després d'apostar per les gomes toves més de 30 voltes\nMADRID, 27 juliol 2014\nEl pilot australià Daniel Ricciardo (Red Bull) es va dur aquest diumenge el triomf al Gran Premi d'Hongria, onzena prova del Campionat del Món de Fórmula 1 que es va celebrar aquest diumenge al circuit de Hungaroring, després d'imposar l'espanyol Fernando Alonso (Ferrari ) i l'anglès Lewis Hamilton (Mercedes), amb els que va viure un apassionant duel final en un cita caòtica en el seu inici.\nD'aquesta manera, l'australià continua sent l'únic pilot capaç de fer front a l'hegemonia dels Mercedes al campionat. Al costat de l'aconseguida al Gran Premi del Canadà, Ricciardo suma la segona victòria de la temporada, el que li permet consolidar-se en la tercera plaça de la classificació general amb 131 punts.\nNo ho va tenir fàcil el jove pilot de Red Bull per aconseguir la victòria a Hongria, on Alonso va tornar a tenir protagonisme per aconseguir el segon podi de l'any després del tercer lloc de la Xina després d'una valenta aposta amb els pneumàtics.\nDesprés d'un inici caòtic en què el 'safety car' haver de sortir a la pista després de diversos accidents per culpa d'una pista molt relliscosa, l'asturià va liderar des de la volta 28 i va apostar per fiar-ho tot a la durabilitat de les gomes toves, que respondre d'una forma efectiva per mantenir amb serioses opcions.\nJa en l'últim tram de carrera, només Alonso, Hamilton i Ricciardo aguantar en els primers llocs, iniciant les hostilitats per creuar la línia en primera posició. Amb una estratègia més arriscada i els pneumàtics molt desgastats, l'asturià es va quedar indefens davant el'RB10 'i la' fletxa platejada '.\nTot i això, l'espanyol va serrar les dents i va començar a defensar la posició davant Hamilton, que no aconseguia trobar un forat per avançar i que alhora es defensava davant un Ricciardo amb pneumàtics nous. A falta de tres voltes per al final, l'australià va saber trobar un forat i va aconseguir avançar als seus rivals per marxar a la primera posició a per la victòria, mentre que el d'Oviedo aconseguia assegurar el segon lloc.\nPer darrere, Nico Rosberg (Mercedes) es va acostar perillosament als llocs del podi, però li van faltar voltes en un Gran Premi que no li va ser favorable i on novament va viure la polèmica amb el seu company d'equip, que va ser reticent a deixar passar tot i que des del seu 'box' s'ho van sol • licitar.\nHAMILTON REMUNTA I ACABA PER DAVANT ROSBERG\nDe totes maneres, el britànic va tenir un inici de cursa molt complicat. Després de sortir des del 'pit lane' després d'una classificació en la qual se li va incendiar el motor, el campió del món de 2008 es va xocar contra el mur a la primera volta de la prova, encara que va poder continuar sense cap problema.\nNo obstant això, la contínua aparició del 'Safety Car' a l'asfalt va fer que el de Mercedes pogués escalar posicions i ficar-se entre els cinc primers. D'aquesta manera, Hamilton va aconseguir col • locar per davant del seu company d'equip a falta de 20 voltes per a la conclusió, tenint guanyada la posició gràcies a una estratègia que li permetia continuar sense parar fins al final de la cursa.\nFinalment, els pneumàtics nous amb què comptava Rosberg a la part final de la prova va fer que la distància entre tots dos pilots es reduís a menys d'un segon a falta de dues voltes per al final, encara que el segon classificat de la general va saber defensar la seva posició per acabar al podi i retallar l'avantatge amb l'alemany de cara al campionat del Món a onze punts, mentre que Ricciardo va afermar la seva tercera plaça (135) i Fernando Alonso (115).\nL'espanyol va tornar a treure gran partit al seu 'F14 T' i, a efectes de la classificació, es va veure afavorit pels errors dels seus rivals, entre ells el tetracampió del món Sebastian Vettel, amb el qual va viure el seu tercer duel consecutiu a la sortida. El germànic va fer una virolla i va perdre posicions, finalitzant setè i una vegada més superat pel seu company d'equip. Ara, després d'una aturada de gairebé un mes a causa de les vacances, el 'gran circ' tornarà el 24 d'agost a Bèlgica, en el mític traçat de Spa.


anemdeviatge: St. Elena i Parc Natural Monteverde\n19 d’ag. 2007\nAquest poble és com estar a Andorra, hi han 2 carrers principals i tot ple de bars i agències de tours tot enfocat al turisme, una mica atabalador.\nCap al vespre comença a pujar una boira molt densa cap al poble i és crea una atmosfera molt xula, aquí la temperatura canvia radicalment i s'ha d'obrir el sac per dormir.\nHi han dos parcs Naturals per visitar "Reserva biológica Bosque Nuboso Monteverde" i "Bosque Nubosos Sta. Elena" nosaltres ens hem decantat pel segon amb amb la falsa idea que era menys visitat (segons la guia) i una mica més econòmic.\nQuan arribes a lloc te'n dónes compte que allò més que un bosc és un parc temàtic, nosaltres tots cinc, ens hem apuntat a fer una caminada pels ponts penjants que recorren el bosc, i quina decepció!! Un cop arribats a lloc la boira ja havia desaparegut, o puges a les 6 h del matí o el bosc ja no és enboirat, i la caminada és de lo més sosso, a tope de gent i sense veure cap bitxo (una única papallona en tot el recorregut), ja que els del cannopy passaven volant per sobre els arbres fent crits i és clar qualsevol bèstia s'apropa amb aquest panorama, total que hem pagat 20$ dollars p/p i ens sentim estafats.\nPD: per fi ja tenim llesta la segona part de la galeria de Nicaragua II\nquina PAPALLONA més BONICA!!!\nQuines fotos més preciosesss!


Els riscos de salvar vides al Mediterrani - À Punt\nEls riscos de salvar vides al Mediterrani\nLa capitana del Sea Watch ha rebut amenaces i l'Open Arms s'enfronta a multes de fins a 900.000 euros.\nLa llanxa de l'ONG que ha desembarcat al Parlament Europeu per a protestar a la seu d'Estrasburg per la criminalització i els "atacs que pateixen les ONG de vigilància i salvament" / Proactiva Open Arms\n03 de juliol 2019 - 18:50\nUn delicte de “resistència i violència a una nau de guerra”. És l'acusació que pesava sobre, Carola Rackete, la jove capitana del vaixell de l’ONG alemanya Sea Watch detinguda a Itàlia dissabte passat. Se l'investigava per presumptament haver desobeït a naus de guerra italianes, per resistència, i per entrar sense autorització en aigües italianes, delictes que comporten penes de 3 a 10 anys de presó. Dimarts a última hora la van deixar en llibertat, i des d'aquest dimecres es troba "en un lloc segur", segons ha explicat un portaveu de l'ONG. "Hi va haver algunes amenaces", ha assegurat.\nRackete també ha rebut suports. Milers de persones van demanar la seua posada en llibertat amb l'etiqueta #FreeCarola, entre elles, nombroses personalitats del món de la política i de la cultura. També els governs alemany i francés van criticar la detenció de la jove capitana i van acusar Itàlia de criminalitzar els que salven vides. La Comissió Espanyola d’Ajuda al Refugiat (CEAR) ha exigit aquest dilluns l’alliberament immediat de Rackete i ha instat el govern espanyol perquè promoga en el Consell Europeu l’aprovació d’un protocol de desembarcament segur que garantisca que no es retornen persones a països en el qual les seues vides córreguen perill.\n"Abans presos que còmplices"\nMentrestant, continua en el punt de mira l'Open-Arms, que, després de sis mesos blocat, entre altres ports, al de Barcelona, va tornar a salpar la setmana passada. Mogut, entre d'altres, per la imatge d’Óscar i la seua xiqueta Valeria, morts a la frontera entre els Estats Units i Mèxic, el fundador de l’ONG Proactiva Open Arms, Óscar Camps, assegurava no aguantar més: "No aguantem més. Llevem l’àncora i ens n’anem. Abans presos que còmplices".\nA les recents amenaces del ministre de l'Interior d'Itàlia, Matteo Salvini –que demanava a Espanya que fera tornar l'embarcació; si no, ho farien ells mateixos, "òbviament, amb bones maneres"–, se suma ara l'advertència del Govern espanyol mateix. En una carta amb data del 27 de juny passat, el Ministeri de Foment adverteix al buc que, si reprén els rescats de migrants que estan a la deriva al mar Mediterrani, pot ser sancionat amb multes de fins a 901.000 euros, i li avisa que podrà ordenar el seu retorn a port espanyol "per a fer efectiva" la seua paralització en cas que duga a terme operacions de cerca i salvament sense autorització. (La nau de l'ONG Proactiva Open Arms tenia permís per a portar ajuda humanitària a les illes gregues de Samos i Lesbos, però no per a participar en tasques de rescat d'immigrants al Mediterrani central).\nAquest dimecres, una llanxa de l'ONG, similar a les que acompanyen els vaixells de rescat d'immigrants al Mediterrani, ha desembarcat al Parlament Europeu per a protestar a la seu d'Estrasburg per la criminalització i els "atacs que pateixen les ONG de vigilància i salvament" per part de governs com l'italià. També Amnistia Internacional ha demanat a l'administració europea que actue "amb urgència" per a "reparar un sistema que dissuadeix els estats d'auxiliar a les persones refugiades i migrants que corren perill a la mar".


Futurmoda torna a IFA amb grans expectatives i més de 3.000 visitants\nEl Saló Internacional de la pell, components i maquinària per al calçat i la marroquineria torna a IFA els dies 20 i 21 d'octubre.\nFurtumoda, el Saló Internacional de la pell, components i maquinària per al calçat i la marroquineria torna a la Institució Firal Alacantina (IFA) els dies 20 i 21 d'octubre.\nTal com ha destacat l'alcalde d'Elx, Carlos González, "es tracta d'una bona notícia, tant des del punt de vista sanitari com econòmic, ja que s'evidencia que estem recuperant la normalitat amb la celebració d'esdeveniments d'esta naturalesa i perquè significa la recuperació econòmica i la reactivació de el sector dels components ".\nA la presentació de la 46 edició de Futurmoda, han assistit també el president d'AEC (Associació Espanyola de Components de l'Calçat), Manuel Román, el seu director general, Álvaro Sánchez, el president de Futurmoda, José Antonio Ibarra, i el regidor de Promoció Econòmica, Carles Molina.\n"Futurmoda va ser l'última fira a la qual vam assistir abans de la declaració de l'estat d'alarma i de el confinament com a conseqüència de la pandèmia que ha suposat una situació complexa per al sector, però arran de les dades que ens traslladen esta fira torna amb molta força, el que és un magnífic indicador soci econòmic per al sector, per a la ciutat i per generar dinamisme econòmic i ocupació ", ha assenyalat el regidor.\nEn Futurmoda es presenten les tendències de cara a la temporada tardor-hivern de 2022-23. José Antonio Ibarra ha anunciat que la present edició comptarà amb 215 expositors, que representen a més de 280 signatures, el que suposa la major oferta expositiva de el sector de la indústria auxiliar a nivell nacional, i fins a la data hi ha més de 3.000 visitants confirmats.\nTal com han informat des AEC, l'aforament permès no pot supera el 75%, de manera que no podrà haver-hi en el recinte més de 4.800 persones alhora i es mantens les mesures sanitàries: registre d'assistents previ per internet, servei de proves d'antígens i PCR.\nEn esta nova edició, el visitant podrà descobrir la major oferta expositiva en materials ecològics i sostenibles, els quals s'exposaran al espai Futurmoda Green Planet, que no ha deixat de créixer des de l'any 2010 quan es va crear.\nA més de l'àmplia oferta expositiva que la fira aglutina, amb els nous productes basats en les noves tendències de moda per a la temporada tardor hivern 2022-2023, en Futurmoda es veuran productes naturals, ecològics, reciclats i biodegradables, així com tot tipo de productes i materials lliures de substàncies nocives i perjudicials per a la salut i el medi ambient que les empreses de components desenvolupen i fabriquen amb el major nivell de qualitat.\nEn esta edició a més dels expositors d'Espanya haurà firmes procedents d'Itàlia Portugal, França, Àustria i Romania que exhibiran formes, plantilles, pisos, soles, talons i prefabricats; adorns i components per al calçat; pells, teixits i materials sintètics; tecnologia, arts gràfiques i envasos; matèries primeres, productes químics i materials tècnics; productes sostenibles i ecològics; maquinària, eines, programes, solucions i equips tecnològics.\nSegons ha explicat Álvaro Sánchez, per sectors, el 37% l'ocupen els adobs i pells, el 16% les empreses de tèxtils i sintètics, el 16% dels components diversos per al calçat com soles, plantilles, un 9% en accessoris diversos com fils, adorns, cintes, el 8% li correspon a la maquinària i les tecnologies, un 4% a empreses de disseny gràfic com transfers, brodats, gravats, un 3% empreses de productes químics i un 7% de revistes i institucions.\nPer la seua banda, Manuel Román ha agraït el suport de l'Ajuntament tant a l'associació com a la fira.\nCal recordar que el consistori il·licità ha subscrit amb AEC un conveni per un valor de 12.000 euros per a incentivar les activitats d'assessorament, investigació, innovació, digitalització, formació i difusió que des de l'entitat es duen a terme per afavorir a les empreses de la indústria dels components, la maquinària per al calçat i la marroquineria. Al costat d'això, ha signat un acord amb Aec-Futurmoda per 22.000 euros per promocionar la fira i dinamitzar el sector dels components per al calçat.\nRomán ha assenyalat que, tot i que s'està produint la recuperació de el sector després de la pandèmia, les empreses s'estan trobant com a importants problemes com són els aranzels d'EUA o el Brexit i, sobretot, la manca de matèries primeres. El president d'AEC ha indicat que "a Europa, en el seu moment vam perdre les empreses de manufactures o semimanufactures i les enviem a la Xina, ara hi ha molts problemes perquè ens arribin des d'allà els contenidors".\n"Que Futurmoda vagi bé és l'auguri d'una bona temporada des del punt de vista econòmic, així que desitjo que siga tot un èxit i estic segur que ho serà, ja que s'han posat els vímets perquè ho siga, bon nombre de expositors i formes presents, grau important d'internacionalització ... això vol dir que s'ha fet una bona feina per part d'AEC i que hi ha moltes expectatives dipositades en este certamen ", ha conclòs l'alcalde.


Centres de dia: Qualitat assistencial millorable i carència de places [Pàg. 4 de 4] | Revista | EROSKI CONSUMER\n10 respostes que ajuden a encertar amb el Centre de Dia i taulas comparativas\nEls centres de dia són establiments que presten, durant el dia, atenció integral i individualitzada a les persones grans que tenen problemes de dependència, de tipus físic o bé psicosocial. Aquest programa no residencial permet a l'ancià dormir a casa seua. Algunes comunitats autònomes han dotat aquests centres d'una denominació diferent (com és el cas d'Andalusia, on se'ls coneix com Unitats d'Estada Diürna).\nRECOMANACIÓ: Informem-nos si hi ha algun centre de dia al nostre municipi- o tan prop com siga possible- que s'adapte a les nostres necessitats. Triem un centre pròxim al lloc on visca la família o les amistats.\nQuin és l'objectiu dels programes d'estada diürna?\nMillorar o mantenir el nivell d'autonomia personal de la persona gran i donar suport a la família o als cuidadors que afronten la tasca d'atendre"ls, a més d'afavorir la seua compatibilitat laboral. Han de fer possible que les persones grans, a més de ser ateses, puguen gaudir del seu temps lliure.\nRECOMANACIÓ: Comprovem que els serveis que ens ofereix un centre de dia cobreixen les nostres necessitats i coneguem les alternatives. Parlem amb un assistent social perquè ens oriente.\nQuins són els requisits per a accedir a aquests centres?\nL'edat que determine cada autonomia (entorn dels 60-65 anys).\nEstar empadronats al municipi o a la comunitat autònoma on se sol·licite.\nNo patir malalties infectocontagioses o cròniques en estat terminal. Algunes administracions restringeixen l'accés als qui patisquen malalties mentals o trastorns de conducta que puguen alterar greument la convivència del centre; no és el cas dels centres psicogeriàtrics especialitzats en certes malalties com les demències o l'Alzheimer.\nAcreditar la necessitat d'ajuda econòmica, personal o de la unitat familiar.\nRECOMANACIÓ: Evitem gestions i desplaçaments innecessaris. Telefonem-hi: preguntem quines són les condicions d'accés, quina documentació hem d'aportar, quina és la llista d'espera (en el cas que n'hi haja) i demanem cita prèvia en cas necessari.\nEls centres de dia poden ser de titularitat pública, privada o concertada. Els primers són gestionats per les administracions autonòmiques o locals, mentre que els privats els gestiona una entitat o un particular. En el cas dels concertats, combinen la titularitat privada amb certes places públiques, que es regeixen per les mateixes condicions que en centres públics.\nTipus de centres de dia\nRespecte a la titularitat: públics, privats i concertats.\nEn funció dels usuaris: centres per a vàlids, centre per a assistits, centres mixtos (que atenen tant les persones vàlides com les que tenen algun grau de dependència) i centres psicogeriàtrics. Aquests últims es dirigeixen a persones amb certs problemes psíquics (com l'Alzheimer).\nPer la modalitat assistencial del centre de dia: laboral, continu o de caps de setmana i festius.\nRECOMANACIÓ: Si estem interessats en algun centre en particular, visitem-lo atentament abans de prendre una decisió. Comprovem que el centre està autoritzat. Llegim detingudament el Reglament Intern i el Contracte d'Admissió.\nEls més habituals són els serveis d'atenció personalitzada, d'infermeria, de restauració, d'assistència social, de teràpia ocupacional i fisioteràpia i d'animació sociocultural. A més d'aquests, hi ha altres serveis, en alguns casos opcionals, que ofereixen els centres de dia al nostre país: servei de transport, perruqueria, podologia, capella, etc.\nRECOMANACIÓ: Assegurem-nos que el centre disposa de prou personal, amb la titulació exigida i l'experiència necessària.\nQuins són els materials mínims dels centres?\nLa major part dels centres de dia tenen una recepció i mobiliari de vestidor, zona de menjador, àrea d'activitats, lavabos adaptats a les necessitats dels majors i al pas d'una cadira de rodes. El bany geriàtric, d'altra banda, no és obligatori en totes les comunitats autònomes i en alguns centres es paga una tarifa extra per cada ús. Els materials han de ser antilliscants i fàcils de rentar.\nUna climatització i ventilació adequada s'exigeix a tots els centres, que han de disposar de sistemes de calefacció i d'aigua calenta. La il·luminació és un altre dels aspectes que preveu la normativa autonòmica, juntament amb la decoració; es persegueix la naturalitat i l'agradabilitat de l'ambient.\nD'altra banda, comptar amb enllumenat d'emergència, que totes les dependències estiguen ben indicades i que hi haja almenys un telèfon a disposició dels usuaris, són altres dels mínims d'aquests establiments. Quant al mobiliari, ha de ser segur per a les persones grans, còmode, que permeta l'accés amb cadira de rodes, durador i amb un manteniment adequat.\nRECOMANACIÓ: Demanem que ens ensenyen les diferents àrees del centre de dia, comprovem que són àmplies, amb prou ventilació i il·luminació i que tenen lavabos complets. Així mateix, assegurem-nos que totes les dependències disposen d'unes condicions d'higiene i de salubritat extremes.\nEls majors poden romandre al centre de dia una mitjana d'onze hores diàries (de 8.00 hores a 19.00 hores).\nRECOMANACIÓ: Preguntem si podem visitar el nostre familiar durant l'estada diürna i quin és l'horari en què podem fer-ho.\nEn molts dels centres de dia la tarifa mensual varia en funció del nivell de dependència dels majors (la mitjana mensual d'un centre de dia se situa en els 508 euros mensuals: 336 euros en els públics, 473 euros en els concertats i 638 euros en els privats). En aquest preu s'inclou l'atenció bàsica a l'usuari (alimentació, servei mèdic i atenció assistencial). En els privats no s'inclou el transport adaptat, i tant en els privats com en els públics i els concertats, els serveis catalogats com a "extra" (podologia, perruqueria...) van a banda.\nRECOMANACIÓ: Sol·licitem informació sobre els serveis inclosos i exclosos en el preu. Recordem també que podem tenir dret a subvencions i ajudes de divers tipus, de manera que consultem-les.\nQualitat dels centres\nEs tracta, en la mesura que es puga, de fer sentir la persona com en la seua pròpia casa i ajudar-lo tant en les seues activitats de la vida diària com en la interacció amb altres membres.\nRECOMANACIÓ: Interessem-nos per aspectes del centre com són els sistemes d'emergència, el pla setmanal de menjades (que siga complet, variat, adaptat i supervisat pel metge), les vies de comunicació amb els familiars, les activitats que es fan amb les persones grans, els serveis de rehabilitació, etc.\nTarifes per usuari al mes\nTitularitat dels centres de dia\n820 euros 336 euros 100 euros\n1130 euros 638 euros 100 euros\n900 euros 473 euros 60 euros\n1.130 euros 508 euros 60 euros\nAtenció assistencial als centres de dia\nTitularitat dels centre\nNo se superen els sis usuaris per professional 1\nUtilitzen per a les cures la sala de consulta mèdica 2\nDisposen de metge permanent 3\nDisposen de metges geriatres 4\nDisposen de fisioterapeutes 5\n74% 61% 30% 37% 72%\n56% 49% 35% 40% 75%\n50% 49% 33% 13% 46%\n60% 53% 33% 32% 66%\ntransport adaptat 6\nComunicació assistencial per escrit als familiars 7\nComunicació assistencial cada mes 8\nNOTA MITJANA 9\n93% 78% 13% 6,4\n81% 73% 14% 5,9\n86% 67% 20% 5,2\n87% 73% 16% 5,9\n(1) Nombre d'usuaris que corresponen a cada professional d'atenció directa (metges, fisioterapeutes i cuidadors). Es recomana que hi haja un professional per cada cinc o sis usuaris.\n(2) Centres que no disposen d'una sala específica per a les cures i que les fan a la sala de consulta mèdica.\n(3) Centres que compten amb un metge que es troba disponible de forma diària i atén els majors davant qualsevol eventualitat.\n(4) Percentatge de centres en què els metges són geriatres o internistes.\n(5) Centres que disposen de personal especialitzat en fisioteràpia.\n(6) Centres que ofereixen servei de transport adaptat.\n(7) Centres que informen cada mes als familiars dels usuaris.\n(8) Nota final, mitjana, de tots els aspectes relacionats amb l'atenció assistencial als usuaris.\nServeis i infraestructures que faciliten als usuaris trobar-s'hi a gust (1)\nTitularitat dels centres\nCentres que obren dissabtes i diumenges 2\nDisposen de menjador prou ampli 3\nElecció de menú 4\nDisposen de zona de passeig pròpia del centre (jardí o semblant) 5\nServei de podologia 6\n17% 89% 96% 72% 94%\n20% 88% 90% 57% 86%\n13% 92% 100% 59% 85%\n17% 89% 95% 63% 88%\nServei de perruqueria 7\nHemeroteca o biblioteca 9\nSala de lectura 10\nNOTA MITJANA 12\n80% 37% 91% 85% 80% 7,06\n78% 29% 100% 96% 78% 6,94\n67% 41% 82% 85% 69% 6,39\n75% 35% 92% 89% 76% 6,82\n(1) A part dels serveis que es comenten a continuació, s'ha valorat l'oferta d'altres com ara assistència jurídica i farmacèutica, planxat de roba, cafeteria, sala d'actes, sala de jocs, fonoteca, gabinet de bellesa, solàrium, massatges, piscina, instal·lacions esportives, sala de pintura, de televisió, de ball, telèfon públic, i si disposen de llibre de reclamacions i/o bústia de suggeriments.\n(2) Centres que ofereixen els serveis els caps de setmana.\n(3) Centres que tenen una zona de menjador prou àmplia per al nombre total d'usuaris.\n(4) Possibilitat d'escollir entre diversos menús en els àpats (vegetarians, diabètics, amb problemes de deglució, etc.)\n(5) Disposen de zona de passeig àmplia (jardí o semblant) per a l'esbargiment dels usuaris.\n(6) Servei de podologia disponible al mateix centre de dia.\n(7) Servei de perruqueria disponible al mateix centre de dia.\n(8) Centres que ofereixen la possibilitat de continuar amb les pràctiques religioses.\n(9) Centres de dia que disposen d'una sala específica per a llegir la premsa o revistes, com ara hemeroteca o biblioteca.\n(10) Centres que disposen d'una sala de lectura diferent a l'hemeroteca o la biblioteca.\n(11) Centres que disposen de gimnàs per practicar-hi diferents activitats físiques programades com ara ioga, gerontogimnàstica, etc.\n(12) Nota mitjana dels aspectes estudiats, que fan referència a alguns dels mitjans que més influeixen perquè les persones grans puguen trobar-s'hi còmodes, com si estiguessen a la pròpia casa.\nQuants usuaris corresponen a cada professional d'atenció directa\nNo més de 6 1\n74% 56% 50% 60%\nEntre 7 i 8 2\n21% 24% 22% 23%\nMés de 9 3\n5% 20% 28% 17%\n(1) Un professional encarregat d'un màxim de 6 usuaris.\n(2) Un professional a càrrec d'un grup d'entre 7 i 8 usuaris.\n(3) Un professional per cada 9 usuaris o més.\nResum i valoració global dels centres de dia analitzats\nCentres de dia estudiats a...\nEstat de conservació i netedat 1\nServeis i infraestructures 2\nAtenció assistencial 3\nAcceptable Molt bé Regular Acceptable-Bé\nMolt bé Bé Bé Bé\nMolt bé Bé Regular Bé\nMolt bé Bé Bé Bé-Molt bé\nAcceptable Regular Bé Acceptable-Bé\nMolt bé Molt bé Regular Bé\nMolt bé Bé Regular Acceptable-Bé\nMolt bé Acceptable Bé Bé\nMolt bé Molt bé Regular Acceptable-Bé\nMolt bé Bé-Molt bé Acceptable Bé-Molt bé\n(1) Conservació i netedat: s'ha valorat la netedat i conservació general de les instal·lacions, l'amplitud de les diverses sales, la lluminositat, la ventilació i temperatura, l'estat de conservació del mobiliari i dels efectes d'ús quotidià (taules, cadires, terra, etc.). Aquestes dades s'han obtingut mitjançant la visita in situ dels centres de dia.\n(2) Serveis: Entre molts altres, s'ha valorat la dotació d'elements i serveis que faciliten a l'usuari poder trobar-s'hi a gust: per exemple, l'existència de jardí o zona semblant, els serveis que hi faciliten l'estada (perruqueria, podologia, massatges, capella, sala de lectura, gimnàs, etc.), la possibilitat d'escollir menú, els horaris d'obertura del centre, la seguretat i l'accessibilitat.\n(3) Atenció assistencial: s'ha valorat el nombre de cuidadors professionals amb què compta cada centre, la formació que tenen, la presència d'un metge permanent al centre, la disposició de fisioterapeutes, la dotació de transport adaptat i la comunicació del centre amb les famílies sobre l'evolució de l'usuari.\n<< Anar a l'anterior pàgina: Transport adaptat: una inversió cara però necessària


L’Atletisme Tarragona debuta diumenge al Campionat de Catalunya de clubs a Camp Clar | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nL’Atletisme Tarragona debuta diumenge al Campionat de Catalunya de clubs a Camp Clar\nPista de Camp Clar on es celebrarà el campionat\nEl Club Atletisme Tarragona inicia aquest diumenge la seva participació en l’edició 2015 del Campionat de Catalunya de clubs, dins del grup A, en la primera jornada classificatòria que es disputarà a l’Estadi Municipal de Camp Clar a Tarragona.\nL’equip tarragoní competirà amb el CE Penedès, el CA Igualada, l’Avinent Manresa, la UA Lleida, el CA Valls d’Andorra en una competició en la què participen tant l’equip masculí com el femení. A destacar també la participació del CA Cambrils, que competirà només amb l’equip femení. Tots aquests equips lluitaran amb els equips dels altres quatre grups per assolir places capdavanteres i classificar-se així en la jornada final per la disputa del títol de campió, en un aclassificació en la que es sumen els punts aconseguits peles equips masculí i femení. El CA Tarragona parteix amb l’iobjectiu de millorar la 27ena posició assolida l’any passat, amb un equip que poc a poc s’està enriquint amb la incorporació de les primeres fornades sorgides de l’escola del club.\nPer la jornada de diumenge, l’equip tarragoní presenta un equip integrat per 35 atletes, 20 homes i 15 dones, per disputar les vint proves programades. La jornada començarà a les 9.15 amb la disputa de la prova de llançament de martell masculí, i acabarà més enllà de les 13h, amb la disputa de les proves de relleus 4×100 masculí i femení.


El conflicte entre el FC Barcelona i Mediapro per l'emissió de l'Atlètic-Barça passa als jutjats mercantils - CATzona\nEl conflicte entre el FC Barcelona i Mediapro per l’emissió de l’Atlètic-Barça passa als jutjats mercantils\nEl conflicte entre el FC Barcelona i Mediapro per l’emissió d el partit de Primera Iberdrola entre el Barça i l’Atlètic de Madrid, que va tenir lloc el 21 de setembre, és competència dels jutjats mercantils de Barcelona, segons ha decretat avui el jutjat de primera instància número 47 de la ciutat. La justícia accepta així els arguments del club sobre quina és la jurisdicció competent en aquest cas.\nEl 21 de setembre passat aquest mateix jutjat va estimar les mesures cautelars que sol·licitava Mediapro i va ordenar al Barça abstenir-se d'”emetre o retransmetre senyal d’imatge i/o so” del partit per qualsevol mitjà, incloses les xarxes socials o la web, sense l’autorització prèvia i expressa de l’empresa de comunicació, que és la titular dels drets audiovisuals de 12 dels 16 clubs de la competició, entre els quals hi ha l’Atlètic de Madrid, però no el FC Barcelona.\nTot i que Mediapro havia portat el cas als tribunals, la companyia (que emet des de fa anys futbol femení a través del seu canal en obert, Gol) tampoc tenia intenció d’oferir aquest partit perquè, com que no és titular dels drets audiovisuals del Barça, no hi tenia dret. D’aquesta manera, el partit es quedava sense cadena que l’emetés. Finalment, Barça TV va ignorar la decisió i va oferir-lo.\nEn un comunicat emès avui, el club assegura que amb la decisió de passar el cas als jutjats mercantils, tal com ells sol·licitaven, “suposa també declarar la nul·litat de ple dret de totes les actuacions realitzades fins avui a conseqüència de l’adopció d’aquestes mesures cautelars”. És per aquest motiu que el club afirma que es reserva el dret d’interposar una demanda pels danys i perjudicis que se li han causat.


Desmarcats I Tertúlia Esportiva. Un nou emprenyament de Leo Messi - RTVE Catalunya\nA la tertúlia esportiva del Desmarcats, hem parlat sobre les queixes de Messi per una nova polèmica. L'argentí es va mostrar fart de les crítiques, en aquest cas per part del tiet de Griezmann. Fa una setmana, va acusar el '10' del Barça de controlar el vestidor a base de por. Al tornar amb la seva selecció, Messi ha mostrat el seu emprenyament per aquestes declaracions. Tot plegat, amb Marta Ramon, Marcelo Bechler, Albert Hernández, i moderat per Albert Font.\nver más sobre "Desmarcats - Tertúlia Esportiva. Un nou emprenyament de Leo Messi" ver menos sobre "Desmarcats - Tertúlia Esportiva. Un nou emprenyament de Leo Messi"


Com triar les joguines de les teves filles i els teus fills? – Quiràlia t'explica\nCom triar les joguines de les teves filles i els teus fills?\nPublicat per quiraliatexplica el 28 28+00:00 Novembre 28+00:00 2019\nS’acosta el Nadal, cagar el tió, la carta als reis i… un munt de joguines que entraran a les nostres llars. Com cada any, ja t’estàs preguntant quina és la millor joguina? Què has de tenir en compte per triar una bona joguina? Quantes joguines ha de rebre la teva filla o el teu fill? Com han de ser aquestes joguines?\nEls catàlegs de propaganda de joguines (alguns de fins a 400 pàgines!) estan plens de jocs i joguines de tots els estils i per a tots els gustos. I com a catàlegs de publicitat que busquen vendre, posen èmfasi amb algunes coses molt clàssiques i en molts casos potencien els estereotips: nenes roses amb nines, cuinetes i unicorns. Nens blaus amb cotxes, joguines d’acció i superherois.\nDavant de tants estímuls, pot costar trobar la millor joguina, i sobretot, posar límits sobre les joguines i la seva quantitat.\nQuina joguina és la millor per la meva filla o el meu fill?\nQuan parlem de quina és la millor joguina, mai es pot generalitzar, ja que cada infant pot mostrar uns interessos diferents, però sí que podem tenir en compte alguns punts importants.\nQuina edat té la criatura?\nEn funció de l’edat, el tipus de joc o joguina ha de ser diferents. Les primeres joguines poden ser més de descobriment de textures, descobriment d’objectes, manipulació… i a mesura que van creixent anem introduint les joguines que afavoreixen el joc heurístic o el joc simbòlic, per exemple.\nLa segona pregunta que et pots fer és: a què li agrada jugar?\nÉs important que tinguis en compte els interessos de la criatura, ja que sinó la joguina pot quedar oblidada en qualsevol racó. Li pot agradar jugar a construir, fer manualitats, a nines, a disfressar-se, a apilar, a cotxes, jugar a l’exterior…\nEls infants juguen per divertir-se i han de poder escollir aquelles joguines que més els hi agraden, el moment de joc ha de ser un espai agradable i de diversió.\nUn altre aspecte que pots contemplar és la capacitat que desenvolupa cada joguina. Hi ha joguines que fomenten la creativitat i la imaginació, altres que poden fomentar la visió especial, la memòria, el llenguatge, el raonament lògic, la coordinació o l’exploració, entre d’altres.\nLes joguines afavoreixen el desenvolupament de diferents capacitats, a través d’aquestes les criatures descobreixen i aprenen, i és important que disposin de joguines variades, que puguin potenciar les diferents aptituds.\nEls materials de que està feta la joguina és un altre element a valorar. Cal afavorir que hi hagi joguines de diferents estils, és a dir, fetes de diferents materials. Hem d’evitar que tot el que tingui la nostra criatura sigui únicament de plàstic, per exemple, i podem barrejar productes més naturals com la fusta, joguines de tela i altres materials. En les primeres descobertes, l’infant aprèn molt gràcies al contacte amb les textures, els colors i els diferents materials.\nDes del punt de vista de la sostenibilitat, la tria de joguines ecològiques i de proximitat pot ser un bon criteri.\nA banda del material, la joguina ha de disposar d’uns criteris de qualitat, per tant, sempre s’han de comprar joguines etiquetades amb la marca CE, per tal de garantir la seguretat d’aquesta.\nDecàleg per triar una joguina\nDe forma resumida, hem elaborat aquest decàleg per tirar una joguina:\nTingues en compte l’edat de la criatura. Cada joc té una edat recomanable.\nA què li agrada jugar? Parteix dels seus gustos i interessos.\nVarietat en les joguines. Tot i que li pugui agradar molt algun tipus de joc, és important la diversitat que juguin a diferents coses.\nLes joguines han de potenciar diferents capacitats. Tria joguines de construcció, de joc simbòlic… que permetin a l’infant desenvolupar-se globalment.\nHan de permetre un joc divers. Hi ha joguines que només permeten un tipus de joc però n’hi ha moltes altres que fomenten la imaginació i el poder jugar de moltes formes, aquestes afavoriran la seva creativitat i imaginació.\nDe què està feta la joguina? El tipus de material diu molt de la joguina i és important disposar de jocs fets amb diferents materials i amb materials naturals.\nFuig dels estereotips. Qualsevol criatura ha de poder jugar al que vulgui, no limitis la seva diversió per pensar que la joguina no és indicada.\nCom més cara és una joguina és més bona. Aquesta és una falsa afirmació, el preu no està directament relacionat amb la idoneïtat de les joguines. Les joguines més bones no tenen perquè ser les més cares.\nJoguines per jugar tots junts. Aquells jocs i joguines que afavoreixen el joc en família són una molt bona oportunitat per afavorir les relacions.\nSeguretat. Una joguina sempre ha de ser segura, mai pot faltar el segell amb la marca CE.\nI per acabar, dues darreres preguntes que ens podem fer sovint:\nJoguines per nenes i nens?\nLes joguines són per a qualsevol persona, no hem de limitar una joguina perquè pensem que és més de “nen” o de “nena”. Els infants han de ser lliures per poder triar en cada moment la joguina amb la que volen passar una bona estona.\nTotes les joguines no estan pensades ni per nens ni per nenes, estan pensades per infants d’una franja d’edat i que tenen ganes de jugar.\nQuin número de joguines ha de tenir l’infant?\nAquesta és la pregunta que es fan totes les mares i els pares cada Nadal.\nLa teoria es basa en la regla dels 4 regals, segons aquesta, cada infant hauria de tenir un màxim de 4 regals que haurien de ser:\nUna cosa per fer servir en la seva vida diària (roba, sabates, complements…).\nUna cosa educativa (llegir, escriure…).\nUna cosa que realment necessitin.\nUna cosa que realment desitgin.\nSabem que les famílies a vegades són nombroses i pot resultar difícil complir amb aquest número de regals. Tot i això, és important recordar que l’elevat número de regals moltes vegades provoca que no acabin jugant amb res, a causa de la sobrestimulació produïda per a l’excés de joguines.\nEntrada prèvia Curs d’intervenció amb infants i joves amb TDAH\nEntrada següent Autoritat positiva? Què és i com la podem aplicar en el lleure educatiu.


AMPA ESCOLA JACINT VERDAGUER: LES MOTXILLES ESCOLARS\nEn primer lloc cal tenir present que no hi ha cap normativa que protegeixi els nostres infants dels riscos de les motxilles (mentres que la legislació laboral sí que regula els aspectes laborals en relació als pesos i l'ergonomia).\nCom ha de ser la motxilla\n-El tamany ha de ser el just. Si és més gran del compte, l'omplirà més.\n-El pes total no ha de superar -com a màxim- el 10% del pes del nen/a. N'he pesat algunes, a la consulta, i és fàcil que pesin entre el 15 i el 20 % del pes del nen!!\n-Són millors les que tenen cintes per ajustar-les al pit o cintura.\n-Les tires de les espatlles han de ser encoixinades i amples.\n-Les motxilles amb compartiments permeten repartir el pes millor i són més estables.\n-La part que toca a l'esquena és millor que sigui semi-rígid, i encoixinat.\nA més a més la cara inferior de la motxilla ha de quedar uns 5 cm. per sota de la cintura, si baixa més sobrecarregarà la zona lumbar. Compte amb la moda de dur-la baixa i penjant, o encara pitjor, penjada només d'una espatlla.\nTots aquests detalls els han de tenir en compte els pares, els infants es fixaran en la que els hi entri més pels ulls.\nEl pes s'ha de distribuir tenint en compte que els llibres més pesats han de posar-se a nivell dorsal, és la zona més forta de l'esquena i lo més aprop de l'esquena.\nEn quant al pes, també cal tenir en compte la distància que l'han de dur, les escales, si el terreny és pla o en pendent.\nEn quant al nen o nena, valoreu a més a més del pes la seva complexió i forma física.\nLes corretges del pit o cintura són especialment importants sobre tot al pujar i baixar escales, i en els trajectes llargs o irregulars.\nHeu d'ensenyar als vostres fills i filles a distribuir bé els llibres i material segons el seu pes, i a triar bé les coses que posen a la motxilla -dins el possible- i sobre tot, promoure a l'escola mesures com: compartir material escolar i llibres dins l'aula, suprimir els llibres de texte tal com són ara (millor fascicles, etc.)\nVosaltres, les mares i pares, heu de parlar-ne a l'AMPA i al Consell Escolar dels vostres fills i filles per tal de protegir la seva salut "esquenària".\nFinalment, vigilar els hàbits posturals i preguntar periòdicament als vostres fills i filles si ténen mal d'esquena o alguna molèstia, esbrinar les causes i si cal consultar al metge.\nPublicat per GABINET MÈDIC HAHNEMANN a 23.33\nPublicat per AMPA ESCOLA JACINT VERDAGUER a 14:05